RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 398/2012
af 7. maj 2012
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) og Indonesien. Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 (3) en endelig antidumpingtold for en periode på yderligere fem år. Foranstaltningerne blev fastsat til niveauet for dumpingen og bestod af en specifik antidumpingtold. Tolden for Kina varierer mellem 0 og 0,11 EUR/kg på importen fra individuelt nævnte kinesiske producenter med en resttold på 0,26 EUR/kg på importen fra andre producenter (»gældende told«).
1.2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(2)
En anmodning om en delvis interimsundersøgelse (»den nuværende undersøgelse«) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev indgivet af Productos Aditivos S.A., som er den eneste EU-producent af natriumcyclamat og klageren i den oprindelige undersøgelse (»klageren«). Anmodningen var begrænset til dumpingaspektet og til Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (»GT Enterprise« eller »den pågældende virksomhed«), som indgår i Rainbow Rich-gruppen (»den pågældende virksomhedsgruppe«, »Rainbow-gruppen« eller »Rainbow«), som også var en af de individuelt nævnte kinesiske producenter i den oprindelige undersøgelse. Antidumpingtolden på importen af varer produceret af GT Enterprise er på 0,11 EUR/kg, og den gældende told på importen fra andre producenter i den pågældende virksomhedsgruppe er på 0,26 EUR/kg (dvs. resttolden).
(3)
Klageren fremlagde umiddelbare beviser for, at de gældende foranstaltninger ikke længere er tilstrækkelige til at modvirke den skadevoldende dumping.
1.3. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 17. februar 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår GT Enterprise.
1.4. Den pågældende vare og samme vare
(5)
Den undersøgte vare er natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2929 90 00 (»den pågældende vare«).
(6)
Som i forbindelse med tidligere undersøgelser blev det i denne undersøgelse påvist, at den pågældende vare, der produceres i Kina og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og brug er identisk med den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, som blev anvendt som referenceland i denne undersøgelse. Det konkluderes derfor, at varer, der sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, og varer, der sælges af den pågældende virksomhedsgruppe på EU-markedet, er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
1.5. Berørte parter
(7)
Kommissionen underrettede officielt klageren, den pågældende virksomhed og repræsentanter for det pågældende land om indledningen af undersøgelsen. Kommissionen underrettede desuden producenter i Indonesien om indledningen af undersøgelsen, da det påtænktes at anvendes Indonesien som muligt referenceland.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der blev fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(9)
For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til den pågældende virksomhed og modtog besvarelser fra fem virksomheder i Rainbow-gruppen inden for den fastsatte frist. (Da Rainbow-gruppen nu består af to produktionsvirksomheder (hvoraf den ene er GT Enterprise), en råvareleverandør, en virksomhed, der tidligere var beskæftiget med den pågældende vare, men nu er passiv, og en forhandler i Hongkong, omfattede undersøgelsen hele gruppens aktiviteter). Kommissionen sendte også spørgeskemaer til producenter i Indonesien. En indonesisk producent var villig til at fremlægge oplysninger i forbindelse med denne undersøgelse og indsendte en delvis spørgeskemabesvarelse.
(10)
Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, den anså for nødvendige til analysen med henblik på markedsøkonomisk behandling og individuel behandling samt konstatering af dumping. Kommissionen gennemførte kontrolbesøg hos følgende virksomheder i den pågældende virksomhedsgruppe:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen, Kina, (GT Enterprise)
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanjing, Kina
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Jiangsu, Kina
-
Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nanjing, Kina
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6. Den nuværende undersøgelsesperiode
(11)
Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
2. UNDERSØGELSESRESULTATER
2.1. Markedsøkonomisk behandling
(12)
I antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er de kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen, som de ansøgende virksomheder skal godtgøre, at de opfylder, kort beskrevet nedenfor:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes, og omkostninger afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
-
Regnskaber underkastes uafhængig revision efter internationale revisionsstandarder og anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der sikres retligt sikre og stabile forhold gennem konkurs- og ejendomslove.
-
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(13)
Den pågældende virksomhedsgruppe anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsskemaer for fire producenter beliggende i Folkerepublikken Kina. Kommissionen indhentede og efterprøvede de oplysninger, som den havde anset for nødvendige, og som virksomhederne havde anført i ansøgningen, ved kontrolbesøg hos virksomhederne.
(14)
Det fremgår af denne undersøgelse, at den pågældende virksomheds situation har ændret sig, siden den oprindelige undersøgelse blev gennemført. Det konstateredes, at GT Enterprise ikke længere opfylder samtlige kriterier for markedsøkonomisk behandling. Desuden er Rainbow-gruppen i forhold til den oprindelige undersøgelse blevet udvidet og omstruktureret. De andre virksomheder i gruppen, som indsendte ansøgningsskemaer, kunne heller ikke påvise, at de opfyldte samtlige kriterier for markedsøkonomisk behandling.
(15)
Hvad angår det første kriterium for erhvervsmæssige beslutninger og statslig indgriben, blev det konstateret, at de lokale myndigheder har beføjelser til at gribe ind i forbindelse med ansættelse og afskedigelse af personale i en af gruppens virksomheder. Derudover besidder de lokale myndigheder en stor andel af aktierne i den virksomhed, der producerer råvarer. Der var tegn på væsentlig statslig indgriben i leverancer af råvarer til virksomheden (elektricitet og vand) og fra virksomheden til de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, i arbejdskraftomkostninger og i virksomhedens drift og beslutningstagning. Eksempelvis udlånte den statslige aktionær personale til råvareproducenten på betingelser, som virksomheden ikke kunne gøre rede for. Virksomheden har desuden haft vedvarende tab, idet den har solgt råvarer til unormalt lave priser til de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, uden yderligere kompensation eksempelvis i form af overskudsfordeling. Gennem opbygningen af disse tab har den statsejede råvareproducent påvirket beslutningerne i de forretningsmæssigt forbundne virksomheder vedrørende køb af råvarer til produktionen af natriumcyclamat. Endelig var der tegn på, at et lokalt statsligt organ griber ind og påvirker en anden virksomheds finansierings- og investeringsbeslutninger.
(16)
Hvad angår det andet kriterium vedrørende regnskaber, viste undersøgelsen, at regnskaberne hos samtlige medlemmer af den pågældende virksomhedsgruppe ikke var i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, da der i regnskaberne blev konstateret en række væsentlige fejl og mangler, som ikke var blevet indberettet af revisorerne.
(17)
Hvad angår det tredje kriterium, blev det konstateret, at der var overført fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system gennem levering af infrastrukturinvesteringer til en virksomhed i gruppen uden vederlag. Samme virksomhed havde fordel af favorable betingelser for leje af den jord, virksomheden benytter. De andre virksomheder i gruppen kunne ikke bevise, at de erhvervede deres brugsrettigheder til jord mod betaling, og/eller at betalingen havde afspejlet markedsværdierne. Endelig var en virksomhed ikke i stand til at bevise, at visse aktiver, som var blevet overført til den, blev modtaget mod betaling, eller at priserne afspejlede markedsværdierne.
(18)
Endelig blev det vedrørende det fjerde og femte kriterium konstateret, at virksomhederne opfyldte kriterierne, idet de anvendte egnede love om konkurs og ejerforhold, som garanterede stabilitet og retssikkerhed. Valutaomregningerne foregik til eller i henhold til Bank of Chinas officielle kurs.
(19)
Virksomhedsgruppen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte konklusioner. Klageren havde ingen kommentarer, men virksomhedsgruppen modsatte sig flere punkter. Nogle af disse bemærkninger blev gentaget efter den endelige fremlæggelse af de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at indføre endelige foranstaltninger. De vigtigste bemærkninger er omtalt i nedenstående betragtninger.
(20)
Rainbow-gruppen påstod først, at Kommissionen ulovligt indførte en forpligtelse til på ny at opfylde betingelserne for markedsøkonomisk behandling, idet gruppen blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen, og at den lovbestemte forpligtelse til at anvende den samme metode i fornyede undersøgelser som i den oprindelige undersøgelse således ikke blev overholdt. Gruppen påstod, at Kommissionen ikke har påvist, at virksomhedens situation har ændret sig på en måde, der kan berettige anvendelsen af en anderledes metode end i den oprindelige undersøgelse. Den klagende part påstod, at flere af de punkter, som Kommissionen havde identificeret, allerede forefandtes i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og at Kommissionens nye resultater således ikke vedrørte nye omstændigheder, men blot er en anderledes fortolkning af de samme omstændigheder.
(21)
Det skal bemærkes, at der i modsætning til den klagende parts påstand blev anvendt den samme metode både i den oprindelige undersøgelse og i den nuværende undersøgelse, hvorved der blev taget behørigt hensyn til den kendsgerning, at visse omstændigheder havde ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Selv om den klagende parts argumentation skulle være korrekt i forbindelse med visse forhold, som ganske rigtigt var de samme i både den oprindelige og den nuværende undersøgelse, navnlig i relation til GT Enterprises aftale om brugsret til jord, skal følgende dog bemærkes. I den nuværende undersøgelse konstateredes der nye forhold, der selv om de allerede forefandtes under den oprindelige undersøgelse, ikke var blevet fremlagt på dette tidspunkt af GT Enterprise, som f.eks. de lokale myndigheders beføjelser til at godkende ansættelse og afskedigelse af virksomhedens personale. Endelig har virksomhedens omstændigheder vedrørende det andet kriterium også ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Dette skyldes, at det i den nuværende undersøgelse blev konstateret, at GT Enterprise i NUP ikke havde ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder (IAS), og som anvendes til alle formål.
(22)
Den klagende part forklarede, at den mente at have fremlagt oplysninger om de lokale myndigheders beføjelser til at godkende ansættelse og afskedigelse af virksomhedens personale ved i den oprindelige undersøgelse at fremlægge den samme vedtægt som i den nuværende undersøgelse. Oversættelsen af denne vedtægt, som den klagende part fremlagde både i den oprindelige undersøgelse og i den nuværende undersøgelse, var ufuldstændig, idet den ikke indeholdt oplysninger om de lokale myndigheders beføjelser i henhold til vedtægten.
(23)
Rainbow-gruppen påstod desuden, at ordningen med markedsøkonomisk behandling blev indført for lande med en overgangsøkonomi, dvs. fra tidligere ikke-markedsøkonomiske systemer til en markedsøkonomi. Det ville derfor være ulogisk at anmode en virksomhed, der allerede var berettiget til markedsøkonomisk behandling, om igen at fremlægge tilstrækkelig dokumentation som led i en interimsundersøgelse for, at den stadig er berettiget til markedsøkonomisk behandling. Det skal i den forbindelse bemærkes, at grundforordningen ikke giver anledning til en sådan fortolkning, som ville være til hinder for at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), i forbindelse med undersøgelser, der indledes i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Denne påstand måtte derfor afvises.
(24)
Rainbow-gruppen påstod desuden i forbindelse med det proceduremæssige krav i artikel 2, stk. 7, litra c), at en beslutning om markedsøkonomisk behandling skal træffes senest tre måneder efter indledningen af undersøgelsen. Rainbow erkender selv, at en overskridelse af denne frist ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at anfægte undersøgelsesresultaterne, men fremhæver, at Kommissionens tjenestegrene allerede var i besiddelse af de oplysninger, der er nødvendige til at beregne dumpingmargenen, på det tidspunkt, hvor konklusionerne om markedsøkonomisk behandling blev fremlagt. I sin argumentation ser Rainbow dog bort fra det forhold, at selv om Kommissionen af administrative årsager anmodede om og kontrollerede alle nødvendige oplysninger fra den pågældende virksomhedsgruppe samtidigt, havde den ikke haft oplysninger til rådighed om referencelandet, som ville have gjort det muligt at fastlægge dumpingmargenen i tilfælde af afslag på markedsøkonomisk behandling. Tidspunktet for afgørelsen om markedsøkonomisk behandling havde således ingen indvirkning på indholdet. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist som ubegrundet.
(25)
Hvad angår det første kriterium, blev der fremsat en generel påstand om, at den teoretiske mulighed for statslig indgriben eller statslig kontrol i sig selv ikke automatisk betyder, at der er en faktisk og væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Rainbow citerer gentagne gange en afgørelse fra Retten i Første Instans (5) og påstår, at statslig kontrol ikke kan sidestilles med statslig indgriben, idet det »fører til, at statskontrollerede selskaber principielt udelukkes fra tildeling af SEM-status, uafhængigt af i hvilken faktisk, retlig og økonomisk sammenhæng disse selskaber konkret driver virksomhed«. Rainbow påstår endvidere, at det ville medføre en urimelig bevisbyrde for virksomheder, der ansøger om markedsøkonomisk behandling, hvis de skal bevise, at der aldrig er mulighed for statslig indgriben i virksomhedens beslutninger. Desuden påstår virksomheden, at statslig indgriben ville gøre virksomhedens beslutninger uforenelige med markedshensyn, hvilket ville være i strid med det første kriterium.
(26)
I den nuværende undersøgelse blev det i modsætning til ovenstående påstande fra Rainbow-gruppen fastslået, at der var specifik og omfattende statslig indgriben i driften af flere virksomheder i gruppen. Hvad angår den virksomhed i gruppen, hvor ansættelse og afskedigelse af personale er underlagt de lokale myndigheders accept, fremgår det faktisk tydeligt af virksomhedens egne interne regler, dvs. vedtægten, at staten har beføjelser til at gribe ind i de driftsmæssige beslutninger. I en anden af gruppens virksomheder blev det konstateret, at den statslige partner havde stor indflydelse i virksomheden, og at dette var uforeneligt med markedshensyn. For det første havde den statslige partner indskudt hovedparten af kapitalen i denne virksomhed, uden at dette fremgik af partnerens ejerandel. Dernæst var virksomheden konstant tabsgivende, hvilket især var skadeligt for den statslige partner i betragtning af den investerede kapital. Endelig havde den statslige partner selv vedvarende tab, da den leverede råvarer såsom vand og elektricitet til virksomheden til priser under markedsprisen og uden passende betaling.
(27)
Hvad angår konklusionen om statslig indgriben i finansierings- og investeringsbeslutninger hos et andet medlem af den pågældende virksomhedsgruppe, blev det påstået, at Kommissionens faktiske konklusioner om et lån og betingelserne herfor var ukorrekte. Kommissionen er imidlertid i besiddelse af beviser, som blev indsamlet i forbindelse med kontrollen, som viser, at det lokale statslige organ pålagde virksomheden at tage et lån, som ikke havde relation til virksomhedens drift. Virksomheden argumenterer, at finansieringsbeslutningerne blev truffet som en tjeneste til det statslige organ og ikke som en forpligtelse, og at den pågældende transaktion ikke indebar særlige risici for virksomheden, da den ville have haft mulighed for at søge kompensation gennem undladelse af betaling for forsyningsgoder faktureret af det pågældende organ. De beviser, som Kommissionen har indsamlet, viser, at virksomhedens brugsret til jord indirekte bruges som sikkerhed i den pågældende finansielle transaktion, og at virksomheden derfor bærer en omfattende risiko. Brugsretten til jord blev erhvervet hos det samme statslige organ, som virksomheden påstår at have gjort en tjeneste. Påstanden om, at en kompensation ville have været mulig gennem undladelse af betaling for forsyningsgoder, er udtryk for en grundlæggende fejlfortolkning af de grundlæggende regnskabsstandarder (modregning) og modsiger virksomhedens yderligere påstand om, at indgriben i finansielle transaktioner som sådan ikke medfører indgriben i »virksomhedernes beslutninger om priser, omkostninger og inputs«, jf. artikel 2, stk. 7, litra c). Desuden påvirkes investeringsbeslutningerne tydeligvis af det statslige organ, da der er fastlagt virksomhedsspecifikke betingelser i virksomhedens aftale om brugsret til jord vedrørende de investeringer, der skal gennemføres, og da disse betingelser går ud over de lokale planlægningslove i modsætning til, hvad virksomheden hidtil har fastholdt. Påstanden om, at statslig indgriben i finansierings- og investeringsbeslutninger ikke kan sidestilles med indgriben, jf. artikel 2, stk. 7, litra c), afvises derfor.
(28)
Hvad angår den virksomhed i gruppen, der producerer en af de råvarer, der anvendes til fremstilling af natriumcyclamat, blev det påstået, at eventuelle mangler i forbindelse med virksomhedens beslutningstagning og finansielle situation ville have haft en meget begrænset indvirkning, idet råvarer produceret af denne virksomhed kun udgør ca. 10 % af omkostningerne til produktion af natriumcyclamat. Kommissionen var i stand til at beregne forskellen mellem den rentable salgspris og den faktiske salgspris for råvaren, og virksomheden foreslog derfor, at det ville være mere hensigtsmæssigt at justere omkostningerne til lavprisråvarer i stedet for at afslå markedsøkonomisk behandling. Målet med vurderingen med henblik på markedsøkonomisk behandling er imidlertid at konstatere, om udgifterne afspejler markedsværdien, og om virksomhedens beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene. Det skal bemærkes, at det af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), klart fremgår, at udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt skal afspejle markedsværdierne, hvis betingelserne for markedsøkonomisk behandling skal opfyldes, og der nævnes ingen mulighed for at justere de fordrejede omkostninger til de vigtigste råvarer. Denne påstand må derfor afvises.
(29)
Virksomheden påstod vedrørende de unormalt lave priser, der betales for vand og elektricitet og arbejdskraftomkostninger, at de ikke udgør væsentlige input, da de kun udgør ca. 14 % af de samlede omkostninger til produktion af råvaren, hvilket må afvises, da der - både enkeltvis og kumuleret - er tale om tilstrækkelige omkostningselementer til at kunne påvirke virksomhedens samlede omkostninger. Hvad angår arbejdskraftomkostningerne, skal det også bemærkes, at det ikke var muligt at kontrollere disse elementer fuldt ud, da virksomheden ikke kunne fremlægge kontrakter eller anden dokumentation. Det kunne derfor ikke fastslås, om disse omkostninger afspejler markedsværdierne.
(30)
Hvad angår det andet kriterium, blev det påstået, at Kommissionen så bort fra kriteriet om væsentlighed, som fastsætter, at udeladelser eller fejlagtige oplysninger vedrørende poster kun anses for væsentlige, hvis de kan have indflydelse på økonomiske beslutninger, som brugerne træffer på grundlag af årsregnskabet, og at sådanne uvæsentlige mangler ikke nødvendigvis skal indberettes af revisoren.
(31)
Der var, i modsætning til virksomhedens påstand, tale om alvorlige mangler i virksomhedernes regnskaber i forhold til de grundlæggende regnskabsprincipper (jf. følgende afsnit). Dernæst er målet med at kræve et klart sæt regnskaber med henblik på markedsøkonomisk behandling ikke, at en bruger skal kunne træffe økonomiske beslutninger, men at sikre, at regnskaberne giver et sandfærdigt og retfærdigt billede af indtægter, omkostninger mv. Målet med undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling er at fastslå, om regnskaberne føres og revideres i henhold til de internationale regnskabsstandarder.
(32)
Rainbow-gruppen anfægtede, at dens virksomheder overtrådte elementer af IAS-reglerne og den regnskabspraksis, der er nævnt i vurderingen med henblik på markedsøkonomisk behandling, f.eks. periodiseringsprincippet, princippet om korrekt gengivelse af transaktionerne samt modregning, princippet om fortsat drift, korrekt klassificering af regnskabsposter, indregning af tab, kun virksomhedsrelaterede transaktioner og -opførelser i regnskabet, korrekt klassificering og afskrivning af udgifter, overholdelse af IAS og/eller de kinesiske GAAP-regler om indregning af værdien og nedskrivning af aktiver. Ovennævnte overtrædelser af IAS-reglerne blev konstateret gennem oplysninger, som gruppen fremlagde i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling, og samtlige aspekter blev undersøgt under kontrolbesøg i virksomhederne. Virksomhedernes påstande om disse aspekter, som blev fremsat efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling, var ikke af en sådan art, at de kunne berettige en ændring i konklusionen om, at virksomhederne i disse aspekter ikke opfyldte det andet kriterium.
(33)
Hvad angår det tredje kriterium, påstod Rainbow-gruppen, at levering af infrastrukturinvesteringer uden vederlag til en virksomhed er en normal aktivitet, som også finder sted i markedsøkonomier med henblik på at tiltrække investeringer, og at indvirkningen af denne form for støtte var ubetydelig for virksomhedens økonomiske situation i NUP. Det forhold, at en virksomhed kan undlade at betale for infrastrukturudviklinger og samtidig have fordel af meget lave lejepriser for samme jord afspejler dog ikke en normal situation i en markedsøkonomi. Denne fordel havde derimod en direkte indvirkning på produktionsvirksomhedens finansielle situation og dens evne til at træffe beslutninger ud fra markedshensyn.
(34)
Kommissionen accepterede den klagende parts argumenter vedrørende GT Enterprises brugsret til jord, jf. betragtning 21. De argumenter, der blev fremsat i forbindelse med de øvrige virksomheders brugsret til jord, var dog ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne, da virksomheden selv erkendte, at den i et tilfælde ikke havde betalt de aftalte beløb for sin brugsret til jord. Hvad angår et andet tilfælde af brugsret til jord, påstod Rainbow-gruppen, at priserne for jord i den region var steget markant, og at det derfor var normalt, at jordens værdi var væsentligt større nogle få år efter erhvervelsen. De beviser, som virksomheden fremlagde, vedrørte dog prisstigninger for boligejendomme i regionen og er derfor irrelevante. Rainbow påstod i sidste ende, at Kommissionens metode med at indhente positive beviser for, at en virksomhed har betalt en pris, der afspejler markedsværdien, påfører virksomheden en urimelig bevisbyrde. Det fremgår dog tydeligt af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), at en anmodning om markedsøkonomisk behandling skal »indeholde tilstrækkelige beviser for, at producenten driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår«. Påstanden blev derfor afvist.
(35)
Rainbow-gruppen anfægtede konklusionerne om aktiver overført til en virksomhed uden betaling eller til en pris, der afspejler markedsværdien, ud fra den betragtning at denne virksomhed indstillede sin produktion i NUP. Virksomheden indstillede ganske rigtigt sin produktion. Virksomheden solgte dog stadig allerede fremstillede varer på hjemmemarkedet. Der måtte derfor også foretages en analyse med henblik på markedsøkonomisk behandling for denne virksomhed for at fastslå, om der var overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, som kunne påvirke priserne.
(36)
Det konkluderes således, at GT Enterprise ikke opfyldte det første og andet kriterium for markedsøkonomisk behandling, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. opfyldte ikke det andet og tredje kriterium, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. opfyldte ikke det første, andet og tredje kriterium for markedsøkonomisk behandling, og Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. opfyldte ikke det første, andet og tredje kriterium. Hvis en forretningsmæssigt forbunden virksomhed, der arbejder med fremstilling og salg af den pågældende vare, ikke opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, kan der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling til gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Ingen af de virksomheder, der blev analyseret individuelt med henblik på markedsøkonomiske behandling, opfyldte således de relevante kriterier, og det konkluderes derfor, at Rainbow-gruppen ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling. Efter høring af det rådgivende udvalg blev virksomhedsgruppen under disse omstændigheder ikke indrømmet markedsøkonomisk behandling.
2.2. Individuel behandling
(37)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(38)
De to eksporterende producenter i gruppen, som har eksporteret natriumcyclamat i NUP, anmodede om individuel behandling. Det var ikke nødvendigt at foretage en undersøgelse med henblik på individuel behandling for de andre virksomheder i Rainbow-gruppen, da de ikke eksporterer den pågældende vare. På grundlag af de foreliggende oplysninger, som er blevet kontrolleret under kontrolbesøgene, fandt man, at disse to eksporterende producenter opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og således kunne indrømmes individuel behandling.
2.3. Dumping
2.3.1. Referenceland
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).
(40)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Indonesien (referenceland i den oprindelige undersøgelse) som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(41)
Kommissionen modtog ingen bemærkninger til valget af referenceland.
(42)
Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i Indonesien. Der blev fremsendt breve og relevante spørgeskemaer til alle kendte virksomheder. Blandt de mange kontaktede virksomheder fremsendte kun én producent de oplysninger, der er nødvendige for at kunne fastsætte en normal værdi, og var indstillet på delvist at medvirke ved undersøgelsen. Da virksomheden ikke kunne acceptere et kontrolbesøg på stedet, undersøgte Kommissionen, om de fremlagte oplysninger var fuldstændige og stemte overens. Oplysningerne blev fundet tilstrækkelige og pålidelige med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den indonesiske producent blev, hvor det var nødvendigt, anmodet om at uddybe oplysningerne, hvilket skete. Oplysningerne blev sammenholdt med oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(43)
Undersøgelsen viste, at Indonesien har et konkurrencepræget marked for samme vare.
(44)
Undersøgelsen viste desuden, at produktionsmængden hos den samarbejdsvillige indonesiske producent udgør væsentligt mere end 5 % af den kinesiske eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, og dermed er produktionen repræsentativ rent mængdemæssigt. Hvad angår samme vares kvalitet, tekniske specifikationer og standarder i Indonesien, blev der ikke konstateret væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske varer. Det indonesiske marked blev derfor anset for at være tilstrækkelig repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi.
(45)
Det skal bemærkes, at der iflg. Kommissionens oplysninger ikke findes produktionsanlæg andre steder i verden, bortset fra de kendte producenter i Spanien, Kina og Indonesien.
(46)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at Indonesien vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
2.3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(47)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenstående. Det skal bemærkes, at den indonesiske producent blev undersøgt i en tidligere undersøgelse vedrørende importen af natriumcyclamat fra Indonesien (6). De oplysninger, som virksomheden anførte i spørgeskemaet denne gang, blev fundet pålidelige og tilstrækkelige som grundlag for at fastsætte den normale værdi med henblik på denne undersøgelse. Både de gennemsnitlige salgspriser og gennemsnitlige produktionsomkostninger fulgte faktisk den samme tendens på linje med udviklingen i de gennemsnitlige råvareomkostninger. Denne tendens kunne desuden bekræftes af en lignende udvikling i de gennemsnitlige råvareomkostninger på EU-markedet.
(48)
Den indonesiske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængden, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af den pågældende virksomhedsgruppe i Kina.
(49)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen. Det blev konstateret, at den indonesiske producents standardvaretype var direkte sammenlignelig.
(50)
For standardvaretypen, som producenten i referencelandet solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af natriumcyclamat blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i UP udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Unionen af den pågældende virksomhedsgruppe.
(51)
Det blev også undersøgt, hvorvidt hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af rentabelt salg for standardvaretypen til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. Da mængden af rentabelt salg af samme vare for hver varetype udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type svarede til eller lå over produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den varetype i undersøgelsesperioden, uanset om dette salg var rentabelt.
(52)
Ved fastsættelsen af den normale værdi for den varetype, der ikke blev solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, blev den vejede gennemsnitssalgspris for det samlede salg af standardvaretypen anvendt efter en justering for forskelle mellem de to varetyper.
2.3.3. Eksportpris
(53)
Alle eksporterende producenter i den pågældende virksomhedsgruppe foretog eksportsalg til Unionen gennem deres forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed, som er beliggende uden for Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af den forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed til Unionen, dvs. til en uafhængig kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
2.3.4. Sammenligning
(54)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, justeret for forskelle, som påvirkede prisen og prissammenligneligheden. Følgelig blev der justeret for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget og kunne dokumenteres.
2.3.5. Dumpingmargen
(55)
Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne for alle eksporterende producenter, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(56)
Denne sammenligning viste en dumpingmargen på 14,2 %, udtrykt i procent af prisen cif ved Unionens grænse, ufortoldet.
2.4. De ændrede omstændigheders varige karakter
(57)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de omstændigheder, der blev lagt til grund for den gældende dumpingmargen, havde ændret sig, og om denne ændring var af varig karakter.
(58)
De nuværende konklusioner er baseret på afslaget på anmodningen om markedsøkonomisk behandling til den pågældende virksomhedsgruppe i den nuværende undersøgelse, hvorimod GT Enterprise - det medlem af gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som blev undersøgt i den oprindelse undersøgelse - blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. De omstændigheder, der førte til den ændrede konklusion, skyldtes for det første, at Kommissionen i den nuværende undersøgelse undersøgte fire virksomheder i gruppen i modsætning til kun GT Enterprise i den oprindelige undersøgelse. Gruppen blev for nylig udvidet og omorganiseret med omfattende investeringer, og intet tyder på, at denne situation vil ændres i den nærmeste fremtid. For det andet blev det vedrørende GT Enterprise konstateret, at virksomhedens praksis med ikke at føre et klart sæt regnskaber, som revideres i henhold til internationale regnskabsstandarder, er en etableret praksis, og intet tyder på, at dette vil ændres i fremtiden. Virksomhedens vedtægter, der tillader statslig indgriben, har desuden været gældende i længere tid, og intet tyder på, at de vil blive ændret fremover. Under disse omstændigheder konkluderes det, at gruppens status uden markedsøkonomisk behandling er af varig karakter.
(59)
Hvad angår eksportprisen, viste undersøgelsen desuden en vis stabilitet i den pågældende virksomhedsgruppes prispolitik over en længere periode, idet prisen på den pågældende vare ved eksport til Unionen og andre tredjelande ikke varierede væsentligt og fulgte den samme tendens mellem 2007 og NUP. Dette underbygger konklusionen om, at den nyberegnede dumpingmargen sandsynligvis er af varig karakter.
(60)
Det blev således konkluderet, at det af undersøgelsen fremgik, at den pågældende virksomhedsgruppes struktur og adfærd, herunder de omstændigheder, der førte til indledningen af den nuværende undersøgelse, sandsynligvis ikke ville ændre sig i den nærmeste fremtid på en måde, der kunne påvirke resultaterne af denne undersøgelse. Det konkluderes derfor, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter, og at bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ikke længere er tilstrækkeligt til at modvirke dumping.
3. ÆNDRING AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE
(61)
Ud fra konklusionerne om øget dumping og den varige karakter af de ændrede omstændigheder konkluderes det, at de gældende foranstaltninger ikke længere er tilstrækkelige til at modvirke den skadevoldende dumping. De foranstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina bør derfor ændres, for så vidt angår GT Enterprise, og der bør indføres den samme told for den anden eksporterende producent i gruppen gennem en ændring af nævnte forordning i overensstemmelse hermed.
(62)
Der kan ikke fastsættes en individuel skadesmargen i den nuværende undersøgelse, idet den er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår GT Enterprise og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder i gruppen. Den dumpingmargen, der blev fastsat i forbindelse med den nuværende undersøgelse, blev derfor sammenlignet med den skadesmargen, der blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Eftersom sidstnævnte var højere end den dumpingmargen, der blev konstateret i den nuværende undersøgelse, bør der indføres en endelig antidumpingtold for den pågældende virksomhedsgruppe på niveauet for den dumpingmargen, som blev konstateret i den nuværende undersøgelse.
(63)
For så vidt angår foranstaltningens form, blev det fastslået, at den ændrede antidumpingtold burde antage samme form som den told, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010. For at sikre foranstaltningernes effektivitet og forhindre enhver form for prismanipulation blev det fundet hensigtsmæssigt at indføre tolden i form af et bestemt beløb pr. kilo. Som følge heraf bør den antidumpingtold, der indføres på importen af den pågældende vare, som fremstilles og sælges til eksport til Unionen af den pågældende virksomhedsgruppe, og beregnes på grundlag af dumpingmargenen som fastslået i den nuværende undersøgelse i form af et bestemt beløb pr. kilo, være 0,23 EUR/kg.
4. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(64)
Den pågældende virksomhedsgruppe såvel som de andre berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at foreslå en ændring af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(65)
Rainbow-gruppen fremsatte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. Disse bemærkninger vedrørte især tilbagetrækningen af klagen i den igangværende undersøgelse vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som er begrænset til to kinesiske eksporterende producenter, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (»Fang Da-gruppen«) (»den parallelle procedure«) (7). Rainbow påstod desuden, at tilbagetrækningen af klagen i den parallelle procedure - som en logisk og lovbestemt følge - også skulle føre til en ophævelse af antidumpingforanstaltningerne over for de andre producenter i Kina eller i det mindste en afslutning af den nuværende undersøgelse, for så vidt angår Rainbow-gruppen.
(66)
Rainbow-gruppen anmodede om en ophævelse af de antidumpingforanstaltninger, der blev indført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010, ud fra den påstand, at da det ikke blev konkluderet, at importen fra Fang Da ikke blev dumpet, og/eller importen fra Fang Da ikke forvoldte skade, bør princippet om ikke-forskelsbehandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5, anvendes, da det giver mulighed for en ophævelse af de indførte antidumpingforanstaltninger. Som dokumentation for påstandene henviste Rainbow-gruppen til tidligere rådsforordninger, hvor parallelle midtvejsundersøgelser af importen fra flere lande blev afsluttet uden indførelse af foranstaltninger, da der ikke blev indført foranstaltninger i forbindelse med antidumpingundersøgelserne vedrørende importen af de samme varer fra andre lande (elektrolytkondensatorer (LAEC) (8), fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål) (9). Det skal dog bemærkes, at disse sager vedrører undersøgelser, der involverer flere lande, og princippet om ikke-forskelsbehandling blev anvendt over for importen fra forskellige lande. Dernæst bortfaldt foranstaltningerne i disse sager for visse landes vedkommende, fordi der ikke indførtes foranstaltninger over for andre lande, idet Rådet ikke vedtog forslaget inden for de lovbestemte frister (elektrolytkondensatorer (LAEC), fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål). Selv om det ganske rigtigt blev fundet nødvendigt at afslutte antidumpingprocedurerne i de parallelle undersøgelser i de nævnte tilfælde for at overholde princippet om ikke-forskelsbehandling, har disse ikke nogen relevans for den nuværende undersøgelse. Henvisningen til metoden i mononatriumglutamat-proceduren (10) vedrører et tilfælde, hvor klageren ganske rigtigt trak sin klage vedrørende importen fra Brasilien tilbage, selv om det blev konstateret, at importen blev dumpet. I den sag blev det overvejet ikke at acceptere tilbagetrækningen af klagen, da det blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger over for de andre lande uden foranstaltninger over for Brasilien ville være diskriminerende.
(67)
Disse to situationer er desuden vidt forskellige. I den parallelle procedure blev klagen trukket tilbage, og det blev konkluderet, at afslutningen ikke var i strid med Unionens interesser. I den nuværende undersøgelse blev klagen opretholdt, og det blev konkluderet, at der var øget dumping fra Rainbow-gruppen. En højere told for den gruppe er således ikke udtryk for forskelsbehandling.
(68)
Rainbow-gruppen påstod desuden, at tilbagetrækningen af klagen burde medføre en afslutning af den nuværende undersøgelse, for så vidt angår Rainbow-gruppen, idet de to procedurer blev indledt på grundlag af det samme procesdokument og behandlede den samme undersøgelsesperiode, og den klagende part i klagen behandlede Fang Da-gruppen og Rainbow-gruppen samlet af praktiske hensyn.
(69)
Dernæst påstod Rainbow, at selv om undersøgelsen af Fang Da-gruppen er indledt i henhold til grundforordningens artikel 5, er undersøgelsen vedrørende importen fra Fang Da-gruppen og interimsundersøgelsen vedrørende importen fra Rainbow-gruppen retligt og i enhver praktisk henseende den samme undersøgelse. Endelig påstod gruppen, at da der var foretaget en sondring mellem procedurer og undersøgelser, skulle grundforordningens artikel 9, stk. 3, forstås således, at Selv om Fang Da-gruppen var pålagt en nultold i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, var den fortsat omfattet af proceduren. Tilbagetrækningen af klagen vedrørende importen fra Fang Da-gruppen skulle efter Rainbow-gruppens opfattelse altså også føre til en afslutning af den nuværende undersøgelse.
(70)
Det skal hertil bemærkes, at det dokument, som klageren fremlagde, både udgjorde klagen i antidumpingundersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 5 og anmodningen om denne interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Det indeholdt desuden tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af begge procedurer individuelt. Kommissionen har således indledt en undersøgelse i henhold til artikel 5 og en interimsundersøgelse i to separate indledningsmeddelelser. Den antidumpingundersøgelse, der er baseret på grundforordningens artikel 5, og den interimsundersøgelse, der er baseret på grundforordningens artikel 11, stk. 3, er således to forskellige procedurer.
(71)
Rainbow-gruppen fremlagde en række yderligere argumenter vedrørende de mulige årsager til tilbagetrækningen af klagen. Da disse argumenter er hypotetiske og irrelevante, kan de ikke behandles og afvises derfor.
(72)
Endelig påstod Rainbow-gruppen, at Kommissionen tydeligvis ikke overholdt gruppens ret til at få 10 dage til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse, da gruppen modtog en ikke-fortrolig udgave af brevet om tilbagetrækning, 7 dage inden fristen for indsendelse af bemærkninger udløb.
(73)
Som det fremgår af betragtning 70, er den artikel 5-undersøgelse, inden for rammerne af hvilken Rainbow-gruppen modtog et brev til orientering om tilbagetrækningen af klagen, en særskilt procedure og indgår ikke i den nuværende undersøgelse. Rainbow-gruppen deltog som interesseret part i artikel 5-undersøgelsen og fik alene derfor meddelelse om tilbagetrækningen af klagen. Meddelelsen indgik ikke i den endelige fremlæggelse af oplysninger som led i den nuværende undersøgelse. Rainbow-gruppen fik 30 dage til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse som led i den aktuelle procedure. Virksomhedsgruppens ret til at få en tilstrækkelig frist til at fremsætte bemærkninger blev således overholdt.
(74)
Kort sagt var de modtagne bemærkninger ikke af en sådan art, at de kunne ændre ovenstående konklusion -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Tabellen i artikel 1, stk. 2, i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 ændres ved at erstatte nedenstående oplysninger:
Land
Virksomhed
Toldsats (EUR pr. kg)
Taric-tillægskode
»Folke-republikken Kina
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina
0,11
A473«
med følgende:
Land
Virksomhed
Toldsats (EUR pr. kg)
Taric-tillægskode
»Folke-republikken Kina
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Folkerepublikken Kina
0,23
A473«.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 398/2012,
annettu 7 päivänä toukokuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti käyttöön lopullisen polkumyyntitullin vielä viideksi vuodeksi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 (3). Toimenpiteet asetettiin polkumyynnin tasolle, ja ne koostuvat yksilöllisistä polkumyyntitulleista. Kiinan kohdalla tullin taso on 0-0,11 euroa kilolta tiettyjen nimeltä mainittujen kiinalaisten tuottajien osalta, ja muiden tuottajien tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,26 euroa kilolta, jäljempänä ’nykyiset tullit’.
1.2 Tarkastelupyyntö
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’nykyinen tarkastelu’, koskevan pyynnön esitti Productos Aditivos S. A., natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja valituksen tekijä alkuperäisessä tutkimuksessa, jäljempänä ’valituksen tekijä’. Pyyntö rajoittui polkumyyntiin ja Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd -yritykseen, jäljempänä ’GT Enterprise’ tai ’asianomainen yritys’, joka on jäsen Rainbow Rich -ryhmässä, jäljempänä ’asianomaisten yritysten ryhmä’, ’Rainbow-ryhmä’ tai ’Rainbow’; se oli myös yksi nimeltä mainituista kiinalaisista tuottajista alkuperäisessä tutkimuksessa. GT Enterprise -yrityksen tuottamien tuotteiden tuonnissa sovellettava polkumyyntitulli on 0,11 euroa kilolta ja asianomaisten yritysten ryhmään kuuluvien muiden tuotantoyritysten tuonnissa sovellettava tulli on 0,26 euroa kilolta, eli jäännöstulli.
(3)
Valituksen tekijä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet eivät enää riitä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi.
1.3 Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille paneminen
(4)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että pyyntöön sisältyi riittävä alustava näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä se julkaisi 17 päivänä helmikuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen (4) osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti; tarkastelu rajattiin koskemaan polkumyyntiä GT Enterprise -yrityksen osalta.
1.4 Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote
(5)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(6)
Kuten aiemmissa tutkimuksissa, tämä tutkimus on osoittanut, että Kiinassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi vertailumaana nykyisessä tarkastelussa. Tämän vuoksi päätellään, että Indonesian kotimarkkinoilla myydyt tuotteet ja asianomaisten yritysten ryhmän unionin markkinoilla myymät tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
1.5 Asianomaiset osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti nykyisen tarkastelun vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, asianomaiselle yritykselle ja asianomaisen maan edustajille. Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta myös Indonesiassa toimiville tuottajille, koska Indonesiaa kaavailtiin mahdolliseksi vertailumaaksi.
(8)
Asianomaiset osapuolet saivat tilaisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(9)
Saadakseen tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti asianomaiselle yritykselle kyselylomakkeen ja sai vastaukset viideltä Rainbow-ryhmän yritykseltä asetetussa määräajassa. (Koska Rainbow-ryhmä koostuu nyt kahdesta tuotantoyrityksestä (toinen on GT Enterprise), yhdestä raaka-aineen toimittajasta, yhdestä tarkasteltavana olevan tuotteen toimitusketjuun aiemmin osallistuneesta yrityksestä, joka ei nyt ole toiminnassa, sekä Hongkongissa toimivasta kauppiaasta, tarkastelu kattoi koko ryhmän toiminnot.) Komissio lähetti kyselylomakkeet myös Indonesiassa toimiville tuottajille. Yksi indonesialainen tuottaja osoitti halukkuutta toimittaa tietoja nykyisessä tarkastelussa ja toimitti osittaisen vastauksen kyselylomakkeeseen.
(10)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun ja yksilöllisen kohtelun analysointia sekä polkumyynnin määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Komissio teki tarkastuskäyntejä asianomaisten yritysten ryhmän seuraavien jäsenten toimitiloihin:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd, Shenzhen, Kiina, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd, Nanjing, Kiina,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd, Jiangsu, Kiina,
-
Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd, Nanjing, Kiina,
-
Rainbow Rich Ltd, Hongkong.
1.6 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
2. TUTKIMUKSEN TULOKSET
2.1 Markkinatalouskohtelu
(12)
Perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti normaaliarvo on määritettävä Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset, jotka markkinatalouskohtelua hakevien yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, ja suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa,
-
kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan,
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden,
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(13)
Asianomaisten yritysten ryhmä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja toimitti hakulomakkeet neljästä tuottajasta, jotka sijaitsevat Kiinan kansantasavallassa. Komissio hankki ja tarkasti yritysten toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien yhteydessä kaikki yritysten pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina.
(14)
Nykyisessä tutkimuksessa paljastui, että asianomaisen yrityksen tilanne oli muuttunut sitten alkuperäisen tutkimuksen. Todettiin, ettei GT Enterprise enää täytä kaikkia markkinatalouskohtelun edellytyksiä. Lisäksi alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna Rainbow-ryhmää oli laajennettu ja sen rakennetta uudistettu. Muutkaan ryhmään kuuluvat yritykset, jotka toimittivat hakulomakkeet, eivät kyenneet osoittamaan täyttävänsä kaikki markkinatalouskohtelun edellytykset.
(15)
Liiketoimintaa koskevia päätöksiä ja valtion puuttumista koskevan kriteerin 1 osalta todettiin, että paikallishallinnolla on valtuudet puuttua henkilöstön palkkaamiseen ja irtisanomiseen yhdessä ryhmään kuuluvassa yrityksessä. Lisäksi paikallishallinto on merkittävä osakas raaka-aineita tuottavassa yrityksessä. Merkkejä valtion merkittävästä puuttumisesta havaittiin raaka-aineiden toimituksissa yritykselle (sähkö ja vesi) ja yritykseltä siihen etuyhteydessä oleville yrityksille, työvoimakustannuksissa sekä yrityksen toiminnassa ja päätöksenteossa. Esimerkkinä voidaan mainita, että valtio-omistaja asetti henkilöstöä raaka-aineen tuottajan käyttöön ehdoilla, joita yritys ei voinut täsmentää. Lisäksi yritys on tehnyt jatkuvasti tappiota, mikä johtuu raaka-aineiden myymisestä epänormaalin alhaisilla hinnoilla siihen etuyhteydessä oleville yrityksille ilman muuta korvausta esimerkiksi voitonjaon muodossa. Näitä tappioita kerryttämällä valtio-omisteinen raaka-aineen tuottaja vaikutti etuyhteydessä olevien yritysten päätöksiin, jotka koskivat natriumsyklamaatin tuotannossa käytettävien raaka-aineiden hankintoja. Paikallisen hallintoviraston asiaan puuttuminen ja vaikuttaminen havaittiin myös toisen ryhmään kuuluvan yrityksen rahoitus- ja investointipäätöksissä.
(16)
Kirjanpitoa koskevan kriteerin 2 osalta tutkimus osoitti, että kaikkien asianomaisten yritysten ryhmän jäsenten kirjanpito ei noudattanut kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja, koska useita sellaisia olennaisia kirjanpidon puutteita ja virheitä todettiin, joita tarkastajat eivät olleet ilmoittaneet.
(17)
Kriteerin 3 osalta todettiin, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontui vääristymiä, koska yhdelle ryhmän yritykselle järjestettiin infrastruktuuri-investointeja korvauksetta. Sama yritys hyötyi käyttämäänsä maata koskevista edullisista vuokraehdoista. Muut ryhmän yritykset eivät kyenneet osoittamaan, että ne olivat saaneet maankäyttöoikeutensa vastiketta vastaan ja/tai että kyseinen vastike olisi vastannut markkina-arvoa. Yksi yritys ei kyennyt osoittamaan, että tietyt sille siirretyt varat oli maksettu rahallisena vastikkeena tai muutoin markkina-arvoa vastaavaan hintaan.
(18)
Kriteerien 4 ja 5 osalta todettiin, että yritykset täyttivät kriteerit, koska niitä koski konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö, joka takasi vakauden ja oikeusvarmuuden. Valuuttojen muuntaminen tehtiin Bank of Chinan julkaisemaan viralliseen kurssiin tai siihen perustuen.
(19)
Asianomaisten yritysten ryhmälle ja valituksen tekijälle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Valituksen tekijä ei esittänyt huomautuksia, mutta asianomaisten yritysten ryhmä esitti vastalauseensa useilla perusteilla. Osa näistä huomautuksista toistettiin niiden tosiasioiden ja huomioiden lopullisen ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella ehdotettiin lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa. Tärkeimmät vastaanotetut huomautukset kuvataan jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa.
(20)
Rainbow-ryhmä totesi ensinnäkin, että komissio asetti laittomasti vaatimuksen markkinatalouskohtelun edellytysten uudelleentäyttämisestä, koska ryhmälle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, ja näin ollen rikottiin oikeudellista velvoitetta soveltaa tarkasteluissa samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Se väitti, ettei komissio ole osoittanut, että tämän yrityksen olosuhteet olisivat muuttuneet sellaisella tavalla, joka oikeuttaisi soveltamaan eri menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Väitteen esittäjän mukaan useat komission toteamat seikat olivat jo vallinneet alkuperäisen tutkimuksen aikana, eivätkä komission uudet havainnot siten liity uusiin olosuhteisiin vaan ovat vain erilainen tulkinta samoista olosuhteista.
(21)
On huomattava, että toisin kuin väitteen esittäjä toteaa, sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että nykyisessä tarkastelussa sovellettiin samaa menetelmää, minkä lisäksi otettiin asianmukaisesti huomioon se seikka, että tietyt olosuhteet ovat muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Vaikka väitteen esittäjän perustelut olisivatkin paikkansapitäviä, sikäli kuin on kyse tietyistä tosiseikoista, jotka todellakin olivat samat sekä alkuperäisessä että nykyisessä tutkimuksessa, nimittäin GT Enterprise -yrityksen maankäyttöoikeutta koskevasta sopimuksesta, voidaan todeta seuraavaa. Nykyisessä tarkastelussa todettiin lisäksi muita tosiseikkoja, joita - vaikka ne vallitsivatkin jo alkuperäisen tutkimuksen aikana - GT Enterprise -yritys ei tuolloin paljastanut, kuten paikallishallinnon valta hyväksyä sen henkilöstön palkkaamisia ja irtisanomisia. Lisäksi yrityksen olosuhteet ovat myös muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen kriteerin 2 osalta. Tämä liittyy siihen, että nykyisessä tarkastelussa todettiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana GT Enterprise -yrityksellä ei ollut ollut yhtä selkeää kirjanpitoa, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan.
(22)
Väitteen esittäjä selitti myöhemmin, että se katsoo ilmoittaneensa, että paikallishallinnolla on valtuudet hyväksyä sen henkilöstön palkkaaminen ja irtisanominen, toimittamalla alkuperäisessä tutkimuksessa saman yhtiöjärjestyksen kuin nykyisessä tarkastelussa. Tämän asiakirjan käännös, jonka väitteen esittäjä toimitti sekä alkuperäisen että nykyisen tutkimuksen aikana, oli kuitenkin puutteellinen, koska siinä ei mainittu yhtiöjärjestyksellä paikallishallinnolle annettuja valtuuksia.
(23)
Rainbow-ryhmä väitti lisäksi, että markkinatalouskohtelujärjestely otettiin käyttöön siirtymätalousmaita varten, jotka siis ovat siirtymässä aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä kohti markkinataloutta. Sen vuoksi olisi epäloogista vaatia, että yritys, joka aiemmin täytti markkinatalouskohtelun edellytykset, joutuisi jälleen kerran toimittamaan välivaiheen tarkastelussa riittävät todisteet siitä, että se edelleen täyttää markkinatalouskohtelun edellytykset. Tässä suhteessa on huomattava, ettei perusasetuksessa ole mitään, mikä tukisi tällaista tulkintaa ja mikä estäisi soveltamasta perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohtaa tarkasteluissa, jotka on pantu vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla. Sen vuoksi tämä perustelu oli hylättävä.
(24)
Rainbow-ryhmä vetosi myös 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan menettelylliseen vaatimukseen, jonka mukaan markkinatalouskohtelun määrittäminen on tehtävä kolmen kuukauden kuluessa tutkimuksen aloittamisesta. Rainbow myöntää itse, että tämän määräajan ylittäminen ei sinänsä ole riittävä peruste kiistää tutkimuksen tuloksia, mutta korostaa, että komission yksiköillä oli jo käytössään kaikki polkumyyntimarginaalin laskemiseksi tarvittavat tiedot, kun markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät ilmoitettiin. Rainbow jättää perusteluissaan kuitenkin huomiotta sen tosiseikan, että vaikka komissio tosiaankin hallinnollisen tehokkuuden nimissä pyysi ja tarkasti samanaikaisesti kaikki asianomaisten yritysten ryhmän tiedot, sillä ei ollut ollut käytössään vertailumaata koskevia tietoja, joiden ansiosta olisi ollut mahdollista määrittää polkumyyntimarginaali, jos markkinatalouskohtelu olisi evätty. Komissio todellakin sai vertailumaan normaaliarvoa koskevat tiedot käyttöönsä vasta sen jälkeen, kun markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät oli ilmoitettu Rainbow’lle. Näin ollen markkinatalouskohtelun määrittämisen ajankohdalla ei voinut olla mitään vaikutusta sen sisältöön. Edellä esitetyn perusteella väite hylätään perusteettomana.
(25)
Kriteerin 1 osalta on esitetty yleisenä huomiona, että valtion puuttuminen toimintaan tai valtion määräysvalta teoreettisena mahdollisuutena ei sellaisenaan automaattisesti tarkoita, että valtion puuttumista toimintaan esiintyy tosiasiallisesti ja merkittävästi 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Rainbow lainaa toistuvasti yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen päätöstä (5) väittääkseen, että valtion määräysvalta ei merkitse samaa kuin merkittävä valtion puuttuminen, koska tämä ’johtaa siihen, että valtion määräysvallassa olevilta yhtiöiltä evätään lähtökohtaisesti mahdollisuus markkinataloudessa toimivan yrityksen asemaan siitä riippumatta, missä tosiasiallisessa, oikeudellisessa ja taloudellisessa konkreettisessa tilanteessa ne toimivat’. Rainbow väittää myös, että markkinatalouskohtelun hakijoille aiheutuisi kohtuuton todistustaakka, jos niiden pitäisi osoittaa, ettei valtion puuttuminen liiketoimintaa koskeviin päätöksiin ole milloinkaan mahdollista. Lisäksi se väittää, että valtion toimien pitäisi tehdä yrityksen päätöksistä markkinanäkökohtien vastaisia, jotta kriteeri 1 ei täyttyisi.
(26)
Edellä esitetyistä Rainbow-ryhmän väitteistä poiketen nykyisessä tutkimuksessa todettiin erityistä ja merkittävää valtion puuttumista useiden ryhmän yritysten toimintaan. Sen ryhmään kuuluvan yrityksen kohdalla, jossa henkilöstön palkkaaminen ja irtisanominen edellyttää paikallishallinnon hyväksyntää, yrityksen omissa sisäisissä toimintasäännöissä eli sen yhtiöjärjestyksessä määrätään selvästi valtion valtuudesta puuttua sen operatiivisiin päätöksiin. Toisen ryhmään kuuluvan yrityksen kohdalla valtio-omistajan havaittiin puuttuneen yrityksen toimintaan tavalla, joka on yhteensopimaton markkinanäkökohtien kanssa. Ensinnäkin valtio-omistaja oli maksanut pääosan yrityksen pääomasta ilman, että tämä seikka olisi näkynyt sen omistusosuudessa yrityksestä. Toiseksi yrityksen toiminta tuotti aina tappiota, mikä oli pääasiassa haitallista valtio-omistajalle ottaen huomioon sen sijoittama pääoma. Kolmanneksi valtio-omistaja aiheutti itselleen jatkuvasti tappioita toimittamalla tälle ryhmään kuuluvalle yritykselle tuotantopanoksia, kuten vettä ja sähköä, alle markkinahintojen ja ilman asianmukaisia maksutositteita.
(27)
Mitä tulee päätelmään valtion puuttumisesta asianomaisten yritysten ryhmän toisen jäsenen rahoitus- ja investointipäätöksiin, väitettiin, että komission tosiseikkoja koskevat toteamukset lainasta ja sen ehdoista olivat virheelliset. Komissiolla on kuitenkin tarkastuksen aikana kerättyä näyttöä, joka osoittaa, että paikallinen hallintovirasto määräsi yrityksen ottamaan lainan, joka ei liittynyt sen liiketoimintaan. Yritys esittää perusteluina, että rahoituspäätökset tehtiin palveluksena tälle hallintovirastolle eikä velvollisuutena ja että kyseinen transaktio ei aiheuta lisäriskiä yritykselle, koska sillä olisi ollut mahdollisuus saada korvaus jättämällä maksamatta viraston sille esittämät laskut yleishyödyllisistä palveluista. Komission keräämä näyttö osoittaa, että yrityksen maankäyttöoikeutta käytetään välillisesti vakuutena asianomaisessa rahoitustransaktiossa, joten yritys kantaa huomattavan riskin. Itse maankäyttöoikeus saatiin saman hallintoviraston kautta, jolle yritys väittää vain tehneensä palveluksen. Väite, jonka mukaan korvauksen saaminen olisi ollut mahdollista jättämällä maksamatta yleishyödyllisiä palveluja, osoittaa perustavanlaatuisen väärinkäsityksen olennaisista tilinpäätösstandardeista (vähentäminen toisistaan) ja on ristiriidassa yrityksen toisen väitteen kanssa, jonka mukaan puuttuminen rahoitusoperaatioihin ei sellaisenaan merkitse puuttumista ’yritysten hintoja, kustannuksia sekä tuotantopanoksia koskeviin päätöksiin’, kuten 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. Lisäksi kyseinen hallintovirasto puuttuu selvästi ja merkittävästi investointipäätöksiin, koska yrityksen maankäyttöoikeutta koskevassa sopimuksessa on yrityskohtaisia vaatimuksia suoritettavasta investoinnista, ja nämä vaatimukset ylittävät paikalliset kaavoitussäännökset toisin kuin yritys on väittänyt. Sen vuoksi hylätään väite, jonka mukaan valtion puuttuminen rahoitus- ja investointipäätöksiin ei ole 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaista puuttumista.
(28)
Mitä tulee siihen ryhmän yritykseen, joka tuottaa yhtä natriumsyklamaatin tuotannossa käytettävistä raaka-aineista, väitettiin, että mahdollisilla puutteilla yrityksen päätöksenteossa ja taloudellisessa tilanteessa olisi hyvin vähäinen vaikutus, koska tämän yrityksen tuottama raaka-aine muodostaa vain noin 10 prosenttia natriumsyklamaatin tuotantokustannuksista. Koska komissio pystyi laskemaan eron raaka-aineen kannattavan myyntihinnan ja tosiasiallisen myyntihinnan välillä, yritys ehdottaa, että olisi soveliaampaa oikaista alhaiseksi hinnoitellun raaka-aineen kustannuksia ennemmin kuin evätä markkinatalouskohtelu. Markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin tarkoituksena on kuitenkin varmistaa, että tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa ja että liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella. On huomattava, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vaaditaan nimenomaisesti, että kustannukset ja huomattavat tuotantopanokset heijastavat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla, jotta markkinatalouskohtelun edellytykset täyttyvät, eikä lainkaan viitata mahdollisuuteen oikaista huomattavien tuotantopanosten vääristyneitä kustannuksia. Väite on näin ollen hylättävä.
(29)
Yrityksen väite, joka koskee epänormaalin alhaisia vedestä ja sähköstä maksettuja hintoja ja työvoimakustannuksia - jonka mukaan nämä eivät ole huomattavia tuotantopanoksia vaan muodostavat yhteensä vain noin 14 prosenttia raaka-aineen kokonaistuotantokustannuksista -, oli hylättävä, koska tätä pidetään sekä erikseen että kumulatiivisesti riittävän merkittävänä kustannuselementtinä, jotta sillä on vaikutus yrityksen kokonaiskustannuksiin. Työvoimakustannusten osalta on myös huomautettava, ettei ollut mahdollista tarkastaa näitä osatekijöitä kattavasti, koska yritys ei kyennyt esittämään sopimuksia eikä muita asiakirjoja. Näin ollen ei voitu varmistaa, että nämä kustannukset heijastivat markkina-arvoja.
(30)
Kriteerin 2 osalta väitettiin, että komissio jätti huomiotta olennaisuusperiaatteen, jonka mukaan erien esittämättä jättämisen tai virheellisen esittämisen merkitys on olennainen, jos ne voisivat vaikuttaa taloudellisiin päätöksiin, joita käyttäjät tekevät tilinpäätöksen perusteella, ja että myöskään tarkastajan ei tarvitsisi raportoida tällaisia epäolennaisia puutteellisuuksia.
(31)
Toisin kuin ryhmä väittää, yritysten kirjanpidossa oli vakavia puutteita olennaisten kirjanpitoperiaatteiden suhteen (katso tarkemmat yksityiskohdat seuraavassa kappaleessa). Toiseksi tavoite, jonka mukaan vaaditaan yksi selkeä kirjanpito markkinatalouskohtelua varten, ei kohdistu taloudellisia päätöksiä tekevään käyttäjään, vaan sillä pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan tuloista, kustannuksista jne. Markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tavoitteena on todeta, onko kirjanpito tehty ja tarkastettu kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti.
(32)
Rainbow-ryhmä kiisti, että sen yritykset olisivat rikkoneet markkinatalouskohtelua koskevassa arvioinnissa mainittuja kansainvälisten tilinpäätösstandardien sääntöjä ja tilinpitokäytäntöjä, joita ovat muun muassa suoriteperuste, liiketoimien todenmukaisen esittämisen periaate ja vähentäminen toisistaan, toiminnan jatkuvuuden periaate, tase-erien oikea luokittelu, tappioiden kirjaaminen, ainoastaan liiketoimintaan liittyvien transaktioiden ja kirjausten merkitseminen tileihin, kulujen oikea luokittelu ja poisto sekä kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) ja/tai kiinalaisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden (GAAP) sääntöjen noudattaminen omaisuuserien arvon ja poiston kirjaamisen suhteen. Edellä mainitut kansainvälisten tilinpäätösstandardien rikkomiset todettiin tiedoista, jotka ryhmä toimitti markkinatalouskohtelua koskevassa hakulomakkeessa, ja kaikki seikat tarkastettiin yritysten toimitiloissa. Ne väitteet, jotka yritykset esittivät näistä kysymyksistä markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen, eivät antaneet aihetta muuttaa päätelmää, jonka mukaan yritykset eivät näiden seikkojen osalta täyttäneet kriteeriä 2.
(33)
Mitä tulee kriteeriin 3, Rainbow-ryhmä väittää, että infrastruktuuri-investointien järjestäminen yhdelle yritykselle korvauksetta on normaalia toimintaa, jota tapahtuu myös markkinatalouksissa investointien houkuttelemiseksi, ja että tämän tuen vaikutus yrityksen taloudelliseen tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vähäpätöinen. Se tosiseikka, että yritys voi välttää maksuja infrastruktuurin kehittämisestä ja samaan aikaan hyötyi hyvin alhaisista vuokrahinnoista saman maan osalta, ei kuitenkaan heijastele normaalia tilannetta markkinataloudessa. Tällä edulla oli sen sijaan suoraa vaikutusta kyseisen tuotantoyrityksen rahoitusasemaan ja kykyyn tehdä päätöksiä markkinasignaalien perusteella.
(34)
Komissio hyväksyi GT Enterprise -yrityksen maankäyttöoikeutta koskevat väitteen esittäjän perustelut, jotka selvitetään johdanto-osan 21 kappaleessa. Muiden yritysten maankäyttöoikeudesta esitetyt perustelut eivät sen sijaan olleet sellaisia, että ne olisivat muuttaneet päätelmiä, koska yritys itse tunnustaa, ettei se ollut maksanut sovittua määrää maankäyttöoikeudestaan yhdessä tapauksessa. Toisen maankäyttöoikeuden tapauksessa Rainbow-ryhmä väittää, että maan hinnat kyseisellä alueella olivat kohonneet voimakkaasti ja että sen vuoksi oli normaalia, että maa arvostettiin huomattavasti korkeampaan arvoon muutama vuosi sen hankinta-ajankohdan jälkeen. Yrityksen toimittamassa näytössä viitattiin kuitenkin alueen asuinkiinteistöjen hintojen kohoamiseen, joten näyttö on merkityksetön. Rainbow väitti lisäksi, että komission lähestymistapa, jonka mukaan vaaditaan selkeä näyttö siitä, että yritys on maksanut markkina-arvoa vastaavan hinnan, aiheuttaa kohtuuttoman todistustaakan. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vaaditaan kuitenkin nimenomaisesti, että markkinatalouskohtelua koskevan vaatimuksen on ’sisällettävä riittävästi todisteita siitä, että tuottaja toimii markkinatalousolosuhteissa’. Sen vuoksi tämä perustelu oli hylättävä.
(35)
Rainbow-ryhmä kiistää päätelmän, joka koskee omaisuuserien siirtoa yhdelle yritykselle ilman rahallista vastiketta tai muutoin markkina-arvoa vastaamattomaan hintaan sillä perusteella, että tämä yritys oli lopettanut tuotannon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yritys oli todellakin lopettanut tuotannon. Se kuitenkin myi edelleen aiemmin tuotettuja tuotteitaan kotimarkkinoilla. Näin ollen markkinatalouskohtelua koskeva arviointi oli tehtävä myös tämän yrityksen kohdalla, jotta varmistettiin, ettei aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontunut merkittäviä vääristymiä, jotka olisivat voineet vaikuttaa hintoihin.
(36)
Sen vuoksi katsotaan, että GT Enterprise ei täyttänyt markkinatalouskohtelun kriteerejä 1 ja 2, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd ei täyttänyt kriteerejä 2 ja 3, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd ei täyttänyt kriteerejä 1, 2 ja 3 ja Nanjing Jinzhang Industrial Ltd ei täyttänyt kriteerejä 1, 2 ja 3. Jos yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä etuyhteydessä oleva yritys ei täytä markkinatalouskohtelun edellytyksiä, markkinatalouskohtelua ei voida myöntää etuyhteydessä olevien yritysten ryhmälle. Sen vuoksi - koska yksikään markkinatalouskohtelua varten erikseen arvioiduista yrityksistä ei täyttänyt asiaankuuluvia kriteerejä - päätelmänä on, että Rainbow-ryhmälle ei voida myöntää markkinatalouskohtelua. Näissä olosuhteissa ja neuvoa-antavan komitean kuulemisen jälkeen asianomaisten yritysten ryhmältä evättiin markkinatalouskohtelu.
2.2 Yksilöllinen kohtelu
(37)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja,
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti,
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta,
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, ja
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(38)
Ryhmään kuuluvat kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka veivät natriumsyklamaattia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, pyysivät yksilöllistä kohtelua. Yksilöllistä kohtelua koskevan arvioinnin tekeminen ei ollut tarpeen Rainbow-ryhmään kuuluvien muiden yritysten kohdalla, koska ne eivät ole tarkasteltavana olevan tuotteen viejiä. Käytettävissä olevien ja tarkastuskäynneillä varmennettujen tietojen perusteella todettiin, että nämä kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa esitetyt vaatimukset, ja niille voitiin siten myöntää yksilöllinen kohtelu.
2.3 Polkumyynti
2.3.1 Vertailumaa
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella.
(40)
Komissio totesi menettelyn vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Indonesiaa (alkuperäisen tutkimuksen vertailumaa) vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(41)
Komissio ei ole vastaanottanut mitään huomautuksia vertailumaan valinnasta.
(42)
Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille tiedossa oleville yrityksille lähetettiin kirjeet ja asiaa koskevat kyselylomakkeet. Näistä useista yrityksistä vain yksi tuottaja toimitti kaikki normaaliarvon määrittämiseksi tarvittavat tiedot ja suostui tekemään osittain yhteistyötä tarkastelussa. Koska yritys ei voinut hyväksyä tiloihinsa tehtävää tarkastuskäyntiä, komissio tutki toimitettujen tietojen täydellisyyden ja johdonmukaisuuden. Tiedot todettiin riittäviksi ja luotettaviksi normaaliarvon määrittämistä varten, ja indonesialainen tuottaja toimitti tarpeen mukaan komission pyytämiä selvennyksiä. Käytetyt tiedot ristiintarkastettiin tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen kanssa.
(43)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että Indonesian markkinoilla on kilpailua samankaltaisen tuotteen osalta.
(44)
Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että yhteistyössä toimineen indonesialaisen tuottajan tuotantomäärä oli huomattavasti enemmän kuin 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvasta kiinalaisesta viennistä, joten tuotanto oli edustavaa määrän suhteen. Indonesialaisen samankaltaisen tuotteen laadussa, teknisissä ominaisuuksissa ja standardeissa ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia kiinalaisiin tuotteisiin verrattuna. Tämän vuoksi Indonesian markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi.
(45)
On huomattava, että komission tietojen mukaan Espanjassa, Kiinassa ja Indonesiassa toimivien tiedossa olevien tuottajien lisäksi muualla maailmassa ei ole tuotantolaitoksia.
(46)
Kaiken edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Indonesia sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.
2.3.2 Normaaliarvon määrittäminen
(47)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävällä tavalla. On huomattava, että indonesialainen tuottaja tutkittiin aiemmassa tutkimuksessa, joka koski natriumsyklamaatin tuontia Indonesiasta (6). Tiedot, jotka yritys nyt toimitti kyselylomakevastauksessaan, todettiin luotettaviksi ja vakaaksi perustaksi normaaliarvon määrittämiseen tätä tutkimusta varten. Keskimääräiset myyntihinnat ja keskimääräiset tuotantokustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin keskimääräisten raaka-ainekustannusten kehitys. Lisäksi tämän suuntauksen vahvisti unionin markkinoilla havaittu samanlainen keskimääräisten raaka-ainekustannusten kehitys.
(48)
Samankaltaista tuotetta valmistavan indonesialaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna kiinalaisen asianomaisten yritysten ryhmän unioniin suuntautuvaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin.
(49)
Komissio yksilöi tämän jälkeen ne vertailumaan tuottajan kotimarkkinoilla myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Indonesialaisen tuottajan vakiotuotelajin todettiin olevan suoraan vertailukelpoinen.
(50)
Vertailumaan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän vakiotuotelajin, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, osalta määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Natriumsyklamaatin tietyn lajin kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan riittävän edustavaa, jos kyseistä lajia olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia verrattavaan lajiin kuuluvan, asianomaisten yritysten ryhmän unioniin viemän tuotteen kokonaismyynnistä.
(51)
Lisäksi selvitettiin, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä; tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus vakiotuotelajin myynnistä riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla. Koska samankaltaisen tuotteen tuotelajikohtainen kannattava myynti oli yli 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnistä, ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tutkimusajanjaksolla tapahtuneen kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo riippumatta siitä, oliko kyseinen myynti kannattavaa vai ei.
(52)
Määritettäessä normaaliarvoa tuotelajille, jota vertailumaan tuottaja ei ollut myynyt kotimarkkinoilla, käytettiin vakiotuotelajin kaiken myynnin painotettua keskimääräistä myyntihintaa sen jälkeen, kun oli tehty oikaisut näiden kahden tuotelajin erojen huomioon ottamiseksi.
2.3.3 Vientihinta
(53)
Kaikki asianomaisten yritysten ryhmään kuuluvat vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientimyyntiä unioniin niihin etuyhteydessä olevan, unionin ulkopuolella sijaitsevan kauppayhtiön kautta. Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti niiden tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joilla etuyhteydessä oleva kauppayhtiö myi tuotteen unioniin eli riippumattomalle ostajalle.
2.3.4 Vertailu
(54)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukainen, tarvittavat oikaisut tehtiin hintaan ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttaviin eroihin perustuvina oikaisuina perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa ja todennetun näytön perusteella kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten erojen huomioon ottamiseksi.
2.3.5 Polkumyyntimarginaali
(55)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta.
(56)
Vertailun perusteella polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, on 14,2 prosenttia.
2.4 Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(57)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, ovatko nykyisen polkumyyntimarginaalin määrittämiseen vaikuttaneet olosuhteet muuttuneet ja ovatko tällaiset muutokset pysyviä.
(58)
Nyt tehdyt päätelmät perustuvat asianomaisten yritysten ryhmän markkinatalouskohtelupyynnön hylkäämiseen nykyisessä tarkastelussa, kun taas alkuperäisessä tutkimuksessa tutkitulle etuyhteydessä olevien yritysten ryhmän jäsenelle GT Enterprise -yritykselle myönnettiin markkinatalouskohtelu. Olosuhteet, jotka johtivat erilaiseen päätelmään, johtuvat ensinnäkin siitä seikasta, että nykyisessä tarkastelussa tutkittiin neljä ryhmään kuuluvaa yritystä, kun taas alkuperäisessä tutkimuksessa tutkittiin ainoastaan GT Enterprise. Ryhmää on äskettäin laajennettu ja sen rakennetta on uudistettu huomattavin investoinnein, eikä ole mitään viitteitä siitä, että tämä tilanne muuttuisi lähitulevaisuudessa. Toiseksi GT Enterprise -yrityksen kohdalla todettiin, että se, että sillä ei ole yhtä selkeää kirjanpitoa, joka tarkastetaan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, on vakiintunut käytäntö, eikä mikään viittaa siihen, että asia muuttuisi tulevaisuudessa. Myös sen yhtiöjärjestys, jonka mukaan valtio voi puuttua toimintaan, oli ollut voimassa pidempään, eikä ollut mitään viitteitä sen muuttamisesta tulevaisuudessa. Näissä olosuhteissa katsotaan, että se seikka, että ryhmällä ei ole markkinatalousasemaa, on luonteeltaan pysyvä.
(59)
Lisäksi vientihinnan osalta tutkimus osoitti asianomaisten yritysten ryhmän hinnoittelupolitiikassa tiettyä vakautta pidemmällä ajanjaksolla, koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta unionilta ja muilta kolmansilta mailta veloitettu hinta ei eronnut merkittävästi ja noudatti samaa suuntausta vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tukee sitä päätelmää, että nyt laskettu polkumyyntimarginaali on todennäköisesti luonteeltaan pysyvä.
(60)
Sen vuoksi katsottiin tutkimuksen osoittavan, että asianomaisten yritysten ryhmän rakenne ja toimintatapa ja nykyisen tarkastelun käynnistämiseen johtaneet olosuhteet eivät todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa tavalla, joka vaikuttaisi nykyisen tarkastelun päätelmiin. Sen vuoksi päätelmänä oli, että muuttuneet olosuhteet ovat luonteeltaan pysyviä ja että toimenpiteen soveltaminen nykyisellä tasolla ei ole enää riittävä polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi.
3. POLKUMYYNTITOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN
(61)
Ottaen huomioon polkumyynnin lisääntymistä koskevat havainnot sekä muuttuneiden olosuhteiden pysyvä luonne, katsotaan, että voimassa olevat toimenpiteet eivät enää riitä vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin vastapainoksi. Kiinasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otettuja toimenpiteitä olisi sen vuoksi muutettava GT Enterprise -yrityksen osalta, ja sama tulli olisi otettava käyttöön toisen ryhmään kuuluvan vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla muuttamalla kyseistä asetusta vastaavasti.
(62)
Nykyisessä tarkastelussa ei voida vahvistaa yksilöllisiä vahinkomarginaaleja, koska tarkastelu rajoittuu polkumyynnin tutkimiseen GT Enterprise -yrityksen ja siihen etuyhteydessä olevien ryhmään kuuluvien yritysten osalta. Sen vuoksi nykyisessä tarkastelussa määritettyä polkumyyntimarginaalia verrattiin alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyyn vahinkomarginaaliin. Koska viimeksi mainittu vahinkomarginaali oli korkeampi kuin nykyisessä tarkastelussa todettu polkumyyntimarginaali, lopullinen polkumyyntitulli olisi asetettava asianomaisten yritysten ryhmän osalta nykyisessä tarkastelussa todetun polkumyyntimarginaalin tasolle.
(63)
Muutetun polkumyyntitullin olisi vastattava muodoltaan täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otettuja tulleja. Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja hintakeinottelun ehkäisemiseksi katsottiin aiheelliseksi ottaa tulli käyttöön tiettynä euromääränä kiloa kohti. Tämän tuloksena asianomaisten yritysten ryhmän tuottaman ja unioniin vietäväksi myymän tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta käyttöön otettavan polkumyyntitullin, laskettuna nykyisessä tarkastelussa määritetyn polkumyyntimarginaalin pohjalta ja ilmaistuna tiettynä euromääränä kiloa kohti, olisi oltava 0,23 euroa kiloa kohti.
4. ILMOITTAMINEN
(64)
Asianomaisten yritysten ryhmälle sekä muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa, että voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä muutetaan.
(65)
Rainbow-ryhmä esitti huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta. Huomautukset liittyivät pääasiassa valituksen peruuttamiseen meneillään olevassa tutkimuksessa, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia ja rajoittuu kahteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka ovat Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, jäljempänä ’Fang Da -ryhmä’ ja ’rinnakkainen menettely’ (7). Rainbow väitti, että valituksen peruuttamisen rinnakkaisessa menettelyssä pitäisi loogisesti ja oikeudellisesti myös aiheuttaa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden päättämisen muita Kiinassa toimivia tuottajia vastaan tai vähintään aiheuttaa nykyisen tarkastelun päättämisen Rainbow-ryhmän osalta.
(66)
Se vaati päättämään täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 492/2010 käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet väittämällä, että koska ei ollut todettu, että Fang Da:n tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä ja/tai että Fang Da:n tuonti ei aiheuttanut vahinkoa, perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaan sisältyvä syrjimättömyyden periaate edellyttää, että käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet päätetään. Väitteensä tueksi se viittasi aiempiin neuvoston asetuksiin, joissa joidenkin maiden tuontia koskevat samanaikaiset välivaiheen tarkastelut päätettiin ilman toimenpiteiden käyttöönottoa, kun toimenpiteiden käyttöönotosta oli luovuttu polkumyyntitutkimuksissa, jotka koskivat samojen tuotteiden tuontia muista maista (suuret alumiinielektrolyyttikondensaattorit (8), raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet (9)). On kuitenkin huomattava, että nämä tapaukset liittyvät tutkimuksiin, joissa oli kyse useista maista, ja syrjimättömyyden periaatetta sovellettiin eri maista tulevaan tuontiin. Toiseksi näissä tapauksissa syy toimenpiteiden päättämiseen joidenkin maiden kohdalla oli se, että toimenpiteitä ei otettu käyttöön muiden maiden kohdalla, koska neuvosto ei hyväksynyt ehdotusta lakisääteisessä määräajassa (suuret alumiinielektrolyyttikondensaattorit, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet). Vaikka siis todettiinkin aiheelliseksi päättää polkumyyntitoimenpiteitä koskevat menettelyt samanaikaisissa menettelyissä näissä mainituissa tapauksissa, jotta noudatettiin syrjimättömyyden periaatetta, näillä ei ole merkitystä nykyisessä tarkastelussa. Lisäksi viittaus lähestymistapaan, jota noudatettiin mononatriumglutamaatin (10) kohdalla, koskee tapausta, jossa valituksen tekijä aikoi peruuttaa valituksensa, joka koski tuontia Brasiliasta, vaikka sen todettiin tapahtuneen polkumyynnillä. Kyseisessä tapauksessa ei aiottu hyväksyä valituksen peruuttamista, koska pääteltiin, että toimenpiteiden soveltaminen muihin maihin olisi ollut syrjivää, jos Brasiliaan ei olisi sovellettu toimenpiteitä.
(67)
Lisäksi kyseiset kaksi tilannetta ovat hyvin erilaiset. Rinnakkaisessa menettelyssä valitus peruutettiin, ja päätelmänä oli, että menettelyn päättäminen ei ollut unionin edun vastaista. Nykyisessä tarkastelussa pyyntö pidettiin voimassa, ja Rainbow-ryhmän polkumyynnin todettiin lisääntyneen. Sen vuoksi kyseistä ryhmää koskevan tullin korottaminen ei ole syrjintää.
(68)
Rainbow-ryhmä vaati myös, että valituksen peruuttamisen pitäisi aiheuttaa nykyisen tarkastelun päättäminen Rainbow-ryhmän osalta, koska kyseiset kaksi menettelyä oli pantu vireille saman menettelyasiakirjan perusteella, joka kattoi saman tutkimusajanjakson, ja valituksessa valituksen tekijä käsitteli Fang Da -ryhmää ja Rainbow-ryhmää yhdessä kaikkien käytännön näkökohtien osalta.
(69)
Toiseksi se väitti, että huolimatta siitä, että tutkimus Fang Da -ryhmää vastaan oli pantu vireille perusasetuksen 5 artiklan nojalla, Fang Da -ryhmän tuontia koskeva tutkimus ja Rainbow-ryhmän tuontia koskeva välivaiheen tarkastelu ovat oikeudellisesti ja kaikkien käytännön näkökohtien osalta olennaisesti sama menettely. Lopuksi se totesi, että koska menettelyjen ja tutkimusten välille on tehty ero, perusasetuksen 9 artiklan 3 kohta itse asiassa tarkoittaa, että vaikka Fang Da -ryhmään sovellettiin nollatullia alkuperäisen tutkimuksen jälkeen, se säilyi menettelyn kohteena. Tästä syystä Fang Da -ryhmän tuontia koskevan valituksen peruuttamisen tuloksena tulisi olla myös nykyisen tarkastelun päättäminen Rainbow-ryhmän kannalta.
(70)
Tässä suhteessa on huomattava, että valituksen esittäjän esittämä asiakirja käsitti sekä valituksen polkumyyntitutkimuksen aloittamiseksi perusasetuksen 5 artiklan perusteella että pyynnön tästä välivaiheen tarkastelusta perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan perusteella. Siinä esitettiin myös riittävä näyttö kummankin menettelyn panemiseksi vireille erikseen. Komissio onkin pannut vireille 5 artiklaan perustuvan tutkimuksen ja välivaiheen tarkastelun kahdella erillisellä vireillepanoilmoituksella. Näin ollen perusasetuksen 5 artiklaan perustuva polkumyyntitutkimus ja perusasetuksen 11 artiklan 3 kohtaan perustuva välivaiheen tarkastelu ovat kaksi eri menettelyä.
(71)
Rainbow-ryhmä esitti lisää väitteitä, joissa spekuloitiin mahdollisia syitä valituksen peruuttamiselle. Koska nämä väitteet ovat hypoteettisia ja merkityksettömiä, niitä ei voida käsitellä, ja ne näin ollen hylätään.
(72)
Rainbow-ryhmä totesi, että komissio on selvästi rikkonut sen oikeutta esittää kymmenen päivän kuluessa huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta, koska peruutuskirjeen ei-luottamuksellinen versio ilmoitettiin sille seitsemän päivää ennen huomautusten esittämisen määräaikaa.
(73)
Kuten johdanto-osan 70 kappaleessa selitetään, 5 artiklaan perustuva tutkimus, jonka puitteissa Rainbow-ryhmä sai tiedonantokirjeen valituksen peruutuksesta, on nykyisestä tarkastelusta erillinen menettely. Rainbow-ryhmä oli asianomainen osapuoli 5 artiklaan perustuvassa tarkastelussa, ja ainoastaan tästä syystä sille ilmoitettiin valituksen peruutuksesta. Kyseinen tiedonantokirje ei ollut osa lopullista ilmoittamista nykyisessä tarkastelussa. Rainbow-ryhmällä oli 30 päivää aikaa esittää huomautuksia lopullisesta ilmoituksesta nykyisessä menettelyssä. Näin ollen sen oikeutta riittävään aikaan huomautusten esittämiseksi ei rikottu.
(74)
Yhteenvetona todetaan, että esitetyt huomautukset eivät antaneet aihetta muuttaa edellä esitettyä päätelmää,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 1 artiklan 2 kohdassa oleva taulukko korvaamalla seuraava:
Maa
Yritys
Tulli (euroa/kg)
Taric-lisäkoodi
”Kiinan kansantasavalta
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta
0,11
A473”
seuraavasti:
Maa
Yritys
Tulli (euroa/kg)
Taric-lisäkoodi
’Kiinan kansantasavalta
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Kiinan kansantasavalta
0,23
A473’
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2012.