RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1242/2010
af 20. december 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2 og 5,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1312/98 af 24. juni 1998 (2) indførte Rådet efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien. Den indførte told var på 53 % for en eksporterende producent fra Indien og 82 % for den resterende import fra Indien (»det pågældende land«).
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»den tidligere udløbsundersøgelse«) opretholdt Rådet foranstaltningerne ved forordning (EF) nr. 1736/2004 af 4. oktober 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien (3).
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev indgivet den 4. maj 2009 af forbindelsesudvalget for EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af tovværk af syntetiske fibre.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 7. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til afslutningen af NUP (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt de kendte EU-producenter, eksportører og eksporterende producenter i det pågældende land, repræsentanterne for det pågældende land, importører og en brugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Stikprøver
(9)
I betragtning af det tilsyneladende store antal EU-producenter og eksporterende producenter i Indien blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(10)
I alt fem indiske producenter, hvoraf to tilhører den samme gruppe, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist og indvilligede i at indgå i stikprøven. Fire af de fem virksomheder producerede og eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Den femte virksomhed eksporterede ikke den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Alle fem virksomheder blev betragtet som samarbejdsvillige og blev taget i betragtning til stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Indien, dvs. de indiske samarbejdsvillige virksomheders andel i procent af den samlede indiske eksport til Unionen, kunne ikke beregnes, da den samlede eksport til Unionen i NUP, som blev indberettet af de fem samarbejdsvillige virksomheder, var betydeligt højere end den mængde, der var registreret i Eurostat for den samlede eksport fra Indien, jf. betragtning 21-23.
(11)
Stikprøven blev udtaget i samarbejde med de indiske myndigheder og omfattede de fire virksomheder, som indberettede eksportsalg til Unionen. To af de fire virksomheder var forretningsmæssigt forbundne. Det skal erindres, at kun en eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og den pågældende virksomhed er pålagt en individuel antidumpingtold. Det skal desuden erindres, at ingen af de eksporterende producenter fra Indien samarbejdede i den tidligere udløbsundersøgelse, og konklusionerne blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(12)
18 EU-producenter (de 15 klagere og yderligere tre producenter, som tilsammen tegner sig for 78 % af den samlede EU-produktion) fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ud fra de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der repræsenterer ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, jf. definitionen i betragtning 40, og ca. halvdelen af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Stikprøven blev udtaget på grundlag af den største repræsentative salgsmængde og producenternes geografiske dækning i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. En af de fem EU-producenter i stikprøven startede produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens oplysninger blev derfor ikke anvendt til analysen af tendenser i skadesindikatorerne for at undgå fordrejninger i den forbindelse. Tallene fra de andre fire EU-producenter i stikprøven, som blev anvendt til analysen af disse tendenser, var ikke desto mindre repræsentative.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven og til de fire eksporterende producenter fra Indien i stikprøven.
(14)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra alle fem EU-producenter i stikprøven. En af de fire eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven, afsluttede samarbejdet, mens de tre andre (hvoraf to er forretningsmæssigt forbundne) besvarede spørgeskemaet inden for den fastsatte frist. Stikprøven af eksporterende producenter fra Indien bestod således af de tre indiske virksomheder, der besvarede spørgeskemaet.
5. Efterprøvning af modtagne oplysninger
(15)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
5.1. Eksporterende producenter i Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. EU-producenter
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og defineres som følger: sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m). Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19. Den pågældende vare har en lang række anvendelsesformål inden for søfart og industri, navnlig skibsfart (især til fortøjning) og fiskeindustri.
(17)
En interesseret part påstod, at fortøjningstovværk, som omtales ovenfor, ikke falder under varedækningen for den pågældende vare, da sådant tovværk pga. af de splejsninger, der er fastgjort hertil, burde tariferes som »varer til tovværk«, som hører under en anden KN-kode (se også betragtning 23). Det skal dog bemærkes, at henvisningen til fortøjningstovværk udelukkende foretages i forbindelse med anvendelsesformålet for de forskellige typer af den pågældende vare, som alle defineres som tovværk af syntetiske fibre, jf. betragtning 16.
2. Samme vare
(18)
Den pågældende vare og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet i Indien, og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af EU-producenterne i Unionen, er i alle henseender identiske og har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber, hvilket også fremgik af den oprindelige undersøgelse og blev bekræftet i den nuværende undersøgelse. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(19)
En interesseret part har påstået, at den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke kan sammenlignes med den pågældende vare, da EU-producenterne er begyndt at bruge en ny type råvarer, der kaldes Dyneema, som er væsentligt dyrere end andre råvarer, da varer med Dyneema er mere resistente. De indiske producenter i stikprøven anvender ganske rigtigt ikke denne type råvare. Det skal dog først bemærkes, at de pågældende varer kun udgør en lille del af de varer, som EU-producenterne sælger. Selv om det er korrekt, at denne type fiber i stigende grad anvendes af visse EU-producenter, udgør Dyneema kun en mindre del af EU-produktionen. Selv om den væsentlige forskel i omkostningerne til råvaren (potentielt mellem 25-30 gange dyrere) kan have en vis indvirkning på især skadesindikatoren vedrørende EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspriser, er indvirkningen af tovværk af Dyneema på den generelle analyse alligevel begrænset på grund af den overvældende mængde af »standard« tovværk, der produceres i Unionen. Dernæst blev alle beregninger i denne udløbsundersøgelse baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, hvor der tages hensyn til forskellige råvarer. Beregningerne kan således ikke fordrejes på grund af en forskel i produktmix. De varer, hvortil der anvendes råvarer såsom Dyneema, har under alle omstændigheder de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den pågældende vare. Påstanden blev derfor afvist.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger over for Indien udløber.
1. Den importerede mængde
(21)
På grundlag af Eurostats data var importmængden af den pågældende vare fra Indien ubetydelig i hele den betragtede periode. I NUP var importmængden fra Indien på 31 tons, dvs. mindre end 0,1 % af EU-forbruget i NUP:
(tons)
2006
2007
2008
NUP
Indien
3
4
19
31
Import af den pågældende vare fra Indien, kilde - Comext
(22)
I henhold til de efterprøvede data afsendte de tre virksomheder i stikprøven betydeligt større mængder af den pågældende vare til Unionen i NUP, end det fremgik af Eurostats oplysninger. Det skal i den forbindelse erindres, at importørerne i den oprindelige undersøgelse fremlagde oplysninger, der viste, at visse mængder af den pågældende vare indkøbt fra Indien ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, men var blevet oplagt på frilagre og solgt til søgående skibe eller offshoreplatforme. En klagende producent gentog dette argument i den nuværende undersøgelse. Da havnevirksomhederne ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, kunne denne påstand ikke efterprøves. På grundlag af den kundeliste, som de eksporterende producenter i stikprøven indsendte, stod det dog klart, at de fleste kunder var leverandører til shipping, søfart og offshore i EU-havnene. Ud fra det ovenstående skyldes forskellen mellem de statistiske data og de indberettede tal denne form for salg.
(23)
Det skal desuden medtages, at anmodningen om en udløbsundersøgelse indeholdt påstande om omgåelsespraksis. Ansøgeren påstod i den sammenhæng, at visse mængder af tovværk af syntetiske fibre fra Indien indførtes til Unionen under KN-kode 5609 (Varer […] sejlgarn, reb og tovværk), som ikke er underlagt foranstaltningerne. Der blev dog ikke fundet oplysninger i forbindelse med den nuværende undersøgelse, som kunne understøtte denne påstand.
(24)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der faktisk importeredes 31 tons af den pågældende vare fra Indien til Unionens toldområde i NUP. Hvad angår det efterprøvede eksportsalg fra de tre indiske producenter i stikprøven til EU-havnene, som ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, blev de pågældende varer betragtet som en del af Indiens eksport til andre tredjelande.
(25)
Da der ikke importeredes en væsentlig mængde fra Indien til Unionen, dannede denne mængde ikke grundlag for en repræsentativ analyse af sandsynligheden for fortsat dumping og skade. Ud fra den begrænsede faktiske importmængde kan det derfor ikke konkluderes, at der fandt skadevoldende dumping sted fra Indien i NUP. Analysen fokuseredes derfor på sandsynligheden for fornyet dumping og skade, hvis foranstaltninger får lov at udløbe.
2. Sandsynlig udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
2.1. Produktionskapacitet
(26)
Det blev undersøgt, om der er uudnyttet produktionskapacitet i det pågældende land, som kunne skabe grundlag for en genoptagelse af dumpingeksporten, hvis foranstaltningerne ophæves.
(27)
Det blev konstateret, at produktionskapaciteten hos de tre eksporterende producenter i stikprøven steg markant mellem 2007 og NUP, samtidig med at kapacitetsudnyttelsen faldt. De tre virksomheders uudnyttede kapacitet var på ca. 75 % af EU-forbruget i NUP. Dette tyder på en sandsynlig stigning i eksportmængderne til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(28)
Hvad angår de øvrige producenter af tovværk af syntetiske fibre i Indien, er Garware, den virksomhed der indstillede samarbejdet efter stikprøveundersøgelsen, kendt som er en stor producent, som i henhold til virksomhedens officielle websted har en betydelig produktionskapacitet. Desuden anføres fire andre store indiske producenter i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Der findes desuden en række små og mellemstore indiske producenter, som hovedsagelig sælger på hjemmemarkedet. Da disse indiske producenter ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er deres produktionskapacitet ikke kendt, men det kan antages, at situationen kan sammenlignes med tendensen hos de samarbejdsvillige virksomheder, og at disse producenter således har yderligere uudnyttet kapacitet.
(29)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede de indiske producenter i stikprøven oplysningerne vedrørende deres samlede uudnyttede kapacitet. Disse oplysninger blev dog indberettet af virksomhederne selv og efterprøvet under kontrolbesøgene. Disse påstande blev derfor afvist.
2.2. Salg til EU-havne og andre eksportmarkeder
(30)
Mængden af eksporterede varer fra de tre eksporterende producenter i stikprøven til andre tredjelande, herunder salg til EU-havne, som ikke importeres til Unionens toldområde, steg markant med ca. 80 % i den betragtede periode og udgjorde næsten halvdelen af de eksporterende producenters samlede salg i NUP.
(31)
Den faktiske import til Unionen ophørte praktisk talt efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. Det skal dog bemærkes, at stikprøveproducenternes eksportsalg til EU-havne steg markant i den betragtede periode, nemlig fra 61 til 785 tons. Da det faktiske importsalg til Unionen delvis foregår via de samme salgskanaler som de varer, der sælges til EU-havne, kunne denne stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet indikere, at de indiske producenter i stikprøven - og eventuelt også andre - kunne begynde at sælge betydelige mængder af den pågældende vare på EU-markedet inden for kort tid, hvis foranstaltningerne ophæves.
(32)
Ud fra de indiske producenters eksportaktiviteter og den stigende tilstedeværelse i EU-havne kan det konkluderes, at det er yderst sandsynligt, at de indiske eksportmængder til Unionen vil øges markant, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(33)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påpegede en indisk eksportør, at den indiske eksport er meget diversificeret i verden på markeder med vækstpotentiale, og derfor vil eksporten til Unionen ikke blive genoptaget i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne udløber. Det erkendes, at visse indiske producenter kan have diversificeret eksportsalget til forskellige markeder; men dette kan dog ikke betragtes som tilstrækkeligt til at ændre de konklusioner, som er truffet på grundlag af ovenstående resultater.
2.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og den normale værdi
(34)
Der blev foretaget en vejledende dumpingberegning på grundlag af det efterprøvede salg til EU-havne fra de tre eksporterende producenter i stikprøven, som, til trods for at det betragtes som en del af eksportsalget til andre tredjelande, giver en god antydning af prisniveauet for tovværk af syntetiske fibre fra Indien, hvis der ikke var indført told. Den normale værdi blev baseret på den indiske hjemmemarkedspris. På grundlag af disse oplysninger blev der konstateret dumping for to af de tre indiske producenter i stikprøven. De konstaterede dumpingmargener var i gennemsnit på 10 %, hvilket kan betragtes som en væsentlig margen, selv om de er betydeligt lavere end i den oprindelige undersøgelse.
(35)
En sammenligning mellem de priser, som de tre eksporterende producenter i stikprøven anvendte på andre tredjelandsmarkeder (undtagen ved salg til EU-havne), og deres hjemmemarkedspriser viste et lignende resultat, selv om de konstaterede dumpingmargener var lavere på dette grundlag.
(36)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at der ikke fandt dumping sted, for så vidt angår den indiske import til Unionen. Der var dog praktisk talt næsten heller ingen reel import. Desuden blev det konstateret, at der fandt dumping sted ved salg til både EU-havne og til andre tredjelande. Påstanden blev derfor afvist.
(37)
En anden interesseret part påstod, at de fastslåede dumpingmargener i denne undersøgelse ikke kunne betragtes som væsentlige i forhold til den eksisterende tolds niveau i betragtning af den markant forskel i arbejdskraftomkostninger mellem Unionen og Asien. Det skal dog bemærkes, at arbejdskraftomkostningerne i Unionen er irrelevante for beregningen af dumpingmargenen.
3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(38)
På grundlag af ovennævnte analyse konkluderes det, at de eksporterende producenter har et omfattende produktionspotentiale til på ny at kunne eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Hvad angår priserne, blev det konstateret, at to producenter i stikprøven solgte deres varer til dumpingpriser til andre tredjelande. Hvis man medregner Garware, som indstillede samarbejdet, er der anført fem andre store eksporterende producenter i klagen, som ud fra de foreliggende oplysninger kan forventes at følge tendensen i de virksomheder, for hvilke det konstateredes, at de solgte til dumpingpriser til andre tredjelande.
(39)
Antydningen af, at de eksporterende producenter i Indien har en strategisk interesse i EU-markedet, hvilket bevistes ved deres stigende mængder af eksportsalg til EU-havne, og den omfattende uudnyttede kapacitet gør det sandsynligt, at de vil genoptage eksporten til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne udløber. I betragtning af de indiske eksportører prisadfærd på tredjelandsmarkederne er det yderst sandsynligt, at eksporten til dumpingpriser vil blive genoptaget. Det konkluderes derfor, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil føre til fornyet dumping.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(40)
De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Antallet af EU-producenter kan anslås til ca. fyrre.
(41)
De 15 EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af den klagende sammenslutning, og tre andre EU-producenter indgav oplysninger med henblik på udtagelsen af stikprøven, jf. indledningsmeddelelsen. Som nævnt i betragtning 12 blev en stikprøve på fem producenter, der tegner sig for ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, undersøgt nærmere. Stikprøven omfattede følgende virksomheder:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
(42)
De 18 samarbejdsvillige EU-producenter tegnede sig, jf. betragtning 12, for 78 % af den samlede EU-produktion i NUP.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(43)
EU-forbruget af tovværk af syntetiske fibre blev fastslået på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet (inkl. ikke-samarbejdsvillige EU-producenters salg som anslået af klagerne) plus al import til Unionen baseret på Eurostats oplysninger.
(44)
På dette grundlag kan det fastslås, at EU-forbruget i den betragtede periode faldt med 7 %. Efter en stigning på 16 % mellem 2006 og 2007 faldt forbruget med 20 % mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (tons)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006=100)
100
116
107
93
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenterne i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven), Eurostat (import)
2. Import fra Indien
(45)
Den faktiske import fra Indien til Unionen var, jf. betragtning 21, ubetydelig i hele den betragtede periode som følge af de effektive gældende antidumpingforanstaltninger.
(46)
De indiske producenter er dog, jf. betragtning 22, i stigende grad tilstede ved tærsklen til EU-markedet, med eksportsalg til EU-havne, der ikke er underlagt toldbehandling og således undgår førnævnte antidumpingtold.
3. Priser og mængder for den indiske eksport til andre tredjelande
(47)
Da den faktiske import fra Indien til Unionen var ubetydelig, blev der foretaget en prissammenligning mellem de indiske priser ved eksport til andre tredjelande (herunder eksport til EU-havne, der ikke er pålagt antidumpingtold) og EU-producenterne i stikprøvens priser ved salg i Unionen.
(48)
På dette grundlag blev det konstateret, at den indiske eksport til andre tredjelande blev solgt til priser, der lå væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser. Den således beregnede prisforskel var på 46 % og var i gennemsnit på 18 %.
(49)
Værdien af det indiske eksportsalg til andre tredjelande steg med over 30 % i den betragtede periode. Dette salg udgjorde næsten halvdelen af den samlede omsætning i NUP hos de eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven.
4. Import fra andre lande
(50)
Til trods for tilbagegangen i forbruget på 7 % på EU-markedet steg importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med 18 %. Markedsandelen for denne import steg således fra 17 % til 22 %.
(51)
Det skal bemærkes, at importen fra Folkerepublikken Kina (»Kina«) steg med 46 % i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 8,6 % (en stigning fra 5,5 % i 2006). Selv om der ikke kan foretages en præcis sammenligning på grund af Eurostats data, som ikke er opdelt pr. varetype, ses det, at gennemsnitsprisen for den kinesiske import til Unionen er væsentligt højere end gennemsnitsprisen for eksporten fra Indien. De gennemsnitlige kinesiske importpriser synes desuden at være på linje med EU-erhvervsgrenens priser.
(52)
Importen fra Republikken Korea (»Korea«) til Unionen havde en konstant markedsandel på omkring 3 % i den betragtede periode. Mængden af denne import faldt desuden med 6 % i takt med tilbagegangen i forbruget.
(53)
Importen fra andre tredjelande udgjorde en markedsandel på under 2 % af på EU-markedet for tovværk af syntetiske fibre i NUP.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Indledende bemærkninger
(54)
Alle skadesindikatorer i grundforordningens artikel 3, stk. 5, er blevet analyseret. Hvad angår indikatorerne for EU-producenternes salgsmængder og markedsandele, blev disse analyseret på basis af data indsamlet for alle EU-producenter, altså EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige skadesindikatorer, blev behandlingen heraf baseret på de oplysninger indsendt af EU-producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet ved kontrolbesøg, jf. betragtning 15. Som allerede anført i betragtning 12 startede en af EU-producenterne produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens data blev derfor ikke anvendt i analysen af tendensen for skadesindikatorer med henblik på at undgå fordrejninger i tendenserne.
5.2. EU-erhvervsgrenens salgsmængde
(55)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt væsentligt med 12 % i den betragtede periode. EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode, jf. betragtning 44, med et markant fald startende fra 2007. Det skal fremhæves, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt i et hurtigere tempo end faldet i forbruget.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens salgsmængde i EU (tons)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006=100)
100
113
102
88
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
5.3. EU-erhvervsgrenens markedsandel
(56)
Udviklingen i forrige betragtning og nedenstående tabel medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var konstant og udgjorde 4,6 procentpoint:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006=100)
100
98
95
94
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
(57)
Det skal bemærkes, at førnævnte tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen for en stor del skyldtes de kinesiske importvarers øgede markedsandel (jf. betragtning 50).
5.4. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Produktionsmængden hos EU-producenterne i stikprøven faldt i takt med udviklingen i salgsmængden, nemlig med 17 % i den betragtede periode. Produktionskapaciteten steg med 5 % i den samme periode. Dette førte til et fald på 20 % i kapacitetsudnyttelsen mellem 2008 og NUP:
2006
2007
2008
NUP
Produktion (ton)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006=100)
100
109
108
83
Produktionskapacitet (ton)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006=100)
100
109
108
105
Kapacitetsudnyttelse (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006=100)
100
100
100
80
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.5. Lagre
(59)
Hvad angår lagrene, holder producenter af tovværk af syntetiske fibre generelt deres lagerniveau så lavt som muligt, da produktionen som regel sker efter ordre. Der konstateredes i den betragtede periode et fald i gennemsnitslagrene, navnlig i NUP, som i vidt omfang skyldtes nedgangen i produktionen af tovværk af syntetiske fibre.
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (ton)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006=100)
100
92
108
84
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.6. Salgspriser
(60)
Gennemsnitsprisen for den samme vare, som solgtes i Unionen af EU-producenterne, steg i et vist omfang i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspris (EUR/ton)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006=100)
100
99
108
109
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
(61)
Det skal dog bemærkes, at ovenstående gennemsnitssalgspris er beregnet på basis af alle varetyper inkl. tovværk af syntetiske fibre af højeste værdi, f.eks. tovværk af syntetiske fibre baseret på den råvare, der kaldes Dyneema. Der var markante prisudsving mellem de forskellige varetyper (jf. betragtning 19). I de senere år har EU-erhvervsgrenen øget produktionen af varer af højere værdi. Sådanne tovværk af syntetiske fibre udgør derfor en stigende andel af erhvervsgrenens produktmix. Sådanne ændringer i produktmixet er en af årsagerne til stigningen i EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser.
5.7. Rentabilitet
(62)
EU-producenterne i stikprøven var pga. af de effektive gældende foranstaltninger og til dels diversifikationen af produktmixet i stand til at opretholde en stabil og sund rentabilitet i hele den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens rentabilitet (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006=100)
100
115
104
128
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.8. Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital
(63)
Investeringerne var relativt høje i 2006 og 2007, hvorefter de faldt til halvdelen af det tidligere beløb. I løbet af NUP blev der praktisk talt ikke foretaget investeringer.
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006=100)
100
109
54
5
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.9. Investeringsafkast
(64)
Investeringsafkastet faldt i takt med den stabile rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
2006
2007
2008
NUP
Investeringsafkast (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006=100)
100
119
122
132
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.10. Likviditet
(65)
Likviditeten hos EU-producenterne i stikprøven var forholdsvis stabil i den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006=100)
100
132
129
115
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.11. Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger
(66)
Beskæftigelsessituationen hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig positivt mellem 2006 og 2008. Mellem 2008 og NUP var der dog et fald i beskæftigelsen, som skyldtes den faldende efterspørgsel på markedet. Faldet i efterspørgslen førte til en lavere produktion og til et fald i produktiviteten mellem 2008 og NUP. De årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg indtil 2008 efterfulgt af et let fald i NUP.
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
638
665
685
623
Indeks (2006=100)
100
104
107
98
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006=100)
100
107
114
110
Produktivitet (ton pr. ansat)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006=100)
100
105
101
85
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.12. Vækst
(67)
Mellem 2006 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet med 12 % og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 6 procentpoint (jf. betragtning 55 og 56), samtidig med at EU-forbruget faldt med 7 % (jf. betragtning 44). Mens mængden af den faktiske import fra Indien forblev ubetydelig som følge af de gældende foranstaltninger, steg mængden af importen fra andre lande på den anden side med 18 % (hovedsagelig import fra Kina) med en stigning i markedsandelen på 5 procentpoint til følge (jf. betragtning 50). Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen blev mere påvirket end de øvrige aktører på markedet af faldet i forbruget og derfor oplevede et væsentligt tab i salgsmængden.
5.13. Dumpingmargenens størrelse
(68)
Da importen af den pågældende vare fra Indien var ubetydelig i NUP, kunne der ikke fastlægges en dumpingmargen for den faktiske import fra Indien. Det skal dog bemærkes, at Indiens eksport til EU-havne, som ikke er underlagt toldbehandling, steg markant, og det konstateredes, at en del af dette salg fandt sted til dumpingpriser.
5.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(69)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en proces med genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenen allerede i vidt omfang havde genrejst sig efter disse virkninger, idet de effektive antidumpingforanstaltninger havde været gældende i en længere periode.
5.15. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(70)
På grund af de effektive antidumpingforanstaltninger på importen af tovværk af syntetiske fibre fra Indien har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende været i stand til i vidt omfang at genrejse sig efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping.
(71)
Det kan dog ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Selv om visse skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes økonomiske resultater - navnlig rentabilitet, investeringsafkast og likviditet - tilsyneladende viser et forholdsvis stabilt billede, antyder andre skadesindikatorer - især salgsmængde og markedsandel, produktion og kapacitetsudnyttelse samt investeringer - klart, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en temmelig udsat situation ved udgangen af NUP. Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i NUP. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i NUP. Konklusionen af undersøgelsen var derimod, at en række af indikatorerne viste et stabilt billede, mens der ved andre indikatorer var tegn på skade.
(72)
Visse parter påstod, at den negative tendens i visse skadesindikatorer ikke forvoldtes af den indiske import, men derimod skyldes den globale økonomiske krise og den øgede markedsandel for den kinesiske import. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i visse indikatorer ikke blev tilskrevet den næsten ikke-eksisterende indiske import. Stigningen i den kinesiske import blev desuden undersøgt, og den havde ingen indvirkning på analysen af sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping.
(73)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens levedygtighed generelt, skal det bemærkes, at den gradvise indførelse af forskellige varer af høj værdi på markedet - både i Unionen og på tredjelandsmarkeder - tilsyneladende sætter EU-erhvervsgrenens langsigtede konkurrenceevne i et positivt perspektiv, idet antallet af producenter, der fremstiller dette tovværk af syntetiske fibre af høj kvalitet, for øjeblikket er begrænset på det globale marked.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(74)
Da der i NUP importeredes ubetydelige mængder af den pågældende vare fra Indien, fokuseredes analysen, jf. betragtning 25, på sandsynligheden for fornyet dumping og skade.
(75)
Som allerede omtalt i betragtning 26-28 har de eksporterende producenter i Indien omfattende uudnyttet kapacitet. De indiske producenter har, jf. betragtning 30-32, desuden en stærk orientering og et incitament til at sælge deres varer i store mængder på eksportmarkederne. De indiske producenter er desuden i stigende grad tilstede i EU-havnene, jf. betragtning 31. Det kan således konkluderes, at importen fra Indien til Unionen højst sandsynligt vil udgøre betydelige mængder på kort tid, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(76)
Importen fra Indien vil sandsynligvis blive genoptaget til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne udløber, jf. betragtning 34 og 35. Det blev, jf. betragtning 47 og 48, også konstateret, at den kendsgerning at de indiske producenters salgspriser i gennemsnit er 18 % lavere end EU-erhvervsgrenens (prisforskellen kan endda udgøre 46 %) tilsyneladende antyder, at de indiske producenter, hvis foranstaltningerne udløber, sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, der ligger betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser, dvs. at de sandsynligvis vil underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(77)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at hvis foranstaltningerne udløber, er det højst sandsynligt, at importen fra Indien af den pågældende vare vil genoptages i betydelige mængder og til priser, der i væsentligt omfang underbyde EU-erhvervsgrenens priser.
(78)
Ud fra EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, jf. betragtning 71 og 72, vil en potentielt massiv fornyet dumpingimport fra Indien til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens, sandsynligvis have en skadevoldende virkning på EU-erhvervsgrenens situation. En omfattende genoptagelse af dumpingimporten vil især kunne resultere i yderligere tab af markedsandel og salgsmængde for EU-erhvervsgrenen og føre til nedskæringer i produktionen og i beskæftigelsen. Sammen med et væsentligt pristryk som følge af en import, der underbyder EU-producenternes salgspriser, vil føre til en hurtig og alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(79)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er sandsynlighed for fornyet skade som følge af fornyet dumpingimport af den pågældende vare fra Indien.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(80)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville stride imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
(81)
Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare.
(82)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(83)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der er sandsynlighed for fornyet dumping og fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(84)
EU-erhvervsgrenen var, jf. betragtning 56 og 73, i stand til at opretholde en væsentlig men dog faldende markedsandel, samtidig med at den diversificerede sit produktmix ved at indføre flere dyrere typer tovværk af syntetiske fibre. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen forblev strukturelt levedygtig.
(85)
Ud fra konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 70-72 og som følge af argumenterne om analysen af sandsynligheden for fornyet skade, jf. betragtning 74-79, kan det således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, hvilket vil føre til fornyet væsentlig skade.
(86)
I betragtning af de forventede mængder og priser for importen af den pågældende vare fra Indien vil EU-erhvervsgrenen blive bragt i alvorlig fare. Denne import vil, jf. betragtning 78, føre til et yderligere tab af markedsandele, salgsmængder og beskæftigelse i EU-erhvervsgrenen og vil desuden trykke priserne, hvilket i det lange løb vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet i stil med de negative tal, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
(87)
Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt oplysninger, der tydede på det modsatte, konkluderes det, at opretholdelsen af de eksisterende foranstaltninger ikke vil stride mod EU-erhvervsgrenens interesser.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(88)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Kun en af disse virksomheder indsendte en besvarelse og fremsatte indvendinger mod sagen. Da virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med en indisk producent af tovværk af syntetiske fibre, kan den dog ikke betragtes som en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Da virksomheden er en forretningsmæssigt forbundet importør, er dens interesser uløseligt forbundet med den forretningsmæssigt forbundene indiske producents interesser.
(89)
Under disse omstændigheder konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende årsager, der antyder, at opretholdelsen af foranstaltningerne i vidt omfang vil påvirke de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser negativt.
4. Brugernes interesser
(90)
Kommissionen sendte en skrivelse til en industriel sammenslutninger af brugere af den pågældende vare. Ingen brugere indsendte en komplet spørgeskemabesvarelse, og der blev heller ikke modtaget skriftlige indlæg fra sammenslutningen.
(91)
Da brugerne ikke samarbejdede, og da antidumpingforanstaltningernes virkning forventes at blive ubetydelig i forhold til andre omkostninger, der afholdes af de vigtigste brugerindustrier såsom værftsindustrien, maskinindustrien og drift af offshoreplatforme, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke vil få væsentlige negative virkninger for disse brugere.
5. Konklusion
(92)
Opretholdelsen af foranstaltningerne kan forventes at sikre, at dumpingimporten fra Indien ikke genoptages på EU-markedet i betydelige mængder over en kortere periode. EU-erhvervsgrenen vil dermed fortsat have fordel af konkurrencevilkårene på EU-markedet og den mindre trussel om lukninger og et fald i beskæftigelsen. De fordelagtige virkninger forventes også at sikre gode betingelser for EU-erhvervsgrenen til at udvikle nyskabende højteknologiske produkter til nye og specialiserede anvendelsesformål.
(93)
Det skal desuden bemærkes, at der i betragtning af importørernes/forhandlernes samt brugernes interesser i Unionen ikke forekommer at være nogen tvingende årsager, der indikerer, at opretholdelsen af foranstaltningerne skulle få en overvejende negativ indvirkning.
(94)
Ud fra ovenstående konklusioner om virkningerne for de forskellige aktører på EU-markedet, hvis foranstaltningerne opretholdes, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke strider imod Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(95)
Ud fra ovenstående, dvs. bl.a. den omfattende uudnyttede kapacitet hos de indiske producenter, deres stærke eksportorientering og stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet, deres priser ved eksportsalg til andre tredjelandsmarkeder, som blev fundet under den normale værdi og også langt under EU-erhvervsgrenens priser i NUP, samt EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, er det sandsynligt, at den skadevoldende dumping fra Indien vil genoptages, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(96)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes i den nuværende form. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger, men ingen fremsatte bemærkninger, der kunne have ændret ovenstående konklusioner. Påstande vedrørende fremlæggelsen af disse oplysninger er blevet behandlet i de respektive betragtninger i denne forordning.
(97)
Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1736/2004, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(98)
Den nuværende undersøgelse er dog ikke desto mindre og uden at tilsidesætte det forhold, at der konstateredes en sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, kendetegnet ved en række særlige forhold, navnlig de gældende foranstaltningers lange varighed, idet de allerede er blevet forlænget én gang, og den meget begrænsede mængde af reel import fra Indien, jf. betragtning 21-24. Disse forhold bør også afspejles i varigheden af de forlængede antidumpingforanstaltninger, som bør være tre år. Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte ansøgeren, at foranstaltningerne burde forlænges for fem år, og at argumenterne for en kortere forlængelse ikke var berettigede.
(99)
En forlængelse af foranstaltningerne gælder normalt for en periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes dog i undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en sårbar situation ved afslutningen af NUP; den har i en længere periode haft økonomiske vanskeligheder, hvilket også blev fastslået i den oprindelse undersøgelse. EU-erhvervsgrenen har således endnu ikke rejst sig efter den skadevoldende dumping. En række skadesindikatorer viste dog, at indførelsen af foranstaltningerne allerede har medført en række omfattende forbedringer. Efter analysen af denne komplekse situation konkluderes det, at en fuld og solid genrejsning efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping sandsynligvis vil finde sted inden for en kortere periode end de normale fem år. I betragtning af den overordnede skadesanalyse og de sandsynlige markedsudviklinger med de gældende foranstaltninger blev det vurderet, at en periode på tre år burde være tilstrækkeligt for at give EU-erhvervsgrenen tid til at afslutte sin økonomiske og finansielle genrejsning. Det synes derfor ikke nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for en længere periode.
(100)
Det vurderes derfor, at en forlængelse af foranstaltningerne for den fulde femårsperiode ikke understøttes fuldt ud af de kendsgerninger, der er fastslået i undersøgelsen, og at foranstaltningernes varighed derfor burde begrænses til tre år.
(101)
Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Denne toldsats (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) finder således udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien, som er fremstillet af den pågældende virksomhed og således af den nævnte specifikke retlige enhed. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af den landsdækkende told.
(102)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil denne forordning blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), med oprindelse i Indien, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Garware Wall Ropes Ltd.
53,0 %
8755
Alle andre virksomheder
82,0 %
8900
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes i en periode på tre år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1242/2010,
annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan sekä 11 artiklan 2 ja 5 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1312/98 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa. Käyttöön otettu tulli oli yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta 53 % ja kaiken muun Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin osalta 82 %.
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, jälkeen neuvosto piti nämä toimenpiteet voimassa lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peröisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa 4 päivänä lokakuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 1736/2004 (3).
2. Tarkastelupyyntö
(3)
Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, esitti 4 päivänä toukokuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 % synteettikuitunuorien tuotannosta unionissa.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.
(5)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä lokakuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
3. Tutkimus
3.1. Tutkimusajanjakso
(6)
Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3.2. Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta tiedossa oleville unionin tuottajille, viejille ja vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisessa maassa, asianomaisen maan edustajille, tuojille sekä sellaisten käyttäjien järjestölle, joita asian tiedettiin koskevan.
(8)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
4. Otanta
(9)
Koska unionin tuottajia ja Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen suuri määrä, pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(10)
Yhteensä viisi intialaista tuottajaa, joista kaksi kuuluu samaan ryhmään, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa ja esitti toivomuksen tulla valituksi otokseen. Neljä näistä viidestä yrityksestä tuotti ja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Viides yritys ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaikkia viittä yritystä pidettiin yhteistyössä toimivina yrityksinä, ja ne otettiin huomioon otoksen valinnassa. Yhteistyössä toimimisen astetta Intiassa, eli yhteistyössä toimivien intialaisten yritysten unioniin suuntautuvan viennin prosenttiosuutta kaikesta Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä, ei voitu laskea, koska kyseisten viiden yhteistyössä toimivan yrityksen ilmoittama kokonaisvienti unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli huomattavasti korkeampi kuin Eurostatin kirjaama kaiken Intiasta tulevan viennin määrä; tähän liittyvät syyt esitetään yksityiskohtaisesti 21-23 kappaleessa.
(11)
Otos valittiin yhteisymmärryksessä Intian viranomaisten kanssa, ja se sisälsi kyseiset neljä yritystä, jotka ilmoittivat vientimyynnistä unioniin. Kaksi neljästä otokseen valitusta yrityksestä oli etuyhteydessä. On huomattava, että alkuperäisessä tutkimuksessa ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä ja että sitä koskee nykyisin yksilöllinen polkumyyntitulli. On myös huomattava, että edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa yksikään intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, ja sen vuoksi päätelmät perustettiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(12)
Kahdeksantoista unionin tuottajaa (kaikki viisitoista valituksen tekijää ja kolme muuta tuottajaa, jotka edustavat yhdessä 78:aa prosenttia unionin koko tuotannosta) toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden osuus 40 kappaleessa määritellystä unionin tuotannonalasta on noin 40 % ja kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa noin puolet. Otoksen valinta perustui sellaiseen suurimpaan edustavaan unionin tuottajien myyntimäärään ja maantieteelliseen kattavuuteen, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksi viidestä otokseen valitusta unionin tuottajasta aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät kyseisissä suuntauksissa. Kehityssuuntien analyysissa käytetyt neljän muun otokseen valitun unionin tuottajan luvut olivat kuitenkin edelleen edustavia.
(13)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille viidelle unionin tuottajalle sekä otokseen valituille neljälle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.
(14)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta. Yksi neljästä otokseen valitusta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta lopetti yhteistyössä toimimisen, kun taas kolme muuta (joista kaksi etuyhteydessä) vastasivat kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Tästä syystä intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien otos koostui lopulta niistä kolmesta intialaisesta yrityksestä, jotka vastasivat kyselylomakkeeseen.
5. Saatujen tietojen tarkistaminen
(15)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
5.1. Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Unionin tuottajat
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),
-
Eurorope SA (Kreikka),
-
Lanex A.S. (Tšekki),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, ja se määritellään seuraavasti: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla tai muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m). Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19. Sitä käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin merenkulussa ja teollisuudessa, varsinkin laivaliikenteessä (erityisesti laivan kiinnityksessä) ja kalastusalalla.
(17)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että edellä tarkoitetut laivan kiinnitysnuorat eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska näissä nuorissa olevien pujosten vuoksi kyseiset tuotteet olisi ilmoitettava ”nuorasta valmistettuina tavaroina”, jotka kuuluvat toiseen CN-koodiin (ks. myös 23 kappale). On kuitenkin huomattava, että viittaus laivojen kiinnitysnuoriin tehdään ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen eri sovellustyyppien yhteydessä, jotka kaikki määritellään synteettikuitunuoriksi 16 kappaleessa esitetyllä tavalla.
2. Samankaltainen tuote
(18)
Kuten alkuperäinen tutkimus osoitti ja tämä tutkimus vahvisti, tarkasteltavana oleva tuote ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat ovat kaikissa suhteissa samanlaisia ja niillä on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
(19)
Eräs asianomainen osapuoli on väittänyt, että unionin tuotannonalan valmistama tuote ei ole vertailukelpoinen tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa, koska unionin tuottajat ovat alkaneet käyttää uudentyyppistä raaka-ainetta nimeltä Dyneema, joka on paljon kalliimpaa kuin muut raaka-aineet, koska siitä tehdyt tuotteet ovat paljon kestävämpiä. Otokseen valitut intialaiset tuottajat eivät todella käytäkään tämäntyyppistä raaka-ainetta. On kuitenkin todettava ensinnäkin, että kyseiset tuotteet muodostavat vain pienen osan unionin tuottajien myymistä tuotteista. Vaikka pitääkin paikkansa, että jotkin unionin tuottajat käyttävät yhä enemmän tämäntyyppistä kuitua, Dyneema-nuorien osuus unionin tuotannosta on hyvin pieni. Vaikka raaka-ainekustannusten huomattavalla erolla (mahdollisesti noin 25-30 kertaa kalliimpi) voi olla jonkin verran vaikutusta erityisesti unionin tuotannonalan keskimääräistä myyntihintaa koskevaan vahinkoindikaattoriin, Dyneema-nuorien vaikutus kokonaisarviointiin on vähäinen, koska määrällisesti unionissa tuotetaan valtaosin vakiolaatuisia nuoria. Toiseksi kaikki tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun laskelmat perustuivat vastaavien tuotelajien vertailuun, jossa otetaan huomioon eri raaka-aineet. Sen vuoksi ero tuotevalikoimassa ei voi vääristää laskelmia. Joka tapauksessa tuotteella, jossa käytetään Dyneeman kaltaisia raaka-aineita, on edelleen samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Tämän vuoksi väite hylättiin.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(20)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Intiaa koskevien voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
1. Tuonnin määrä
(21)
Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Intiasta oli merkityksetön koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä Intiasta oli 31 tonnia eli vähemmän kuin 0,1 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana:
(tonnia)
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intia
3
4
19
31
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta; lähde - Comext
(22)
Tarkistettujen tietojen mukaan otokseen kuuluvat kolme yritystä kuitenkin toimittivat tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin huomattavasti suurempia määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kuin Eurostatin ilmoittamat määrät. Tässä suhteessa on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa tuojat toimittivat tietoja, jotka osoittivat, että joitain määriä Intiasta ostettua tarkasteltavana olevaa tuotetta ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla vaan oli laitettu suljettuihin varastoihin ja myyty valtamerialuksille tai offshore-lautoille. Yksi valituksen tehnyt tuottaja toisti tämän väitteen tässä tutkimuksessa. Koska satamakauppiaat eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, tätä väitettä ei voitu tarkistaa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittaman asiakasluettelon perusteella oli kuitenkin ilmeistä, että useimmat asiakkaat olivat todellakin unionin satamissa toimivia merenkulkualan ja offshore-toiminnan tavarantoimittajia. Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ero tilastotietojen ja ilmoitettujen lukujen välillä johtuu tällaisesta myynnistä.
(23)
On myös syytä mainita, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi väitteitä kiertämiskäytännöistä. Pyynnön esittäjä väitti, että tiettyjä määriä Intiasta peräisin olevia synteettikuitunuoria saapui unioniin CN-nimikkeellä 5609 ([…] side- tai purjelangasta, nuorasta tai köydestä valmistetut), jota toimenpiteet eivät koske. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan löydetty tätä näkemystä tukevia tietoja.
(24)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että 31 tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tosiasiallisesti Intiasta unionin tullialueelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Mitä tulee tarkastettuihin tietoihin kolmen otokseen kuuluvan intialaisen tuottajan unionin satamiin suuntautuneesta vientimyynnistä, jota ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla, tätä myyntiä pidetään osana Intian muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä.
(25)
Koska tuontimäärät Intiasta unioniin eivät olleet merkittäviä, ne eivät muodostaneet perustaa edustavalle analyysille polkumyynnin tai vahingon jatkumisen todennäköisyydestä. Koska tosiasialliset tuontimäärät ovat niin vähäiset, ei voida päätellä, että Intiasta tapahtui vahingollista polkumyyntiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
2. Tuonnin todennäköinen kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
2.1. Tuotantokapasiteetti
(26)
On tutkittu, onko asianomaisessa maassa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka loisi mahdollisuuden polkumyynnillä tapahtuvan viennin jatkumiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(27)
On todettu, että kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti kasvoi jyrkästi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun taas kapasiteetin käyttöaste laski samana aikana. Näiden kolmen yrityksen käyttämätön kapasiteetti oli noin 75 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa unioniin suuntautuvan vientimäärän todennäköisesti kasvavan, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(28)
Mitä tulee muihin synteettikuitunuorien tuottajiin Intiassa, on tunnettua, että Garware - yritys, joka lopetti yhteistyön otantavaiheen jälkeen - on merkittävä tuottaja, ja sen virallisen verkkosivuston mukaan sillä on huomattava tuotantokapasiteetti. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä luetellaan neljä muuta suurta intialaista tuottajaa. On myös useita keskisuuria ja pieniä intialaisia tuottajia, joilla on pääasiassa kotimarkkinamyyntiä. Koska nämä intialaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, niiden tuotantokapasiteetti ei ole tiedossa, mutta voidaan olettaa, että yhteistyössä toimineiden yritysten kehityssuuntaus on niihin verrattavissa ja että siten näillä tuottajilla on lisää käyttämätöntä kapasiteettia.
(29)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kaikki otokseen valitut intialaiset tuottajat kiistivät tiedot, jotka liittyivät niiden yhteenlaskettuun käyttämättömään kapasiteettiin. Yritykset olivat kuitenkin itse ilmoittaneet kaikki nämä tiedot, ja ne tarkastettiin kunkin yrityksen tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.
2.2. Unionin satamiin ja muille vientimarkkinoille suuntautuvan myynnin määrä
(30)
Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muihin kolmansiin maihin suuntautuneen vientimyynnin määrä, mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut myynti, joka ei tullut unionin tullialueelle, on merkittävä, ja se kasvoi noin 80 % tarkastelujaksolla ja vastasi lähes puolta kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaismyynnistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(31)
Tosiasiallinen tuonti unioniin on käytännössä lakannut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. On kuitenkin huomattava, että otokseen valittujen tuottajien unionin satamiin suuntautuneen vientimyynnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla, 61 tonnista 785 tonniin. Koska tosiasiallinen tuontimyynti unioniin tapahtuu osittain samojen myyntikanavien kautta kuin unionin satamissa myytyjen tuotteiden myynti, tämä kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa voi olla osoitus siitä, että toimenpiteiden puuttuessa otokseen valitut intialaiset tuottajat - ja ehkä myös muut - voisivat alkaa myydä merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla lyhyen ajan kuluessa.
(32)
Kun otetaan huomioon edellä mainittu intialaisten tuottajien vientisuuntaus sekä niiden kasvava läsnäolo unionin satamissa, voidaan päätellä, että on erittäin todennäköistä, että unioniin suuntautuvat Intian vientimäärät kasvaisivat huomattavasti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(33)
Tarkastelun päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja huomautti, että Intian vienti on hyvin monipuolista eri puolilla maailmaa ja markkinoilla, joilla on kasvupotentiaalia, joten vienti unioniin ei kasvaisi merkittävästi, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. On tunnustettua, että jotkin intialaiset tuottajat ovat saattaneet eriyttää vientimyyntiään eri markkinoiden mukaan; tätä ei kuitenkaan voida pitää riittävänä muuttamaan päätelmiä, jotka on tehty edellä esitettyjen tulosten perusteella.
2.3. Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja normaaliarvon suhde
(34)
Alustava polkumyyntilaskelma tehtiin kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan unionin satamiin suuntautunutta myyntiä koskevien tarkistettujen tietojen perusteella; tämä myynti - vaikka sitä pidetäänkin osana muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä - antaa hyvän kuvan intialaisten synteettikuitunuorien mahdollisista hinnoista siinä tapauksessa, että tulleja ei olisi. Normaaliarvot perustuivat kotimarkkinahintoihin Intian markkinoilla. Näiden lukujen perusteella polkumyyntiä todettiin esiintyvän kolmesta otokseen valitusta intialaisesta tuottajasta kahden kohdalla. Polkumyyntimarginaalien todettiin olevan keskimäärin 10 %, mitä voidaan pitää merkittävänä vaikkakin paljon alhaisempana kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin.
(35)
Vertailu kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muiden kolmansien maiden markkinoilla saavuttamien hintojen (myynti unionin satamissa pois luettuna) ja niiden kotimarkkinahintojen välillä tuotti samanlaisen tuloksen, vaikkakin tällä perusteella vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat alhaisemmat.
(36)
Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei polkumyyntiä todettu Intiasta unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Tosiasiallista tuontia ei myöskään juurikaan ollut. Lisäksi polkumyyntiä todettiin sekä myynnissä unionin satamiin että myynnissä muihin kolmansiin maihin. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.
(37)
Toinen asianomainen osapuoli väitti, että tässä tarkastelussa vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja ei voida pitää merkittävinä, kun niitä verrataan voimassa oleviin tulleihin, ottaen huomioon työvoimakustannusten merkittävä ero unionin ja Aasian välillä. On kuitenkin huomattava, että unionin työvoimakustannukset eivät ole merkityksellisiä polkumyyntimarginaalin laskennassa.
3. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(38)
Edellä esitetyn analyysin perusteella päätelmänä on, että vientiä harjoittavilla tuottajilla on mittava tuotantopotentiaali aloittaa vienti uudelleen unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Mitä tulee hintoihin, kahden otokseen valitun tuottajan todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin. Lisäksi - ottaen myös huomioon yhteistyössä toimimisen lopettanut Garware - valituksessa on lueteltu viisi muuta suurta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella olettaa seuraavan niiden yritysten toimintasuuntausta, joiden todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin.
(39)
Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ylläpitävät strategista intressiä unionin markkinoilla, minkä osoittaa niiden unionin satamiin suuntautuvan vientimyynnin kasvava määrä; tämän seikan sekä niiden käytettävissä olevan valtavan varakapasiteetin vuoksi on todennäköistä, että ne lisäisivät vientiä unioniin merkittävässä määrin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kun otetaan huomioon intialaisten viejien hinnoittelukäytännöt kolmansien maiden markkinoilla, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tästä syystä päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin toistumiseen.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(40)
Unionin tuottajat, jotka vastasivat koko unionin tuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Unionin tuottajien määräksi voidaan arvioida noin neljäkymmentä.
(41)
Ne viisitoista unionin tuottajaa, joiden puolesta valituksen tehnyt järjestö esitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, ja kolme muuta unionin tuottajaa toimittivat otoksen valintaan liittyvät tiedot, joita pyydettiin vireillepanoilmoituksessa Kuten 12 kappaleessa mainitaan, viiden tuottajan otos, joka edustaa noin 40 prosenttia unionin tuotannonalasta, tutkittiin yksityiskohtaisesti. Otokseen kuuluivat seuraavat yritykset:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),
-
Eurorope SA (Kreikka),
-
Lanex A.S. (Tšekki),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).
(42)
Kuten 12 kappaleessa jo mainittiin, kahdeksantoista yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus kaikesta unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 78 %.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Kulutus unionin markkinoilla
(43)
Unionin synteettikuitunuorien kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän määrän perusteella (mukaan luettuna yhteistyöhön osallistumattomien unionin tuottajien myynti sellaisena kuin valituksen tehnyt järjestö sen arvioi), johon lisättiin kaikki tuonti unioniin Eurostatin mukaan.
(44)
Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus laski 7 %. Kulutus kasvoi 16 % vuosien 2006 ja 2007 välillä ja laski sen jälkeen 20 % vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kokonaiskulutus (tonnia)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeksi (2006 = 100)
100
116
107
93
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat), Eurostat (tuonti)
2. Tuonti Intiasta
(45)
Kuten 21 kappaleessa todetaan, tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä koko tarkastelujakson aikana, mikä johtui voimassa olevista tehokkaista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä.
(46)
Kuten 22 kappaleessa selitetään, intialaisten tuottajien läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa on kasvamassa, mikä liittyy EU:n satamiin suuntautuvasta vientimyynnistä, johon ei sovelleta tulliselvitystä ja joka on siten vapaa mainituista polkumyyntitulleista.
3. Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ja määrä
(47)
Koska tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä, hintavertailu tehtiin Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen (mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut vientimyynti, johon ei sovellettu polkumyyntitulleja) ja otokseen valittujen unionin tuotannonalan tuottajien unionissa tapahtuvan myynnin hintojen välillä.
(48)
Tällä perusteella vahvistettiin, että vienti Intiasta muihin kolmansiin maihin tapahtui myyntihinnoilla, jotka olivat selvästi alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat. Näin vahvistettu hintaero oli korkeimmillaan 46 % ja keskimäärin 18 %.
(49)
Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan Intian vientimyynnin arvo kohosi yli 30 % tarkastelujakson aikana. Tämän myynnin osuus otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisliikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes puolet.
4. Tuonti muista maista
(50)
Huolimatta siitä, että kulutus laski 7 % unionin markkinoilla, muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 18 %. Tämän tuonnin markkinaosuus on siten noussut 17 prosentista 22 prosenttiin.
(51)
On huomattava, että tuonti Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, kasvoi 46 % tarkastelujaksolla ja saavutti 8,6 prosentin markkinaosuuden (nousua vuoden 2006 luvusta 5,5 %). Vaikka täsmällistä vertailua ei voidakaan tehdä Eurostatin tietojen yleisen luonteen vuoksi - niitä ei ole jaoteltu tuotelajeittain - näyttää siltä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräinen hinta on merkittävästi korkeampi kuin Intian vientimyynnin keskimääräinen hinta. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta näyttää olevan linjassa unionin tuotannonalan hintojen kanssa.
(52)
Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, unioniin suuntautuvan tuonnin markkinaosuus pysyi jatkuvasti noin 3 prosentin tasolla tarkastelujakson aikana. Tämän tuonnin määrä on lisäksi laskenut 6 % supistuvan kulutuksen myötä.
(53)
Kaikista muista kolmansista maista tulleen tuonnin osuus unionin synteettikuitunuorien markkinoista oli alle 2 % tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
5.1. Alustavat huomiot
(54)
Kaikki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetellut vahinkoindikaattorit on analysoitu. Unionin tuottajien myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevat indikaattorit on analysoitu kaikista unionin tuottajista eli unionin tuotannonalasta kerättyjen tietojen perusteella. Kaikkien muiden vahinkoindikaattorien tutkiminen perustui otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin sellaisina kuin ne oli tarkastettu kunkin yrityksen tiloissa, kuten 15 kappaleessa mainitaan. Kuten 12 kappaleessa jo todettiin, yksi unionin tuottajista aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät näissä suuntauksissa.
5.2. Unionin tuotannonalan myyntimäärät
(55)
Unionin tuotannonalan myynti laski merkittävästi eli 12 % tarkastelujaksolla. Kuten 44 kappaleessa jo todettiin, unionin kulutus laski 7 % tarkastelujaksolla, ja erityisen jyrkkä lasku alkoi vuodesta 2007. On syytä korostaa, että unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymä määrä on supistunut nopeammin kuin kulutus on laskenut:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan unionissa myymä määrä (tonnia)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeksi (2006 = 100)
100
113
102
88
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)
5.3. Unionin tuotannonalan markkinaosuus
(56)
Edellisessä kappaleessa ja edellä olevassa taulukossa esitettyjen kehityssuuntausten tuloksena unionin tuotannonala on menettänyt markkinaosuuttaan vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku oli jatkuvaa ja menetys yhteensä 4,6 prosenttiyksikköä.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeksi (2006 = 100)
100
98
95
94
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)
(57)
On huomattava, että edellä mainittu unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku johtui suurelta osin Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta (ks. 50 kappale).
5.4. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(58)
Otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantomäärä on pudonnut myyntimäärän kehityksen kanssa vertailukelpoista tahtia eli 17 % tarkastelujaksolla. Tuotantokapasiteetti kasvoi 5 % samalla jaksolla. Tämä johti 20 % laskuun kapasiteetin käyttöasteessa vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeksi (2006 = 100)
100
109
108
83
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeksi (2006 = 100)
100
109
108
105
Kapasiteetin käyttöaste (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeksi (2006 = 100)
100
100
100
80
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.5. Varastot
(59)
Synteettikuitunuorien tuottajat pitävät yleensä varastojensa määrän melko vähäisenä, koska tuotteet valmistetaan pääosin tilauksesta. Voitiin havaita, että tarkastelujakson aikana keskimääräiset varastot pienenivät, erityisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui pääasiassa vähennyksistä synteettikuitunuorien valmistuksessa.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
1 073
982
1 156
905
Indeksi (2006 = 100)
100
92
108
84
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.6. Myyntihinnat
(60)
Otokseen valittujen unionin tuottajien unionissa myymän samankaltaisen tuotteen keskimääräiset hinnat ovat kohonneet jonkin verran koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeksi (2006 = 100)
100
99
108
109
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
(61)
On kuitenkin huomattava, että edellä mainittu keskimääräinen myyntihinta lasketaan kaikkien tuotelajien perusteella, mukaan luettuna kalleimmat synteettikuitunuorat, kuten Dyneema-nimisestä raaka-aineesta tehdyt synteettikuitunuorat. Hintavaihtelu näiden eri tuotelajien välillä on todellakin valtava (ks. 19 kappale). Viime vuosina unionin tuotannonala on lisännyt kalliimpien tuotteiden valmistusta, joten tällaisten synteettikuitunuorien osuus niiden tuotevalikoimasta on kasvussa. Nämä viimeaikaiset muutokset tuotevalikoimassa ovat yksi niistä syistä, joiden vuoksi unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ovat nousseet.
5.7. Kannattavuus
(62)
Osaksi voimassa olevien tehokkaiden toimenpiteiden ja osaksi tuotevalikoiman monipuolistamisen ansiosta otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät pitämään yllä vakaata ja tervettä kannattavuutta koko tarkastelujakson ajan:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan kannattavuus (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeksi (2006 = 100)
100
115
104
128
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.8. Investoinnit ja pääoman saanti
(63)
Investointien taso oli suhteellisen korkea vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen ne putosivat puoleen aiemmasta määrästä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei tehty käytännössä lainkaan investointeja.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeksi (2006 = 100)
100
109
54
5
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.9. Investointien tuotto
(64)
Vakaan kannattavuuskehityksen mukaisesti myös investointien tuotto kohosi koko tarkastelujakson ajan.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investointien tuotto (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeksi (2006 = 100)
100
119
122
132
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.10. Kassavirta
(65)
Otokseen valittujen unionin tuottajien kassavirta oli suhteellisen tasaista tarkastelujaksolla:
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeksi (2006 = 100)
100
132
129
115
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.11. Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset
(66)
Otokseen valittujen unionin tuottajien työllisyystilanne kehittyi myönteisesti vuosina 2006-2008. Vuodesta 2008 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti työllisyys kuitenkin laski, mikä johtui kysynnän heikkenemisestä markkinoilla. Kysynnän lasku johti supistettuun tuotantoon ja tuottavuuden laskuun vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoteen 2008 asti, minkä jälkeen ne laskivat hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (henkilöä)
638
665
685
623
Indeksi (2006 = 100)
100
104
107
98
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeksi (2006 = 100)
100
107
114
110
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeksi (2006 = 100)
100
105
101
85
Lähde: tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)
5.12. Kasvu
(67)
Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski 7 % (ks. 44 kappale), unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla laski 12 % ja unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 6 prosenttiyksikköä (ks. 55 ja 56 kappale edellä). Toisaalta samalla kun Intiasta tulevan tuonnin tosiasiallinen määrä pysyi vähäpätöisenä voimassa olevien toimenpiteiden johdosta, tuontimäärä muista maista kasvoi 18 % (mikä johtui pääasiassa Kiinasta tulevasta tuonnista) ja sen markkinaosuus kohosi 5 prosenttiyksikköä (ks. 50 kappale). Näin ollen päätelmänä on, että kulutuksen lasku vaikutti voimakkaammin unionin tuotannonalaan, jonka myyntimäärä supistui enemmän kuin muilla markkinatoimijoilla.
5.13. Polkumyyntimarginaalin suuruus
(68)
Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähäpätöistä, polkumyyntimarginaalia ei voitu määrittää tosiasialliselle Intiasta tulevalle tuonnille. On kuitenkin huomattava, että Intiasta unionin satamiin suuntautuva vienti, johon ei sovelleta tulliselvitystä, on lisääntynyt huomattavasti, ja osan tästä myynnistä todettiin tapahtuvan polkumyyntihinnoilla.
5.14. Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(69)
Tutkimuksessa selvitettiin, onko unionin tuotannonala yhä toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin vaikutuksista. Päätelmänä oli, että unionin tuotannonala oli jo onnistunut toipumaan suurelta osin näistä vaikutuksista, koska tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat olleet voimassa pitkän aikaa.
5.15. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(70)
Koska Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa on ollut käytössä tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, unionin tuotannonala näyttää onnistuneen suurelta osin toipumaan aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.
(71)
Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan tilanne on turvattu. Vaikka tietyt unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit - muun muassa kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta - näyttäisivät osoittavan suhteellisen vakaata tilannetta, muut vahinkoindikaattorit - erityisesti myyntimäärä ja markkinaosuus, tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste sekä investoinnit - osoittavat selvästi, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen melko hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa. Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei unionin tuotannonala kärsinyt vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä suhteessa on huomattava, ettei ole todettu, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sijaan tarkastelun tulosten perusteella päätelmänä oli, että jotkin indikaattorit osoittivat vakaata tilannetta kun taas toisten indikaattorien kohdalla oli merkkejä vahingosta.
(72)
Jotkin osapuolet väittivät, että joidenkin vahinkoindikaattorien negatiiviset kehityssuuntaukset eivät johtuneet Intiasta tulevasta tuonnista vaan maailmanlaajuisesta talouskriisistä ja Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta. Tässä suhteessa on huomattava, että tiettyjen indikaattorien negatiivisen kehityksen syynä ei pidetty lähes olematonta Intiasta tulevaa tuontia. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin kasvua tutkittiin, eikä sillä ollut vaikutusta vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin.
(73)
Mitä tulee unionin tuotannonalan yleiseen elinkelpoisuuteen, on huomattava, että erilaisten kalliiden tuotteiden asteittainen markkinoilletuonti - sekä unionin että kolmansien maiden markkinoilla - näyttää luoneen unionin tuotannonalan pitkäaikaiselle kilpailukyvylle myönteiset näkymät, koska näitä korkealaatuisia synteettikuitunuoria valmistavien tuottajien määrä on nykyisellään vähäinen globaaleilla markkinoilla.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(74)
Kuten 25 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Intiasta vähäpätöinen määrä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joten analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen.
(75)
Kuten 26-28 kappaleessa jo selvitettiin yksityiskohtaisesti, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on valtavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Kuten 30-32 kappaleessa lisäksi selitetään, intialaisilla tuottajilla on vahva suuntaus ja kannustin myydä tuotteitaan suuria määriä vientimarkkinoilla. Kuten lisäksi 31 kappaleessa mainitaan, intialaiset tuottajat toimivat vahvasti ja enenevästi unionin satamissa. Näistä syistä voidaan päätellä, että tuonti Intiasta unioniin kohoaa hyvin todennäköisesti lyhyessä ajassa huomattaviin määriin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(76)
Kuten 34 ja 35 kappaleessa todetaan, toimenpiteiden puuttuessa Intiasta tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi polkumyyntihinnoin. Kuten lisäksi edellä 47 ja 48 kappaleessa mainitaan, on todettu, että intialaisten tuottajien myyntihinta on keskimäärin 18 % alempi kuin unionin tuotannonalan (ja tämä hintaero voi olla jopa 46 %), mikä näyttää osoittavan, että toimenpiteiden puuttuessa intialaiset tuottajat todennäköisesti vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, eli ne todennäköisesti alittavat unionin tuotannonalan myyntihinnat.
(77)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden puuttuessa on hyvin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta kasvaisi merkittävästi ja toteutuisi hinnoilla, jotka alittaisivat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat.
(78)
Kun otetaan huomioon 71 ja 72 kappaleessa selitetty unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, Intiasta tulevan polkumyyntituonnin toistuminen mahdollisesti laajamittaisena unionin hinnat alittavilla hinnoilla aiheuttaisi todennäköisesti vahingollisen vaikutuksen unionin tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyyntituonnin merkittävä lisääntyminen aiheuttaa todennäköisesti unionin tuotannonalalle lisää markkinaosuuden ja myyntimäärän menetyksiä, mikä johtaa tuotannon supistuksiin ja työllisyyden laskuun. Tämä yhdessä unionin tuottajien myyntihinnat alittavasta tuonnista aiheutuvan merkittävän hintapaineen kanssa johtaisi unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopeaan ja vakavaan heikkenemiseen.
(79)
Edellä selostetun perusteella päätellään, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahinko todennäköisesti toistuisi, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta alettaisiin tuoda uudelleen polkumyynnillä Intiasta.
G. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomiot
(80)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista.
(81)
Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, kauppiaiden, tukkumyyjien ja teollisten käyttäjien edut.
(82)
Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat voimassa.
(83)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan edut
(84)
Kuten 56 ja 73 kappaleessa jo mainittiin, unionin tuotannonala kykeni pitämään yllä merkittävää joskin kutistuvaa markkinaosuuttaan monipuolistamalla tuotevalikoimaansa kalliimmilla synteettikuitunuorilla. Sen vuoksi voidaan katsoa, että unionin tuotannonala on pysynyt rakenteellisesti elinkelpoisena.
(85)
Ottaen huomioon 70-72 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan tilanteesta sekä 74-79 kappaleessa selostetut perusteet, jotka liittyvät vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin, voidaan myös katsoa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti, jos polkumyyntitullien annettaisiin raueta, ja tämä johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen.
(86)
Kun otetaan huomioon Intiasta tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen odotetut määrät ja hinnat, unionin tuotannonalaan kohdistuisi todellakin vakava riski. Kuten 78 kappaleessa selitetään, tämä tuonti johtaisi sen markkinaosuuden, myyntimäärän ja työllisyyden heikkenemiseen edelleen ja alentaisi sen hintoja, minkä tuloksena sen kannattavuus heikkenisi vastaavalle tasolle kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin.
(87)
Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska päinvastaista näyttöä ei ole, voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua.
3. Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu
(88)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kymmenelle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Vain yksi näistä yrityksistä vastasi ja ilmoitti vastustavansa asiaa. Koska tämä yritys on etuyhteydessä intialaiseen synteettikuitunuorien tuottajaan, sitä ei kuitenkaan voida pitää etuyhteydettömänä tuojana. Koska yritys on etuyhteydessä oleva tuoja, sen etu kytkeytyy olennaisesti siihen etuyhteydessä olevan intialaisen tuottajan etuun.
(89)
Näin ollen päätelmänä on, ettei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitäminen vaikuttaisi suuressa määrin kielteisesti asianomaisiin etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin.
4. Käyttäjien etu
(90)
Komissio lähetti kirjeen yhdelle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien toimialajärjestölle. Yksikään käyttäjä ei toimittanut täytettyä kyselylomakevastausta, eikä järjestöltä saatu kirjallisia kannanottoja.
(91)
Ottaen huomioon käyttäjien yhteistyön puuttuminen ja se seikka, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus on todennäköisesti vähäpätöinen verrattuna muihin kustannuksiin, joita tärkeimmille käyttäjien toimialoille kuten laivanrakennukselle, koneiden valmistukselle ja offshore-lauttojen toiminnalle aiheutuu, päätelmänä on, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei olisi merkittävän kielteistä vaikutusta näihin käyttäjiin.
5. Päätelmät
(92)
Toimenpiteiden voimassa pitämisen voidaan odottaa varmistavan, että Intiasta tuleva polkumyynti ei lisäänny merkittävästi unionin markkinoilla lyhyellä aikavälillä. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyy edelleen kilpailukykyisistä olosuhteista unionin markkinoilla, ja sulkemisten ja työllisyyden laskun uhka vähenee. Edullisten vaikutusten odotetaan myös takaavan unionin tuotannonalalle olosuhteet, joissa se voi kehittää innovatiivisia korkeamman teknologian tuotteita uusia ja erikoistuneita sovelluksia varten.
(93)
On myös huomattava, että unionin tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etua koskevan tarkastelun perusteella ei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä olisi laajalti kielteinen vaikutus.
(94)
Kun otetaan huomioon edellä esitetyt päätelmät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen vaikutuksesta eri toimijoihin unionin markkinoilla, on pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole unionin edun vastaista.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(95)
Huomioon ottaen edellä esitetty, eli muun muassa intialaisten tuottajien valtava käyttämätön kapasiteetti, niiden vahva vientisuuntaus ja kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa, niiden muiden kolmansien maiden markkinnoille suuntautuvan vientimyynnin hinnat, joiden todettiin olevan alle normaaliarvon ja myös selvästi alle unionin tuotannonalan hintojen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, sekä unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, on todennäköistä, että Intiasta tuleva vahingollinen polkumyynti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(96)
Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista nykyisessä muodossaan aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta; huomautuksia, joiden perusteella edellä selostettuja päätelmiä olisi ollut aihetta muuttaa, ei kuitenkaan esitetty. Päätelmien ilmoittamiseen liittyviä väitteitä on käsitelty asiaa koskevissa tämän asetuksen johdanto-osan kappaleissa.
(97)
Edellä esitetystä seuraa, että asetuksella (EY) N:o 1736/2004 käyttöön otetut polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa.
(98)
Jättämättä mitenkään huomiotta sitä, että vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, tähän menettelyyn liittyy erityisnäkökohtia, muun muassa voimassa olevien toimenpiteiden pitkä kesto, jota on jo pidennetty kerran, sekä Intiasta tulevan tosiasiallisen tuonnin hyvin vähäinen määrä, johon 21-24 kappaleessa viitataan. Nämä seikat olisi otettava riittävästi huomioon polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden uuden pidennyksen kestossa, jonka olisi oltava kolme vuotta. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä totesi, että toimenpiteiden kestoa olisi pidennettävä viidellä vuodella eivätkä edellä esitetyt lyhemmän pidennyksen syyt olleet perusteltuja.
(99)
Yleensä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävää toimenpiteiden voimassaolon pidennystä sovelletaan viiden vuoden ajan. Tutkimuksen päätelmänä oli, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa; sillä on ollut taloudellisia vaikeuksia pitkän aikaa, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. Niinpä vahingollisesta polkumyynnistä ei ole vielä täysin toivuttu. Useat vahinkoindikaattorit osoittivat kuitenkin, että toimenpiteiden käyttöönotto on jo mahdollistanut joitain merkittäviä parannuksia. Tämän monitahoisen tilanteen analyysin perusteella päätelmänä on, että täydellinen ja vankka toipuminen aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista tapahtuu todennäköisesti lyhyemmässä ajassa kuin normaalissa viidessä vuodessa. Arvioitiin, että kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta kolmen vuoden jakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman täydelliseen toipumiseen. Näistä syistä ei näytä olevan tarpeen pitää toimenpiteitä voimassa tätä pidempään.
(100)
Näin ollen katsotaan, että toimenpiteiden voimassaolon pidentämiselle täyteen viiden vuoden jaksoon ei saada täyttä tukea niistä tosiseikoista, jotka tutkimuksessa todettiin, ja että toimenpiteiden kesto olisi sen vuoksi rajoitettava kolmeen vuoteen.
(101)
2 artiklassa vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin alkuperäisen tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon tuossa tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia (toisin kuin maakohtaista ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) sovelletaan siten yksinomaisesti Intiasta peräisin olevien sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka asianomainen yritys eli nimenomaisesti mainittu oikeushenkilö on valmistanut. Muiden yritysten, joita ei erikseen mainita 1 artiklassa, erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa tätä tullia, vaan niihin on sovellettava koko maata koskevaa tullia.
(102)
Kaikki yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi nimenmuutokseen tai kyseessä oleviin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavan Intiasta peräisin olevan, nykyisin CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 luokiteltavan tuotteen tuonnissa: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla taikka muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Tulli
TARIC-lisäkoodi
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Kaikki muut yritykset
82,0 %
8900
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan kolmen vuoden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.