KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 137/2011
af 16. februar 2011
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af dennes bilag I og IV til den tekniske udvikling
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1), særligt artikel 31, stk. 1 og 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2003/2003 må en gødning, der tilhører en af typerne i forordningens bilag I, og som opfylder nævnte forordnings bestemmelser, betegnes »EF-gødning«.
(2)
Calciumformiat (CAS 544-17-2) er en gødning indeholdende et sekundærnæringsstof, der anvendes som bladgødning til frugtavl i én medlemsstat. Stoffet er uskadeligt for miljøet og menneskers sundhed. For at gøre det lettere for landmænd i hele EU at få adgang til det, bør det anerkendes som en »EF-gødning«.
(3)
Bestemmelserne vedrørende mikronæringsstofchelater og mikronæringsstofopløsninger bør tilpasses for at tillade brugen af mere end én chelatdanner, at indføre fælles værdier for mindsteindholdet af vandopløseligt mikronæringsstof og at sikre, at hver chelatdanner, som chelaterer mindst 1 % af det vandopløselige mikronæringsstof, og som er identificeret og kvantificeret ved EN-standarder,deklareres. Det er nødvendigt med en tilstrækkelig lang overgangsperiode for at give de økonomiske operatører mulighed for at afsætte deres gødningslagre.
(4)
Zinkoxidpulver (CAS 1314-13-2) er en zinkgødning, der er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. Ved anvendelse af zinkoxid i pulverform kan der være fare for udvikling af støv. Dette undgås ved brug af en stabil vandig suspension af zinkoxid. Zinkgødningssuspension bør derfor anerkendes som en »EF-gødning« for at muliggøre en mere sikker brug af zinkoxid. For at give mulighed for fleksibilitet inden for formuleringer bør brugen af zinksalte og en eller flere typer af zinkchelat(er) også tillades i sådanne vandbaserede suspensioner.
(5)
Artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003 indeholder regler for sammensætningen og mærkningen af blandinger af mikronæringsstofgødninger, men sådanne blandinger er endnu ikke opført blandt gødningstyperne i bilag I. Mikronæringsstofgødninger kan derfor ikke sælges som »EF-gødninger«. Typebetegnelser for mikronæringsstofgødninger bør derfor opføres i bilag I for faste og flydende gødninger.
(6)
Iminodisuccinsyre (herefter benævnt »IDHA«) er en chelatdanner, der er godkendt til brug i to medlemsstater som bladsprøjtemiddel, til anvendelse i jord, i hydroponik og i gødningsvanding. IDHA bør tilføjes til listen over godkendte chelateringsdannere i bilag I for at gøre det lettere tilgængeligt for landmænd i hele EU.
(7)
I henhold til artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003 skal »EF-gødninger« kontrolleres ved anvendelse af analysemetoderne, der er beskrevet i forordningen. Nogle af metoderne er dog ikke internationalt anerkendte. Der er nu blevet udarbejdet EN-standarder af Den Europæiske Standardiseringsorganisation, og disse bør erstatte ovennævnte metoder.
(8)
Validerede metoder, der offentliggøres som EN-standarder, indbefatter sædvanligvis en ringtest med henblik på at bestemme analysemetodernes reproducerbarhed og repeterbarhed mellem forskellige laboratorier. Der bør derfor sondres mellem validerede EN-standarder og ikke-validerede metoder, således at det fremgår, hvilke EN-standarder der har været underkastet en sammenlignende test på flere laboratorier, så de ansvarlige på denne måde får korrekt information om EN-standardernes statistiske pålidelighed.
(9)
For at forenkle lovgivningen og lette fremtidige ændringer af den bør hele teksten til standarderne i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 erstattes med henvisninger til EN-standarderne, der offentliggøres af Den Europæiske Standardiseringsorganisation.
(10)
Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(11)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det i henhold til artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 nedsatte udvalg -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændringer
1. Bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag I til denne forordning.
2. Bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag II til denne forordning.
Artikel 2
Overgangsbestemmelser
Litra a)-e) i nr. 2) i bilag I finder anvendelse fra den 9. oktober 2012 på gødninger, der markedsføres før den 9. marts 2011.
Artikel 3
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og umiddelbart gældende i alle medlemsstater.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 137/2011,
annettu 16 päivänä helmikuuta 2011,
lannoitteita koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 muuttamisesta sen liitteiden I ja IV mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 3 artiklassa säädetään, että lannoitteesta, joka kuuluu johonkin kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltuun lannoitetyyppiin ja joka täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset, saadaan käyttää nimitystä ”EY-lannoite”.
(2)
Kalsiumformiaatti (CAS 544-17-2) on sivuravinnelannoite, jota käytetään lehtilannoitteena hedelmänviljelyssä yhdessä jäsenvaltiossa. Aine on vaaraton ympäristölle ja ihmisten terveydelle. Jotta kalsiumformiaatti saataisiin nykyistä helpommin viljelijöiden saataville koko unionin alueella, se olisi hyväksyttävä ”EY-lannoitteeksi”.
(3)
Hivenravinteiden muodostamia kelaatteja ja hivenravinneliuoksia koskevia säännöksiä olisi mukautettava siten, että sallitaan useamman kuin yhden kelaatinmuodostajan käyttö, otetaan vesiliukoisen hivenravinteen vähimmäispitoisuuden osalta käyttöön yhteiset arvot ja varmistetaan, että merkinnässä ilmoitetaan jokainen kelaatinmuodostaja, joka kelatoi vesiliukoisesta hivenravinteesta vähintään yhden prosentin ja joka yksilöidään ja kvantifioidaan EN-standardeissa. Riittävän pitkä siirtymäaika on tarpeen, jotta talouden toimijat voivat myydä lannoitevarastonsa.
(4)
Sinkkioksidijauhe (CAS 1314-13-2) on sinkkilannoite, joka mainitaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevassa luettelossa. Jauhemaisen sinkkioksidin käytössä on mahdollinen pölyvaara. Tämä vaara vältetään käyttämällä sinkkioksidia stabiilina vesisuspensiona. Sen vuoksi sinkkilannoitesuspensio olisi hyväksyttävä ”EY-lannoitteeksi”, jotta sinkkioksidia olisi mahdollista käyttää turvallisesti. Jotta formulointiin saataisiin joustovaraa, tällaisissa vesisuspensioissa olisi voitava käyttää myös sinkkisuoloja ja yhden- tai useammanlaisia sinkkikelaatteja.
(5)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 23 artiklan 2 kohdassa annetaan hivenravinneseoslannoitteiden koostumusta ja merkitsemistä koskevat säännöt, mutta tällaisia seoksia ei vielä sisälly liitteessä I olevaan lannoitetyyppien luetteloon. Sen vuoksi hivenravinneseoslannoitteita ei voi myydä ”EY-lannoitteina”. Liitteeseen I olisi sen vuoksi lisättävä hivenravinnelannoitteen tyyppinimi kiinteitä ja nestemäisiä lannoitteita varten.
(6)
Iminodisukkiinihappo, jäljempänä ’IDHA’, on kelaatinmuodostaja, jonka käyttö on hyväksytty kahdessa jäsenvaltiossa lehtisumutteena, maahan levitettäväksi, vesiviljelyssä ja kastelulannoitteena. IDHA olisi lisättävä liitteessä I olevaan hyväksyttyjen kelaatinmuodostajien luetteloon, jotta sitä olisi helpommin viljelijöiden saatavilla koko unionin alueella.
(7)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 29 artiklan 2 kohdassa edellytetään, että ”EY-lannoitteita” koskeva valvonta toteutetaan kyseisessä asetuksessa kuvattuja analyysimenetelmiä noudattaen. Joitakin menetelmiä ei ole kuitenkaan hyväksytty kansainvälisesti. Euroopan standardointikomitea on nyt laatinut EN-standardit, joilla kyseiset menetelmät olisi korvattava.
(8)
EN-standardeina julkaistuihin validoituihin menetelmiin sisältyy tavallisesti laboratorioiden välinen vertailutesti (ring-test), jossa tarkastetaan analyysimenetelmien uusittavuus ja toistettavuus eri laboratorioissa. Sen vuoksi olisi erotettava toisistaan validoidut EN-standardit ja validoimattomat menetelmät, jotta voitaisiin helpommin yksilöidä ne EN-standardit, joille on tehty laboratorioiden välinen testi, ja näin antaa valvonnan suorittajille oikeaa tietoa EN-standardien tilastollisesta luotettavuudesta.
(9)
Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja sen myöhemmän tarkistamisen helpottamiseksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevat standardien tekstit kokonaisuudessaan viittauksilla EN-standardeihin, jotka Euroopan standardointikomitean on määrä julkaista.
(10)
Tämän vuoksi asetusta (EY) N:o 2003/2003 olisi muutettava.
(11)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 32 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutokset
1. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
2. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
2 artikla
Siirtymäsäännökset
Liitteessä I olevan 2 kohdan a-e alakohtaa sovelletaan 9 päivästä lokakuuta 2012 alkaen lannoitteisiin, jotka on saatettu markkinoille ennen 9 päivää maaliskuuta 2011.
3 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2011.