KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1258/2011
af 2. december 2011
om ændring af forordning (EF) nr. 1881/2006 for så vidt angår grænseværdier for nitrat i fødevarer
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (1), særlig artikel 2, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (2) er der fastsat grænseværdier for visse bladgrøntsagers nitratindhold.
(2)
Til trods for udviklingen i god landbrugspraksis overskrides grænseværdierne i nogle tilfælde, og der blev derfor indrømmet visse medlemsstater en midlertidig undtagelse vedrørende markedsføring af visse bladgrøntsager, som er dyrket og bestemt til konsum på deres område, med større nitratindhold end de fastsatte grænseværdier.
(3)
Siden anvendelsen af grænseværdierne for nitrat i salat og spinat, er der gennemført mange undersøgelser vedrørende de faktorer, der har betydning for forekomsten af nitrat i salat og spinat, og de foranstaltninger, der skal træffes for at reducere forekomsten af nitrat i salat og spinat så meget som muligt. Trods fremskridt i god landbrugsmæssig praksis med henblik på at reducere forekomsten af nitrat i salat og spinat og en streng anvendelse af denne gode landbrugspraksis er det i visse regioner i Unionen ikke muligt konsekvent at opnå et nitratindhold i salat og frisk spinat, som ligger under de nuværende grænseværdier. Grunden hertil er, at klimaet og navnlig lysforholdene er den vigtigste afgørende faktor for forekomsten af nitrat i salat og spinat. Disse klimaforhold kan ikke styres eller ændres af producenten.
(4)
For at give et ajourført videnskabeligt grundlag for en mere langsigtet strategi for styring af den risiko, som nitrat i grøntsager indebærer, var der behov for en videnskabelig risikovurdering fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), hvor der tages hensyn til ny viden. Ved en sådan vurdering skulle der tages hensyn til alle relevante betragtninger om risici og fordele, f.eks. afvejning af potentielle negative virkninger af nitrat over for potentielle positive virkninger af indtagelse af grøntsager, f.eks. antioxidantvirkninger eller andre egenskaber, der på en vis måde kan modvirke eller opveje de risici, der er forbundet med nitrat og de resulterende nitrosoforbindelser.
(5)
Efter anmodning fra Europa-Kommissionen afgav Ekspertpanelet for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden (i det følgende benævnt »panelet«) den 10. april 2008 en videnskabelig udtalelse angående nitrat i fødevarer (3). Panelet sammenlignede risici og fordele ved eksponering for nitrat i grøntsager. Den samlede skønnede eksponering for nitrat i grøntsager vil sandsynligvis ikke medføre mærkbare sundhedsrisici, og derfor vejer de anerkendte gavnlige virkninger af indtagelse af grøntsager tungest. Panelet erkendte, at der af og til er visse forhold (f.eks. dårlige produktionsbetingelser lokalt/for private husholdninger) for grøntsager, som udgør en stor del af kosten, eller enkeltpersoner med en kost med stort islæt af grøntsager såsom salatsennep (rucola), som skal vurderes fra sag til sag.
(6)
Efter drøftelser om relevante foranstaltninger og betænkeligheder med hensyn til potentielle risici for spædbørn og småbørn efter akut eksponering via kosten, anmodede Kommissionen EFSA om en supplerende videnskabelig udtalelse om nitrat i grøntsager, hvor de potentielle risici for spædbørn og småbørn, som skyldes forekomst af nitrat i friske grøntsager, vurderes mere indgående, idet udtalelsen også i betragtning af den akutte indtagelse via kosten skulle tage hensyn til de seneste data om forekomsten af nitrat i grøntsager, de mere detaljerede data vedrørende spædbørns og småbørns forbrug af grøntsager og muligheden for at fastsætte lidt højere grænseværdier end de nuværende grænseværdier for nitrat i bladgrøntsager. Panelet vedtog den 1. december 2010 en udtalelse om potentielle folkesundhedsrisici for spædbørn og småbørn som følge af forekomsten af nitrat i bladgrøntsager (4).
(7)
I udtalelsen konkluderede panelet, at eksponeringen for nitrat på niveau med de nuværende eller påtænkte grænseværdier i spinat tilberedt af frisk spinat sandsynligvis ikke vil være et sundhedsproblem, selv om man ikke kan udelukke en risiko for nogle spædbørn, der spiser mere end ét måltid med spinat pr. dag. EFSA bemærkede, at det ikke tog hensyn til eventuelle ændringer af indholdet af nitrat som følge af forarbejdning af fødevarer, såsom vask, klargøring og/eller tilberedning, da der ikke kunne tages hensyn til dette som følge af manglende repræsentative data. Manglende hensyntagen til fødevareforarbejdningens kvantitative virkninger på nitratindholdet kan derfor føre til en overvurdering af eksponeringen. Det blev endvidere konkluderet, at nitratindholdet i salat ikke er et sundhedsproblem for børn. Håndhævelse af de nuværende grænseværdier for nitrat i salat og spinat eller de påtænkte grænseværdier på 500 mg/kg højere end de eksisterende grænseværdier, vil kun have mindre betydning.
(8)
Af hensyn til den retlige sikkerhed for producenter i alle regioner i Unionen, som strengt anvender god landbrugspraksis for at reducere forekomsten af nitrat i spinat og salat så meget som muligt, er det derfor hensigtsmæssigt med en lille forhøjelse af grænseværdien for nitrat i frisk spinat og salat, uden at folkesundheden bringes i fare.
(9)
På grund af det af og til meget høje nitratindhold i salatsennep (rucola), bør der fastsættes en grænseværdi for salatsennep (rucola). Grænseværdien for salatsennep (rucola) bør tages op til revision om to år med henblik på en nedbringelse af grænseværdierne efter at have identificeret faktorer, der har betydning for forekomsten af nitrat i rucola, og fuldstændig gennemførelse af god landbrugspraksis for salatsennep (rucola) for at begrænse indholdet af nitrat.
(10)
Da EFSA har fået mandat af Kommissionen til at indsamle alle data om forekomsten af forurenende stoffer, herunder nitrat, i fødevarer i en enkelt database, bør resultaterne meddele direkte til EFSA.
(11)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1881/2006 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 7, stk. 1, 2 og 3, udgår.
2)
Artikel 9, stk. 1, affattes således:
»1. Medlemsstaterne overvåger indholdet af nitrat i grøntsager med et potentielt betydeligt indhold af dette stof, navnlig grønne bladgrøntsager, og meddeler EFSA resultaterne med jævne mellemrum.«
3)
Del 1 i bilaget: Nitrat i bilaget erstattes af teksten i bilaget til denne forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra ikrafttrædelsesdatoen. Grænseværdierne for salatsennep (rucola) i punkt 1.5 i bilaget finder dog anvendelse fra den 1. april 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1258/2011,
annettu 2 päivänä joulukuuta 2011,
asetuksen (EY) N:o 1881/2006 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on elintarvikkeissa olevien nitraattien enimmäismääristä
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon elintarvikkeissa olevia vieraita aineita koskevista yhteisön menettelyistä 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 315/93 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Tiettyjen elintarvikkeissa olevien vierasaineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 19 päivänä joulukuuta 2006 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1881/2006 (2) vahvistetaan nitraattien enimmäismäärät tietyissä lehtivihanneksissa.
(2)
Joissain tapauksissa enimmäismäärät ylittyvät hyvän maatalouskäytännön kehittymisestä huolimatta, minkä vuoksi tietyille jäsenvaltioille myönnettiin väliaikaiset poikkeukset tiettyjen vahvistettuja enimmäismääriä suurempia nitraattipitoisuuksia sisältävien, alueellaan kasvatettujen ja siellä käytettäväksi tarkoitettujen lehtivihannesten markkinoille saattamista varten.
(3)
Sen jälkeen, kun nitraattien enimmäismääriä on alettu soveltaa salaattiin ja pinaattiin, on tehty monia tutkimuksia tekijöistä, jotka liittyvät nitraattien esiintymiseen salaatissa ja pinaatissa, sekä toimenpiteistä, joita on toteutettava, jotta nitraattien määrää salaatissa ja pinaatissa voitaisiin vähentää mahdollisimman paljon. Siitä huolimatta, että hyvän maatalouskäytännön alalla on saavutettu edistysaskeleita salaatissa ja pinaatissa esiintyvien nitraattimäärien vähentämiseksi ja että tätä hyvää maatalouskäytäntöä on noudatettu tarkkaan, tietyillä unionin alueilla ei pystytä vähentämään salaatissa ja tuoreessa pinaatissa esiintyviä nitraattipitoisuuksia pysyvästi alle enimmäismäärien. Syynä tähän on se, että ilmasto, etenkin valo-olosuhteet, on tärkein salaatin ja pinaatin nitraattipitoisuuksiin vaikuttava tekijä. Tuottajat eivät voi hallita tai muuttaa ilmasto-olosuhteita.
(4)
Ajantasaisen tieteellisen pohjan luomiseksi vihannesten nitraattipitoisuuteen liittyvää pitkän aikavälin riskinhallintastrategiaa varten tarvittiin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) tieteellinen riskinarviointi, jossa otettiin huomioon uudet tiedot. Arvioinnissa oli määrä tarkastella kaikkia asiaan liittyviä riskejä ja hyötyjä koskevia näkökohtia, esimerkiksi vertaamalla nitraattien mahdollisia haittavaikutuksia vihannesten syömisestä mahdollisesti aiheutuviin hyötyihin kuten antioksidanttiaktiivisuuteen tai muihin sellaisiin ominaisuuksiin, jotka voivat jollain tavoin ehkäistä tai tasapainottaa nitraattien ja niistä syntyvien nitrosoyhdisteiden riskejä.
(5)
Elintarvikeketjun vierasaineita käsittelevä tiedelautakunta, jäljempänä ’tiedelautakunta’, antoi komission pyynnöstä 10 päivänä huhtikuuta 2008 tieteellisen lausunnon vihannesten nitraattipitoisuudesta (3). Tiedelautakunta vertaili vihanneksista saatavalle nitraatille altistumisen riskiä ja hyötyjä. Arvioidun vihanneksista saatavalle nitraatille altistumisen ei yleisesti ottaen voida olettaa aiheuttavan merkittäviä terveysriskejä, joten vihannesten käytön tunnustetut hyötyvaikutukset ovat haittoja suuremmat. Tiedelautakunta myönsi, että tiettyjä vihannesten kasvatukseen liittyviä olosuhteita (kuten epäsuotuisia paikallisia tai kotituotanto-olosuhteita), silloin kun vihannekset muodostavat suuren osan ruokavaliosta, ja sellaisia ihmisiä, joiden ruokavalioon kuuluu paljon rucolan kaltaisia vihanneksia, on tarkasteltava tapauskohtaisesti.
(6)
Imeväisten ja pikkulasten ravinnon kautta tapahtuvan akuutin altistumisen aiheuttamiin mahdollisiin riskeihin liittyvistä aiheellisista toimenpiteistä ja huolenaiheista käydyn keskustelun seurauksena komissio pyysi elintarviketurvallisuusviranomaiselta täydentävää tieteellistä lausuntoa vihanneksissa olevista nitraateista; lausunnossa oli määrä arvioida tarkemmin tuoreissa vihanneksissa esiintyvien nitraattien imeväisille ja pikkulapsille mahdollisesti aiheuttamia riskejä ottaen myös huomioon ravinnon kautta tapahtuvan akuutin altistumisen sekä ajantasaiset tiedot nitraattien esiintymisestä vihanneksissa ja tarkemmat tiedot imeväisten ja pikkulasten vihannesten kulutuksesta, minkä lisäksi lausunnossa oli määrä arvioida, voisiko lehtivihanneksissa esiintyvien nitraattien nykyisiä enimmäismääriä korottaa hieman. Tiedelautakunta antoi 1 päivänä joulukuuta 2010 lausunnon lehtivihannesten nitraattiesiintymistä imeväisille ja pikkulapsille mahdollisesti aiheutuvista kansanterveydellisistä riskeistä (4).
(7)
Tiedelautakunta totesi lausunnossaan yhteenvetona, että ei ole aihetta olettaa, että terveydelle aiheutuu vaaraa altistuttaessa sellaisesta pinaatista, joka on keitetty tuoreesta pinaatista, saataville nykyisille tai suunnitelluille enimmäismäärille nitraatteja, vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että riski on olemassa joillekin imeväisille, jotka syövät enemmän kuin yhden pinaattiaterian päivässä. Elintarviketurvallisuusviranomainen huomautti, että se ei ottanut huomioon mahdollisia nitraattipitoisuuden muutoksia, jotka aiheutuvat elintarvikkeiden käsittelystä kuten pesemisestä, kuorimisesta ja/tai keittämisestä, sillä tästä ei ollut edustavaa aineistoa. Koska elintarvikkeiden käsittelyn vaikutuksia nitraattimääriin ei ole otettu huomioon, altistuminen on saatettu arvioida liian suureksi. Lausunnossa todettiin myös, että salaatin nitraattipitoisuudet eivät aiheuta vaaraa lasten terveydelle. Salaatin ja pinaatin nykyisten nitraattia koskevien enimmäismäärien noudattamisen valvonnalla tai enimmäismäärien nostamisella 500 mg/kg yli nykyisten enimmäismäärien ei ole suurta vaikutusta.
(8)
Oikeusvarmuuden takaamiseksi kaikkien Euroopan unionin alueiden niille tuottajille, jotka soveltavat tarkkaan pinaatin ja salaatin nitraattipitoisuuksien minimoimiseen tähtäävää hyvää maatalouskäytäntöä, on aiheellista korottaa hieman pinaattia ja salaattia koskevia nitraattien enimmäismääriä vaarantamatta kansanterveyttä.
(9)
Koska rucolassa on joskus todettu erittäin korkeita nitraattipitoisuuksia, on aiheellista vahvistaa sitä koskeva enimmäismäärä. Kahden vuoden kuluttua olisi tarkasteltava uudelleen, onko rucolaa koskeva enimmäismäärä alentunut sen jälkeen, kun on saatu määritettyä nitraattien esiintymiseen rucolassa vaikuttavat tekijät ja toteutettua täysimääräisesti rucolaa koskeva hyvä maatalouskäytäntö nitraattipitoisuuden minimoimiseksi.
(10)
Koska komissio on antanut elintarviketurvallisuusviranomaiselle tehtäväksi kerätä kaikki elintarvikkeissa esiintyviä vierasaineita, myös nitraatteja, koskevat tiedot yhteen tietokantaan, tulokset on syytä toimittaa suoraan elintarviketurvallisuusviranomaiselle.
(11)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, eivätkä Euroopan parlamentti ja neuvosto ole vastustaneet niitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 1881/2006 seuraavasti:
1)
Poistetaan 7 artiklan 1, 2 ja 3 kohta.
2)
Korvataan 9 artiklan 1 kohta seuraavasti:
”1. Jäsenvaltioiden on seurattava niiden vihannesten nitraattipitoisuutta, joissa pitoisuus saattaa olla merkittävä, erityisesti vihreitä lehtivihanneksia, ja ilmoitettava seurannan tulokset säännöllisesti EFSA:lle.”.
3)
Korvataan liitteessä olevassa 1 jaksossa nitraatti tämän asetuksen liitteessä olevalla jaksolla.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan sen voimaantulopäivästä. Liitteessä olevan 1.5 kohdan rucolaa koskevia enimmäismääriä sovelletaan kuitenkin 1 päivästä huhtikuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 2011.