EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1077/2011
af 25. oktober 2011
om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 74, artikel 77, stk. 2, litra a) og b), artikel 78, stk. 2, litra e), artikel 79, stk. 2, litra c), artikel 82, stk. 1, litra d), artikel 85, stk. 1, artikel 87, stk. 2, litra a), og artikel 88, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1987/2006 af 20. december 2006 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (2) og ved Rådets afgørelse 2007/533/RIA af 12. juni 2007 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (3). Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastlægger, at Kommissionen i en overgangsperiode skal være ansvarlig for den operationelle forvaltning af det centrale SIS II. Efter denne overgangsperiode skal en forvaltningsmyndighed være ansvarlig for den operationelle forvaltning af det centrale SIS II og visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen.
(2)
Visuminformationssystemet (VIS) blev oprettet ved Rådets beslutning 2004/512/EF af 8. juni 2004 om indførelse af visuminformationssystemet (VIS) (4). Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (VIS-forordningen) (5) fastlægger, at Kommissionen i en overgangsperiode skal være ansvarlig for den operationelle forvaltning af VIS. Efter denne overgangsperiode skal en forvaltningsmyndighed være ansvarlig for den operationelle forvaltning af det centrale VIS og af de nationale grænseflader og for visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen.
(3)
Eurodac blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 af 11. december 2000 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublinkonventionen (6). Rådets forordning (EF) nr. 407/2002 (7) fastlægger de nødvendige gennemførelsesbestemmelser.
(4)
Det er nødvendigt at oprette en forvaltningsmyndighed for at sikre den operationelle forvaltning af SIS II, VIS og Eurodac og visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen efter overgangsperioden og i givet fald af andre store informationsteknologisystemer (»it-systemer«) inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der kræver vedtagelse af separate lovgivningsmæssige retsakter.
(5)
For at skabe synergier er det nødvendigt at fastsætte, at den operationelle forvaltning af disse store it-systemer skal varetages af den samme enhed, så man opnår stordriftsfordele, skaber en kritisk masse og sikrer den størst mulige udnyttelse af kapitalen og de menneskelige ressourcer.
(6)
I de fælles erklæringer, der ledsager de lovgivningsmæssige retsakter om SIS II og VIS, opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til på grundlag af en konsekvensanalyse at forelægge de forslag til lovgivning, der er nødvendige for at pålægge et agentur den langsigtede operationelle forvaltning af det centrale SIS II og af visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen og af VIS.
(7)
Da forvaltningsmyndigheden bør have retlig, administrativ og finansiel autonomi, bør den oprettes som et reguleringsagentur (»agenturet«), der har status som juridisk person. Som det blev besluttet, bør agenturets hjemsted ligge i Tallinn (Estland). Eftersom opgaverne vedrørende den tekniske udvikling og forberedelsen af den operationelle forvaltning af SIS II og VIS udføres i Strasbourg (Frankrig), og der er installeret et backupcenter for disse it-systemer i Sankt Johann im Pongau (Østrig), bør dette imidlertid fortsat være tilfældet. Disse to centre bør også være de steder, hvor opgaverne vedrørende den tekniske udvikling og den operationelle forvaltning af Eurodac udføres, og hvor der etableres et backupcenter for Eurodac. Disse to steder bør også være center for henholdsvis den tekniske udvikling og den operationelle forvaltning af andre store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og, hvis der er hjemmel for det i den relevante lovgivningsmæssige retsakt, et backupcenter, der kan sikre driften af et stort it-system i tilfælde af fejl i systemet.
(8)
Forvaltningsmyndighedens opgaver i henhold til forordning (EF) nr. 1987/2006 og (EF) nr. 767/2008 bør derfor udføres af agenturet. Disse opgaver omfatter teknisk videreudvikling.
(9)
I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 og (EF) nr. 407/2002 er der oprettet en central enhed i Kommissionen, der er ansvarlig for driften af Eurodac's centrale database og andre opgaver i forbindelse hermed. For at udnytte synergier bør agenturet overtage Kommissionens opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af Eurodac, herunder visse opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen, fra og med den dato, hvor agenturet indleder sin virksomhed.
(10)
Agenturets hovedfunktion bør være at løse de operationelle forvaltningsopgaver for SIS II, VIS, Eurodac og, hvis der træffes afgørelse herom, andre store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Agenturet bør også have ansvaret for de tekniske foranstaltninger, der er nødvendige for de opgaver, der pålægges det, og som ikke er normative. Disse ansvarsområder bør ikke berøre de normative opgaver, der er forbeholdt Kommissionen, alene eller med bistand fra et udvalg, i de forskellige lovgivningsmæssige retsakter om de systemer, hvor agenturet varetager den operationelle forvaltning.
(11)
Agenturet bør desuden varetage opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af SIS II, VIS, Eurodac og andre store it-systemer, som det senere måtte blive pålagt.
(12)
Desuden kan agenturet også blive gjort ansvarligt for forberedelsen, udviklingen og den operationelle forvaltning af yderligere store it-systemer inden for rammerne af artikel 67-89 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Sådanne opgaver bør kun pålægges agenturet gennem senere separate lovgivningsmæssige retsakter, forud for hvilke der foretages en konsekvensanalyse.
(13)
Agenturet bør på specifik og præcis anmodning fra Kommissionen være ansvarligt for overvågning af forskning og for gennemførelse af pilotprojekter, jf. artikel 49, stk. 6, litra a), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8), i forbindelse med store it-systemer inden for rammerne af artikel 67-89 i TEUF. Når det pålægges at gennemføre et pilotprojekt, bør agenturet lægge særlig vægt på Den Europæiske Unions informationsstyringsstrategi.
(14)
Det forhold, at agenturet får pålagt den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bør ikke berøre de specifikke regler, som gælder for disse systemer. Navnlig finder de specifikke regler vedrørende formålet, adgangsret, sikkerhedsforanstaltninger og yderligere databeskyttelseskrav for hvert af de store it-systemer, hvis operationelle forvaltning pålægges agenturet, fuld anvendelse.
(15)
Medlemsstaterne og Kommissionen bør være repræsenteret i en bestyrelse, så de kan føre effektiv kontrol med agenturets virksomhed. Bestyrelsen bør have de nødvendige beføjelser til navnlig at vedtage det årlige arbejdsprogram, varetage sine opgaver i forbindelse med agenturets budget, vedtage de finansielle bestemmelser, som finder anvendelse på agenturet, udpege en administrerende direktør og fastlægge procedurer for den administrerende direktørs beslutningstagning vedrørende agenturets operationelle opgaver.
(16)
Med hensyn til SIS II bør Den Europæiske Politienhed (Europol) og Den Europæiske Enhed for Retsligt Samarbejde (Eurojust), som begge i henhold til afgørelse 2007/533/RIA har adgang til og ret til direkte søgning i oplysninger, der er optaget i SIS II, tildeles observatørstatus på bestyrelsens møder, når et spørgsmål vedrørende anvendelsen af afgørelse 2007/533/RIA er på dagsordenen. Europol og Eurojust bør hver kunne udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for SIS II, som er nedsat ved denne forordning.
(17)
Med hensyn til VIS bør Europol have observatørstatus på bestyrelsens møder, når et spørgsmål vedrørende anvendelsen af Rådets afgørelse 2008/633/RIA af 23. juni 2008 om adgang til søgning i visuminformationssystemet (VIS) for de udpegede myndigheder i medlemsstaterne og for Europol med henblik på forebyggelse, afsløring og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger (9) er på dagsordenen. Europol bør kunne udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for VIS, som er nedsat ved denne forordning.
(18)
Medlemsstaterne bør have stemmeret i agenturets bestyrelse i forbindelse med et stort it-system, hvis de i henhold til EU-retten er bundet af en lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system. Danmark bør også have stemmeret i forbindelse med et stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen (nr. 22) om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (»TEU«) og til TEUF (i »protokollen om Danmarks stilling«), beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system i sin nationale lovgivning.
(19)
Medlemsstaterne bør udpege et medlem til den rådgivende gruppe i forbindelse med et stort it-system, hvis de i henhold til EU-retten er bundet af en lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system. Danmark bør også udpege et medlem til den rådgivende gruppe i forbindelse med et stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system i sin nationale lovgivning.
(20)
For at sikre agenturet fuld selvstændighed og uafhængighed bør det råde over et selvstændigt budget, hvor indtægterne kommer fra Den Europæiske Unions almindelige budget. Finansieringen af agenturet bør finde sted på grundlag af en aftale med budgetmyndigheden som fastlagt i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (10). Unionens budget- og dechargeprocedurer bør gælde. Revision af regnskaberne og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed bør foretages af Revisionsretten.
(21)
Agenturet bør samarbejde med Unionens andre agenturer, navnlig agenturer, som er oprettet inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og særlig Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, inden for rammerne af deres respektive beføjelser. Det bør i givet fald også konsultere og følge op på henstillingerne fra Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed vedrørende netsikkerhed.
(22)
Agenturet bør, når det sikrer udviklingen og den operationelle forvaltning af store it-systemer, følge europæiske og internationale standarder, der tager hensyn til de højeste faglige krav, særlig Den Europæiske Unions informationsstyringsstrategi.
(23)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11) bør finde anvendelse på agenturets behandling af personoplysninger. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse bør være i stand til hos agenturet at få adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for den tilsynsfø- rendes undersøgelser. I overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EF) nr. 45/2001 hørte Kommissionen Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, som afgav udtalelse den 7. december 2009.
(24)
For at sikre åbenhed omkring agenturets virksomhed bør Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (12) finde anvendelse på agenturet. Agenturets aktiviteter bør kunne undersøges af Den Europæiske Ombudsmand i overensstemmelse med artikel 228 i TEUF.
(25)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (13), bør finde anvendelse på agenturet, som bør tiltræde den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14).
(26)
Agenturets værtsmedlemsstater bør sikre de bedst mulige vilkår for, at agenturet kan fungere efter hensigten, f.eks. tilbud om skoleundervisning på flere sprog med et europæisk indhold og hensigtsmæssige transportforbindelser.
(27)
For at sikre åbne og gennemsigtige ansættelsesvilkår og ligebehandling af personalet bør vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union (»vedtægten for tjenestemænd«) og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union (»ansættelsesvilkårene«), jf. forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (15) (samlet benævnt »vedtægten«), finde anvendelse på agenturets personale og den administrerende direktør, herunder reglerne om tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav.
(28)
Agenturet er et organ oprettet af Unionen, jf. artikel 185, stk. 1, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 og bør vedtage de finansielle bestemmelser i overensstemmelse hermed.
(29)
Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 (16) om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, bør finde anvendelse på agenturet.
(30)
Målene for denne forordning, nemlig oprettelsen af et agentur på EU-plan, der er ansvarligt for den operationelle forvaltning og i givet fald udvikling af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(31)
I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, jf. artikel 6, stk. 1, i TEU.
(32)
I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Da forordningen, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, udbygger Schengenreglerne, skal Danmark i henhold til artikel 4 i nævnte protokol inden for seks måneder efter forordningens vedtagelse træffe afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre forordningen i sin nationale lovgivning. I overensstemmelse med artikel 3 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i Danmark eller en anden EU-medlemsstat, og om »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublinkonventionen (17) skal Danmark meddele Kommissionen, om det vil gennemføre indholdet i denne forordning, i det omfang den vedrører Eurodac.
(33)
I det omfang dens bestemmelser vedrører SIS II, der er reguleret ved afgørelse 2007/533/RIA, deltager Det Forenede Kongerige i denne forordning i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i protokol (nr. 19) om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF (»protokollen om Schengenreglerne«), og artikel 8, stk. 2, i Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse af bestemmelserne i Schengenreglerne (18).
I det omfang dens bestemmelser vedrører SIS II, der er reguleret ved forordning (EF) nr. 1987/2006, og VIS, der udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. afgørelse 2000/365/EF, anmodede Det Forenede Kongerige ved skrivelse af 5. oktober 2010 til formanden for Rådet om tilladelse til at deltage i vedtagelsen af nærværende forordning, i overensstemmelse med artikel 4 i protokollen om Schengenreglerne. I medfør af artikel 1 i Rådets afgørelse 2010/779/EU af 14. december 2010 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse af bestemmelserne i Schengenreglerne vedrørende oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (19) har Det Forenede Kongerige fået tilladelse til at deltage i denne forordning.
I medfør af artikel 3 i protokol (nr. 21) om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF (»protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling«), har Det Forenede Kongerige desuden ved skrivelse af 23. september 2009 meddelt Rådets formand, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning, i det omfang dens bestemmelser vedrører Eurodac. Det Forenede Kongerige deltager derfor i vedtagelsen af denne forordning, som er bindende for og finder anvendelse i Det Forenede Kongerige.
(34)
I det omfang dens bestemmelser vedrører SIS II, der er reguleret ved forordning (EF) nr. 1987/2006, og VIS, udgør nærværende forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse af bestemmelserne i Schengenreglerne (20).
Irland har ikke anmodet om at deltage i vedtagelsen af denne forordning, jf. artikel 4 i protokollen om Schengenreglerne. Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af nærværende forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland, i det omfang dens foranstaltninger udbygger bestemmelser i Schengenreglerne, eftersom de vedrører SIS II, der er reguleret ved forordning (EF) nr. 1987/2006, og VIS.
I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland, i det omfang dens bestemmelser vedrører Eurodac. Eftersom det under disse omstændigheder ikke er muligt at sikre denne forordnings anvendelse for Irland i dens helhed, jf. artikel 288 i TEUF, deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland, uden at dette berører dets rettigheder i henhold til ovennævnte protokoller.
(35)
For så vidt angår Island og Norge udgør denne forordning, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (21), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, B og G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til nævnte aftale (22). For så vidt angår Eurodac udgør denne forordning en ny foranstaltning vedrørende Eurodac, jf. aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Island og Kongeriget Norge om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Island eller Norge (23). Hvis de beslutter at gennemføre denne forordning i deres interne retsorden, bør delegationer fra Republikken Island og Kongeriget Norge derfor deltage i arbejdet i agenturets bestyrelse. Der bør indgås endnu en aftale mellem Unionen og Republikken Island og Kongeriget Norge for at fastsætte nærmere bestemmelser, f.eks. om stemmeret, med henblik på de nævnte staters deltagelse i agenturets virksomhed.
(36)
For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (24), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, B og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (25). For så vidt angår Eurodac udgør denne forordning en ny foranstaltning vedrørende Eurodac, jf. aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (26). Hvis Schweiz beslutter at gennemføre denne forordning i sin interne retsorden, bør delegationen for Det Schweiziske Forbund derfor deltage i arbejdet i agenturets bestyrelse. Der bør indgås endnu en aftale mellem Unionen og Det Schweiziske Forbund for at fastsætte nærmere bestemmelser, f.eks. om stemmeret, med henblik på Det Schweiziske Forbunds deltagelse i agenturets virksomhed.
(37)
For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (27), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, B og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (28). For så vidt angår Eurodac udgør denne forordning en ny foranstaltning vedrørende Eurodac, jf. protokollen mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (29). Delegationen for Fyrstendømmet Liechtenstein bør derfor deltage i arbejdet i agenturets bestyrelse. Der bør indgås endnu en aftale mellem Unionen og Fyrstendømmet Liechtenstein for at fastsætte nærmere bestemmelser, f.eks. om stemmeret, med henblik på Fyrstendømmet Liechtensteins deltagelse i agenturets virksomhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENSTAND
Artikel 1
Oprettelse af agenturet
1. Der oprettes herved et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (»agenturet«).
2. Agenturet er ansvarligt for den operationelle forvaltning af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II), visuminformationssystemet (VIS) og Eurodac.
3. Agenturet kan også blive gjort ansvarligt for forberedelsen, udviklingen og den operationelle forvaltning af andre store it-systemer end dem, der er nævnt i stk. 2, inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, dog kun på grundlag af de relevante lovgivningsmæssige retsakter baseret på artikel 67-89 i TEUF, under behørig hensyntagen til udviklingen inden for forskningen, jf. denne forordnings artikel 8, og resultaterne af pilotprojekterne, jf. denne forordnings artikel 9.
4. Den operationelle forvaltning omfatter alle de opgaver, der er nødvendige for, at store it-systemer kan fungere i overensstemmelse med de specifikke bestemmelser, der gælder for hvert enkelt af dem, herunder ansvaret for den kommunikationsinfrastruktur, der anvendes af dem. Disse store it-systemer må ikke udveksle data eller muliggøre udveksling af information eller viden, medmindre det er bestemt i et specifikt retsgrundlag.
Artikel 2
Mål
Med forbehold af Kommissionens og medlemsstaternes respektive beføjelser i henhold til lovgivningsmæssige retsakter gældende for store it-systemer sørger agenturet for:
a)
en effektiv, sikker og løbende drift af store it-systemer
b)
en effektiv og økonomisk ansvarlig forvaltning af store it-systemer
c)
et passende højt serviceniveau for brugerne af store it-systemer
d)
kontinuitet og uafbrudt service
e)
et højt databeskyttelsesniveau i overensstemmelse med de gældende regler, herunder specifikke bestemmelser for hvert stort it-system
f)
et passende niveau for databeskyttelse og fysisk sikkerhed i overensstemmelse med de gældende regler, herunder specifikke bestemmelser for hvert stort it-system, og
g)
anvendelse af en passende projektstyringsstruktur til effektiv udvikling af store it-systemer.
KAPITEL II
OPGAVER
Artikel 3
Opgaver vedrørende SIS II
Vedrørende SIS II udfører agenturet:
a)
de opgaver, som er pålagt forvaltningsmyndigheden ved forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA, og
b)
opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af SIS II, navnlig for Sirenepersonale (SIRENE - Supplementary Information Request at the National Entries) og uddannelse af eksperter i de tekniske aspekter af SIS II i forbindelse med Schengenevaluering.
Artikel 4
Opgaver vedrørende VIS
Vedrørende VIS udfører agenturet:
a)
de opgaver, som er pålagt forvaltningsmyndigheden ved forordning (EF) nr. 767/2008 og afgørelse 2008/633/RIA, og
b)
opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af VIS.
Artikel 5
Opgaver vedrørende Eurodac
Vedrørende Eurodac udfører agenturet:
a)
de opgaver, som er pålagt Kommissionen, som i henhold til forordning (EF) nr. 2725/2000 og (EF) nr. 407/2002 er den myndighed, der er ansvarlig for den operative forvaltning af Eurodac,
b)
opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen, dvs. overvågning, sikkerhed og koordinering af forbindelserne mellem medlemsstaterne og udbyderen, og
c)
opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af Eurodac.
Artikel 6
Opgaver vedrørende udvikling og operationel forvaltning af andre store it-systemer
Hvis agenturet bliver gjort ansvarligt for forberedelsen, udviklingen og den operationelle forvaltning af andre store it-systemer, jf. artikel 1, stk. 3, udfører det i givet fald opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af disse systemer.
Artikel 7
Opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen
1. Agenturet udfører de opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen, som er pålagt forvaltningsmyndigheden ved de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer, jf. artikel 1, stk. 2.
2. I overensstemmelse med de i stk. 1 nævnte lovgivningsmæssige retsakter deles opgaverne vedrørende kommunikationsinfrastrukturen (herunder operationel forvaltning og sikkerhed) mellem agenturet og Kommissionen. For at sikre sammenhæng i udøvelsen af deres respektive beføjelser indgår agenturet og Kommissionen ordninger for det operationelle arbejde, som udtrykkes i et aftalememorandum.
3. Kommunikationsinfrastrukturen skal styres og kontrolleres tilfredsstillende med henblik på at beskytte den mod trusler og garantere dens sikkerhed og sikkerheden for store it-systemer, herunder de oplysninger, der udveksles gennem kommunikationsinfrastrukturen.
4. Der skal vedtages de nødvendige foranstaltninger, herunder sikkerhedsplaner, bl.a. med henblik på at forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger under overførsler af disse eller under transport af databærere, navnlig ved hjælp af passende krypteringsteknikker. Ingen systemrelaterede operationelle oplysninger må cirkulere ukrypteret i kommunikationsinfrastrukturen.
5. Opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af kommunikationsinfrastrukturen kan overdrages til eksterne private enheder eller organer i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. Netværksudbyderen er i så fald omfattet af sikkerhedsforanstaltningerne i stk. 4 og må på ingen måde have adgang til operationelle oplysninger i SIS II, VIS eller Eurodac eller den til SIS II knyttede Sireneudveksling af oplysninger.
6. Med forbehold af gældende kontrakter vedrørende SIS II-, VIS- og Eurodacnettet henhører forvaltningen af krypteringsnøgler under agenturets kompetence og kan ikke udliciteres til eksterne private enheder.
Artikel 8
Overvågning af udviklingen inden for forskningen
1. Agenturet overvåger udviklingen inden for forskningen, som er relevant for den operationelle forvaltning af SIS II, VIS, Eurodac og andre store it-systemer.
2. Agenturet holder løbende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og, når det vedrører spørgsmål om databeskyttelse, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse underrettet om den udvikling, der er nævnt i stk. 1.
Artikel 9
Pilotprojekter
1. Agenturet kan kun efter specifik og præcis anmodning fra Kommissionen, som mindst tre måneder i forvejen skal have underrettet Europa-Parlamentet og Rådet, og efter en beslutning i bestyrelsen i henhold til artikel 12, stk. 1, litra l), gennemføre pilotprojekter, jf. artikel 49, stk. 6, litra a), i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, med henblik på udviklingen eller den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for rammerne af artikel 67-89 i TEUF.
Agenturet underretter løbende Europa-Parlamentet, Rådet og, når det vedrører spørgsmål om databeskyttelse, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, om udviklingen i de i første afsnit nævnte pilotprojekter.
2. De finansielle bevillinger til pilotprojekter, som Kommissionen har anmodet om, opføres på budgettet for højst to på hinanden følgende regnskabsår.
KAPITEL III
STRUKTUR OG ORGANISATION
Artikel 10
Retlig status
1. Agenturet er et EU-organ og har status som juridisk person.
2. Agenturet har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager. Det kan også indgå aftaler vedrørende agenturets hjemsted og de placeringer, der er omhandlet i stk. 4, med de medlemsstater, på hvis område hjemstedet og de tekniske anlæg og backupcentret er placeret (»værtsmedlemsstaterne«).
3. Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør.
4. Agenturet har hjemsted i Tallinn, Estland.
Opgaverne vedrørende udvikling og operationel forvaltning, jf. artikel 1, stk. 3, og artikel 3, 4, 5 og 7, udføres i Strasbourg, Frankrig.
Et backupcenter, der kan sikre driften af et stort it-system i tilfælde af fejl i et sådant system, indrettes i Sankt Johann im Pongau, Østrig, hvis der er hjemmel for et backupcenter i den lovgivningsmæssige retsakt om systemets udvikling, oprettelse, drift og brug.
Artikel 11
Struktur
1. Agenturets ledelses- og forvaltningsstruktur består af:
a)
en bestyrelse
b)
en administrerende direktør
c)
rådgivende grupper.
2. Agenturets struktur består ligeledes af:
a)
en databeskyttelsesansvarlig
b)
en sikkerhedsansvarlig
c)
en regnskabsfører.
Artikel 12
Bestyrelsens opgaver
1. For at sikre, at agenturet varetager sine opgaver, skal bestyrelsen:
a)
udnævne og i givet fald afskedige den administrerende direktør, jf. artikel 18
b)
udøve disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og føre tilsyn med vedkommendes embedsførelse, herunder gennemførelsen af bestyrelsens afgørelser
c)
fastlægge agenturets organisationsplan efter høring af Kommissionen
d)
fastsætte agenturets forretningsorden efter høring af Kommissionen
e)
på forslag af den administrerende direktør godkende aftalen om agenturets hjemsted og aftalerne om de tekniske anlæg og backupcentret, jf. artikel 10, stk. 4, som underskrives af den administrerende direktør med værtsmedlemsstaterne
f)
efter aftale med Kommissionen vedtage de nødvendige gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 110 i tjenestemandsvedtægten
g)
vedtage de nødvendige gennemførelsesbestemmelser om udstationering af nationale eksperter i agenturet
h)
på grundlag af et udkast, som forelægges af den administrerende direktør, jf. artikel 17, efter høring af de rådgivende grupper, jf. artikel 19, og efter modtagelse af udtalelsen fra Kommissionen, vedtage et flerårigt arbejdsprogram baseret på de opgaver, der er nævnt i kapitel II. Det flerårige arbejdsprogram skal, uden at dette berører den årlige budgetprocedure, omfatte et flerårigt budgetoverslag og forhåndsevalueringer med henblik på at strukturere målene og de forskellige stadier i den flerårige planlægning
i)
vedtage en flerårig plan for personalepolitikken og et udkast til årligt arbejdsprogram og hvert år senest den 31. marts forelægge dem for Kommissionen og budgetmyndigheden
j)
senest den 30. september hvert år, efter at have modtaget Kommissionens udtalelse, vedtage agenturets årlige arbejdsprogram for det kommende år med et flertal på to tredjedele af de stemmeberettigede medlemmer og i overensstemmelse med den årlige budgetprocedure og Unionens lovgivningsprogram for områderne under artikel 67-89 i TEUF og sikre, at det vedtagne arbejdsprogram fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og offentliggøres
k)
senest den 31. marts hvert år vedtage agenturets årlige aktivitetsrapport for det foregående år, hvor de opnåede resultater navnlig sammenlignes med målene i det årlige arbejdsprogram, og senest den 15. juni i samme år sende den til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten; den årlige aktivitetsrapport offentliggøres
l)
varetage sine opgaver vedrørende agenturets budget, herunder gennemførelse af pilotprojekter, jf. artikel 9, i henhold til artikel 32, artikel 33, stk. 6, og artikel 34
m)
vedtage de finansielle bestemmelser for agenturet i overensstemmelse med artikel 34
n)
udpege en regnskabsfører, som er funktionelt uafhængig under udførelsen af sit hverv
o)
sikre passende opfølgning på resultaterne og henstillingerne fra de forskellige interne eller eksterne revisions- og evalueringsrapporter
p)
vedtage de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, herunder en sikkerhedsplan og en forretningskontinuitets- og katastrofeberedskabsplan, under hensyntagen til eventuelle henstillinger fra sikkerhedseksperterne i de rådgivende grupper
q)
udpege en sikkerhedsansvarlig
r)
udpege en databeskyttelsesansvarlig, jf. forordning (EF) nr. 45/2001
s)
senest den 22. maj 2012 vedtage de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001
t)
vedtage rapporterne om den tekniske funktion af SIS II, jf. henholdsvis artikel 50, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 66, stk. 4, i afgørelse 2007/533/RIA, og af VIS, jf. artikel 50, stk. 3, i forordning (EF) nr. 767/2008 og artikel 17, stk. 3, i afgørelse 2008/633/RIA
u)
vedtage den årlige rapport om den centrale Eurodacenheds virksomhed, jf. artikel 24, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2725/2000
v)
fremsætte bemærkninger til rapporterne fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om revisioner, jf. artikel 45 i forordning (EF) nr. 1987/2006, og artikel 42, stk. 2, i forordning (EF) nr. 767/2008, og sikre passende opfølgning af revisionerne
w)
offentliggøre statistikker vedrørende SIS II, jf. henholdsvis artikel 50, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 66, stk. 3, i afgørelse 2007/533/RIA
x)
udarbejde statistikker over den centrale Eurodacenheds virksomhed, jf. artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2725/2000
y)
sørge for, at listen over de kompetente myndigheder, der har tilladelse til direkte søgning i oplysningerne i SIS II, offentliggøres hvert år, jf. artikel 31, stk. 8, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 46, stk. 8, i afgørelse 2007/533/RIA, sammen med listen over kontorer for de nationale systemer af SIS II (N.SIS II) og Sirenekontorer, jf. henholdsvis artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 7, stk. 3, i afgørelse 2007/533/RIA
z)
sørge for, at listen over de myndigheder, der udpeges i henhold til artikel 15, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2725/2000, offentliggøres hvert år
aa)
udføre andre opgaver, som pålægges den i overensstemmelse med denne forordning.
2. Bestyrelsen kan rådgive den administrerende direktør om alle spørgsmål, der vedrører udviklingen eller den operationelle forvaltning af store it-systemer.
Artikel 13
Bestyrelsens sammensætning
1. Bestyrelsen består af én repræsentant for hver medlemsstat og to repræsentanter for Kommissionen.
2. Hver medlemsstat og Kommissionen udpeger medlemmerne af bestyrelsen samt stedfortræderne senest den 22. januar 2012. Efter udløbet af denne periode indkalder Kommissionen bestyrelsen. Stedfortræderne repræsenterer medlemmerne i disses fravær.
3. Bestyrelsesmedlemmerne udpeges på grundlag af deres relevante erfaring på højt niveau og ekspertise inden for store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed samt deres kendskab til databeskyttelse.
4. Medlemmernes mandat er på fire år. Det kan fornys én gang. Ved mandatets udløb eller ved fratræden fortsætter medlemmerne i deres hverv, indtil deres mandat er fornyet, eller indtil de afløses.
5. De lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, deltager i agenturets aktiviteter. Hvert land udpeger én repræsentant og en stedfortræder til bestyrelsen.
Artikel 14
Bestyrelsens formandskab
1. Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer.
2. Formandens og næstformandens mandat er på to år. Mandaterne kan fornys én gang. Ophører deres medlemskab af bestyrelsen på et tidspunkt under mandatperioden, udløber deres mandat også automatisk samme dag.
3. Formanden og næstformanden kan kun vælges blandt de medlemmer af bestyrelsen, som er udpeget af medlemsstater, der i henhold til EU-retten er fuldt ud bundet af de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af alle store it-systemer, som agenturet forvalter.
Artikel 15
Bestyrelsens møder
1. Bestyrelsen indkaldes til møde efter anmodning af en af følgende:
a)
dens formand
b)
mindst en tredjedel af dens medlemmer
c)
Kommissionen
d)
den administrerende direktør.
Bestyrelsen holder mindst ét ordinært møde hver sjette måned.
2. Den administrerende direktør deltager i bestyrelsesmøderne.
3. Bestyrelsesmedlemmerne kan bistås af eksperter, som er medlemmer af de rådgivende grupper.
4. Europol og Eurojust kan deltage i bestyrelsens møder som observatører, når et spørgsmål vedrørende SIS II i forbindelse med anvendelsen af afgørelse 2007/533/RIA er på dagsordenen. Europol kan desuden deltage i bestyrelsens møder som observatør, når et spørgsmål vedrørende VIS i forbindelse med anvendelsen af afgørelse 2008/633/RIA er på dagsordenen.
5. Bestyrelsen kan indbyde enhver anden person, hvis synspunkt kan være af interesse, til at deltage i dens møder som observatør.
6. Bestyrelsens sekretariatsfunktion varetages af agenturet.
Artikel 16
Afstemning
1. Bestyrelsen træffer afgørelse med flertal blandt alle stemmeberettigede medlemmer, jf. dog stk. 5 i denne artikel samt artikel 12, stk. 1, litra j), og artikel 18, stk. 1 og 7.
2. Hvert bestyrelsesmedlem har én stemme, jf. dog stk. 3.
3. Ethvert medlem, der er udpeget af en medlemsstat, som i henhold til EU-retten er bundet af enhver lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af et stort it-system, som agenturet forvalter, kan stemme om et spørgsmål, der vedrører det pågældende store it-system.
Desuden kan Danmark stemme om et spørgsmål, der vedrører et sådant stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af et sådant stort it-system i sin nationale lovgivning.
4. For så vidt angår de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, finder artikel 37 anvendelse.
5. Hvis medlemmerne ikke er enige om, hvorvidt et bestemt stort it-system er berørt af en afstemning, træffes enhver afgørelse om, at det ikke er berørt, med to tredjedeles flertal.
6. Den administrerende direktør deltager ikke i afstemningen.
7. De nærmere afstemningsregler fastlægges i agenturets forretningsorden, navnlig betingelserne for, at et medlem kan handle på et andet medlems vegne, samt hvor nødvendigt reglerne for beslutningsdygtighed.
Artikel 17
Den administrerende direktørs opgaver og beføjelser
1. Agenturet ledes og repræsenteres af sin administrerende direktør.
2. Den administrerende direktør udfører sit hverv i uafhængighed. Med forbehold af Kommissionens og bestyrelsens respektive beføjelser må den administrerende direktør hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller noget andet organ.
3. Den administrerende direktør påtager sig det fulde ansvar for de opgaver, som agenturet har fået pålagt, og er underlagt proceduren for årlig decharge fra Europa-Parlamentet for gennemførelsen af budgettet, jf. dog artikel 12.
4. Europa-Parlamentet eller Rådet kan opfordre den administrerende direktør til at aflægge rapport om udførelsen af sine opgaver.
5. Den administrerende direktør skal:
a)
varetage den daglige ledelse af agenturet
b)
varetage agenturets drift i overensstemmelse med denne forordning
c)
forberede og gennemføre procedurer, beslutninger, strategier, programmer og aktiviteter vedtaget af bestyrelsen, inden for de grænser der er fastsat ved denne forordning, dens gennemførelsesbestemmelser og gældende lov
d)
fastlægge og gennemføre et effektivt system, som gør det muligt regelmæssigt at overvåge og evaluere
i)
store it-systemer, herunder statistikker, og
ii)
agenturet, herunder hvorvidt det faktisk og effektivt når sine mål
e)
deltage i bestyrelsens møder uden stemmeret
f)
udøve beføjelserne i artikel 20, stk. 3, over for agenturets ansatte og forvalte personalespørgsmål
g)
fastlægge fortrolighedskrav for at efterkomme henholdsvis artikel 17 i forordning (EF) nr. 1987/2006, artikel 17 i afgørelse 2007/533/RIA og artikel 26, stk. 9, i forordning (EF) nr. 767/2008 og for at anvende relevante regler for tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav for agenturets personale, der skal arbejde med Eurodacoplysninger, jf. dog artikel 17 i tjenestemandsvedtægten
h)
forhandle om en aftale om agenturets hjemsted og om aftaler om de tekniske anlæg og backupcentret med værtsmedlemsstaternes regeringer og underskrive dem, efter at de er blevet godkendt af bestyrelsen.
6. Den administrerende direktør forelægger navnlig udkast til følgende for bestyrelsen med henblik på vedtagelse:
a)
agenturets årlige arbejdsprogram og dets årlige aktivitetsrapport efter forudgående høring af de rådgivende grupper
b)
de finansielle bestemmelser, der gælder for agenturet
c)
det flerårige arbejdsprogram
d)
budgettet for det kommende år fastlagt på grundlag af aktivitetsbaseret budgettering
e)
den flerårige plan for personalepolitikken
f)
rammerne for den evaluering, som er nævnt i artikel 31
g)
de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001
h)
de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, herunder en sikkerhedsplan og en forretningskontinuitets- og katastrofeberedskabsplan
i)
rapporter om den tekniske funktion af hvert stort it-system, som er nævnt i artikel 12, stk. 1, litra t), og den årlige rapport om den centrale Eurodacenheds virksomhed, som er nævnt i artikel 12, stk. 1, litra u), på grundlag af resultaterne af overvågningen og evalueringen
j)
den årlige liste til offentliggørelse over de kompetente myndigheder, der har tilladelse til direkte søgning i oplysningerne i SIS II, herunder listen over N.SIS II-kontorer og Sirenekontorer, jf. artikel 12, stk. 1, litra y), og af listen over myndigheder, jf. artikel 12, stk. 1, litra z).
7. Den administrerende direktør varetager alle andre opgaver i overensstemmelse med denne forordning.
Artikel 18
Udnævnelse af den administrerende direktør
1. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen for en embedsperiode på fem år blandt en liste over valgbare kandidater, der er identificeret ved en almindelig udvælgelsesprøve organiseret af Kommissionen. Udvælgelsesproceduren skal gøre det muligt at offentliggøre en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre steder. Bestyrelsen kan kræve proceduren gentaget, hvis den ikke finder nogen af kandidaterne på listen tilstrækkeligt egnede. Bestyrelsen udnævner den administrerende direktør på grundlag af kandidatens personlige kvalifikationer og erfaringer på området store it-systemer og dennes administrative, finansielle og ledelsesmæssige kompetencer samt kendskab til databeskyttelse. Bestyrelsen træffer afgørelse om udnævnelse af den administrerende direktør med et flertal på to tredjedele af alle de stemmeberettigede medlemmer.
2. Inden udnævnelsen opfordres den kandidat, som bestyrelsen vælger, til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne. Efter en sådan udtalelse vedtager Europa-Parlamentet en udtalelse, hvori der redegøres for dets syn på den valgte kandidat. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet om, på hvilken måde der er taget hensyn til denne udtalelse. Udtalelsen behandles som personlig og fortrolig, indtil kandidaten er udnævnt.
3. I de sidste ni måneder af den femårige embedsperiode foretager bestyrelsen i tæt samråd med Kommissionen en evaluering, hvori den især vurderer de resultater, der er opnået i den administrerende direktørs første embedsperiode, og måden, hvorpå de er opnået.
4. Bestyrelsen kan under hensyntagen til evalueringsrapporten, og kun såfremt det kan begrundes med agenturets mål og opgaver, forlænge den administrerende direktørs embedsperiode én gang med højst tre år.
5. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs embedsperiode. Inden for en måned før en sådan forlængelse opfordres den administrerende direktør til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
6. Den administrerende direktør står til ansvar over for bestyrelsen.
7. Bestyrelsen kan afskedige den administrerende direktør. Bestyrelsen træffer en sådan afgørelse med et flertal på to tredjedele af alle de stemmeberettigede medlemmer.
Artikel 19
Rådgivende grupper
1. Følgende rådgivende grupper yder bestyrelsen ekspertise vedrørende store it-systemer og navnlig i forbindelse med udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport:
a)
Den Rådgivende Gruppe for SIS II
b)
Den Rådgivende Gruppe for VIS
c)
Den Rådgivende Gruppe for Eurodac
d)
enhver anden rådgivende gruppe vedrørende et stort it-system, hvis det er hjemlet i den relevante lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af det pågældende store it-system.
2. Hver medlemsstat, der i henhold til EU-retten er bundet af en lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af et bestemt stort it-system, samt Kommissionen udpeger et medlem til den rådgivende gruppe, der vedrører det pågældende store it-system, for en treårig periode, der kan fornys.
Danmark udpeger også et medlem til en rådgivende gruppe, der vedrører et stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af det pågældende store it-system i sin nationale lovgivning.
Hvert land, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac og foranstaltninger vedrørende andre store it-systemer, og som deltager i et bestemt stort it-system, udpeger et medlem til den rådgivende gruppe, der vedrører det pågældende store it-system.
3. Europol og Eurojust kan hver udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for SIS II. Europol kan også udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for VIS.
4. Medlemmer af bestyrelsen må ikke være medlemmer af de rådgivende grupper. Den administrerende direktør eller den administrerende direktørs repræsentant har ret til at deltage i alle møderne i de rådgivende grupper som observatører.
5. Procedurerne for de rådgivende gruppers arbejde og samarbejde fastlægges i agenturets forretningsorden.
6. Under udarbejdelsen af en udtalelse skal medlemmerne af hver rådgivende gruppe gøre deres bedste for at nå til enighed. Hvis en sådan enighed ikke opnås, består udtalelsen af flertallet af medlemmernes begrundede holdning. Mindretallets begrundede holdning(er) føres også til protokols. Artikel 16, stk. 3 og 4, finder tilsvarende anvendelse. De medlemmer, der repræsenterer de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, kan fremsætte udtalelser om de spørgsmål, som de ikke har ret til at stemme om.
7. Hver medlemsstat og hvert land, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, skal lette de rådgivende gruppers arbejde.
8. Med hensyn til formandskabet for de rådgivende grupper finder artikel 14 tilsvarende anvendelse.
KAPITEL IV
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 20
Personale
1. Vedtægten og de regler, som EU-institutionerne i fællesskab vedtager med henblik på anvendelsen af vedtægten, finder anvendelse på agenturets personale og den administrerende direktør.
2. Med henblik på anvendelsen af vedtægten betragtes agenturet som et agentur ifølge artikel 1a, stk. 2, i tjenestemandsvedtægten.
3. De beføjelser, som tjenestemandsvedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden og den myndighed, der i henhold til ansættelsesvilkårene har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter, udøves af agenturet for så vidt angår dets eget personale.
4. Agenturets personale ansættes som tjenestemænd, midlertidigt ansatte eller kontraktansatte. Bestyrelsen skal årligt give sin godkendelse, hvis de kontrakter, som den administrerende direktør har til hensigt at forny, får ubegrænset varighed i medfør af ansættelsesvilkårene.
5. Agenturet rekrutterer ikke midlertidigt personale til at varetage opgaver, der anses for at være finansielt følsomme.
6. Kommissionen og medlemsstaterne kan midlertidigt udstationere tjenestemænd eller nationale eksperter i agenturet. Bestyrelsen vedtager under hensyntagen til den flerårige plan for personalepolitikken de nødvendige gennemførelsesforanstaltninger med henblik herpå.
7. Agenturet anvender de relevante regler for tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav, jf. dog artikel 17 i tjenestemandsvedtægten.
8. Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser, der er nævnt i artikel 110 i tjenestemandsvedtægten.
Artikel 21
Offentlighedens interesse
Medlemmerne af bestyrelsen, den administrerende direktør og medlemmerne af de rådgivende grupper forpligter sig til at handle i offentlighedens interesse. Med henblik herpå skal de hvert år afgive et skriftligt tilsagn herom, som offentliggøres.
Listen over medlemmer af bestyrelsen offentliggøres på agenturets internetside.
Artikel 22
Hjemstedsaftale og aftaler om de tekniske anlæg og backupcentret
De nødvendige dispositioner for at tilvejebringe lokaler til agenturet i værtsmedlemsstaterne og de faciliteter, som disse medlemsstater skal stille til rådighed, samt de særlige regler, der skal gælde i værtsmedlemsstaterne for den administrerende direktør, medlemmerne af bestyrelsen samt agenturets personale og deres familiemedlemmer, fastlægges i en aftale om agenturets hjemsted og i aftaler om de tekniske anlæg og backupcentret, som efter godkendelse i bestyrelsen indgås mellem agenturet og værtsmedlemsstaterne.
Artikel 23
Privilegier og immuniteter
Protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter gælder for agenturet.
Artikel 24
Ansvar
1. Agenturets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
2. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsbestemmelse i en af agenturet indgået kontrakt.
3. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold skal agenturet i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader, der forvoldes af dets afdelinger eller af dets ansatte under udførelsen af deres hverv.
4. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at afgøre tvister vedrørende erstatning for de i stk. 3 nævnte skader.
5. Agenturets personales personlige ansvar over for agenturet er underlagt vedtægtens bestemmelser.
Artikel 25
Sprogordning
1. Forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der gælder for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (30), gælder for agenturet.
2. Med forbehold af afgørelser, der træffes efter artikel 342 i TEUF, skal det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport, jf. artikel 12, stk. 1, litra j) og k), udarbejdes på alle EU-institutionernes officielle sprog.
3. De oversættelsesopgaver, der er nødvendige i forbindelse med agenturets aktiviteter, udføres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
Artikel 26
Aktindsigt
1. På grundlag af et forslag fra den administrerende direktør vedtager bestyrelsen senest seks måneder efter den 1. december 2012 regler for aktindsigt i agenturets dokumenter i henhold til forordning (EF) nr. 1049/2001.
2. De beslutninger, som agenturet træffer efter artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan påklages til Den Europæiske Ombudsmand eller indbringes for Den Europæiske Unions Domstol efter bestemmelserne i henholdsvis artikel 228 og 263 i TEUF.
Artikel 27
Information og kommunikation
1. Agenturet afgiver oplysninger i overensstemmelse med lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer og på eget initiativ inden for rammerne af sine opgaver. Det sikrer navnlig, at offentligheden og alle interesserede parter ud over den offentliggørelse, der er nævnt i artikel 12, stk. 1, litra j), k), w) og y), og artikel 33, stk. 8, hurtigt får objektive, pålidelige og letforståelige oplysninger om agenturets arbejde.
2. Bestyrelsen vedtager de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af stk. 1.
Artikel 28
Databeskyttelse
1. De oplysninger, som agenturet behandler i overensstemmelse med denne forordning, er, med forbehold af bestemmelser om databeskyttelse i de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer, underlagt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001.
2. Bestyrelsen fastlægger foranstaltninger med henblik på agenturets anvendelse af forordning (EF) nr. 45/2001, særlig afdeling 8 vedrørende den databeskyttelsesansvarlige.
Artikel 29
Sikkerhedsregler for beskyttelse af klassificerede oplysninger og ikke-klassificerede følsomme oplysninger
1. Agenturet anvender sikkerhedsprincipperne i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden (31), herunder bestemmelser om udveksling, behandling og opbevaring af klassificerede oplysninger, og foranstaltninger vedrørende den fysiske sikkerhed.
2. Agenturet anvender desuden sikkerhedsprincipperne for behandling af ikke-klassificerede følsomme oplysninger, således som Kommissionen har vedtaget og gennemført dem.
3. Bestyrelsen træffer i henhold til artikel 2 og artikel 12, stk. 1, litra p), afgørelse om agenturets nødvendige interne struktur for at overholde de relevante sikkerhedsprincipper.
Artikel 30
Agenturets sikkerhed
1. Agenturet er ansvarligt for sikkerheden og opretholdelsen af orden i de bygninger, lokaler og arealer, som det anvender. Agenturet anvender sikkerhedsprincipperne og de relevante bestemmelser i de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer.
2. Værtsmedlemsstaterne træffer alle effektive og nødvendige foranstaltninger for at opretholde orden og sikkerhed i umiddelbar nærhed af de bygninger, lokaler og arealer, som agenturet anvender, og yder agenturet passende beskyttelse i overensstemmelse med den relevante aftale om agenturets hjemsted og aftalerne om de tekniske anlæg og backupcentret, samtidig med at personer, som agenturet har godkendt, sikres fri adgang til disse bygninger, lokaler og arealer.
Artikel 31
Evaluering
1. Inden for tre år efter den 1. december 2012, og derefter hvert fjerde år, foretager Kommissionen i tæt samråd med bestyrelsen en evaluering af agenturets aktiviteter. Evalueringen gennemgår, hvordan og i hvilket omfang agenturet faktisk bidrager til den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og varetager de opgaver, der er fastlagt i denne forordning. Evalueringen skal også omfatte en vurdering af agenturets rolle som led i en EU-strategi, der tager sigte på et koordineret, omkostningseffektivt og sammenhængende it-miljø på EU-plan, og som skal indføres i de kommende år.
2. På grundlag af den i stk. 1 nævnte evaluering fremsætter Kommissionen efter samråd med bestyrelsen henstillinger om ændringer af forordningen, bl.a. med henblik på at bringe den yderligere i overensstemmelse med den i stk. 1 nævnte EU-strategi. Kommissionen fremsender disse henstillinger til Europa-Parlamentet, Rådet og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse sammen med bestyrelsens holdning og relevante forslag.
KAPITEL V
FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 32
Budget
1. Med forbehold af andre former for indtægter udgøres agenturets indtægter af:
a)
et tilskud fra Unionen, der opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget (sektionen vedrørende Kommissionen)
b)
et bidrag fra de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac
c)
eventuelle finansielle bidrag fra medlemsstaterne.
2. Agenturets udgifter omfatter bl.a. løn til personale, udgifter til administration og infrastruktur, driftsomkostninger og udgifter til kontrakter eller aftaler, som agenturet har indgået. Den administrerende direktør udarbejder hvert år sammen med stillingsfortegnelsen og under hensyntagen til de aktiviteter, agenturet har gennemført, et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår og sender det til bestyrelsen.
3. Agenturets indtægter og udgifter skal balancere.
4. Bestyrelsen vedtager på grundlag af et udkast fra den administrerende direktør et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår.
5. Udkastet til overslag over agenturets indtægter og udgifter og de generelle retningslinjer, som ligger til grund for overslaget, sendes af bestyrelsen til Kommissionen og de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, senest den 10. februar hvert år, mens det endelige overslag sendes senest den 31. marts hvert år.
6. Bestyrelsen sender hvert år senest den 31. marts Kommissionen og budgetmyndigheden:
a)
sit udkast til årligt arbejdsprogram
b)
sin ajourførte flerårige plan for personalepolitikken, der fastlægges efter Kommissionens retningslinjer
c)
oplysninger om antallet af tjenestemænd, midlertidigt ansatte og kontraktansatte som defineret i vedtægten for år n-1 og n samt et overslag for år n + 1
d)
oplysninger om naturaliebidrag fra værtsmedlemsstaterne til agenturet
e)
et skøn over saldoen på resultatopgørelsen for år n-1.
7. Kommissionen sender overslaget til budgetmyndigheden sammen med forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget.
8. På grundlag af overslaget opfører Kommissionen i forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget de overslag, som den finder nødvendige for stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, som den forelægger for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 314 i TEUF.
9. Budgetmyndigheden godkender bevillingerne til tilskuddet til agenturet. Agenturets stillingsfortegnelse vedtages af budgetmyndigheden.
10. Agenturets budget vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt, når Den Europæiske Unions almindelige budget er endeligt vedtaget. Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.
11. Enhver ændring af budgettet, herunder stillingsfortegnelsen, foretages efter samme procedure.
12. Bestyrelsen underretter hurtigst muligt budgetmyndigheden om alle projekter, den agter at gennemføre, og som kan få betydelige finansielle følger for finansieringen af dens budget, navnlig projekter vedrørende fast ejendom, såsom leje eller erhvervelse af ejendomme. Den underretter Kommissionen og de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac. Hvis en af budgetmyndighedens parter agter at afgive en udtalelse, meddeler den inden to uger efter modtagelsen af oplysningerne om projektet bestyrelsen, at den har til hensigt at afgive en sådan udtalelse. Hvis agenturet ikke modtager noget svar, kan det gå videre med den planlagte transaktion.
Artikel 33
Gennemførelse af budgettet
1. Agenturets budget gennemføres af den administrerende direktør.
2. Den administrerende direktør forelægger hvert år budgetmyndigheden alle oplysninger, som er relevante for resultaterne af evalueringsprocedurerne.
3. Agenturets regnskabsfører sender senest den 1. marts det følgende år agenturets foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører og Revisionsretten. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentraliserede organer i overensstemmelse med artikel 128 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
4. Agenturets regnskabsfører sender også senest den 31. marts det følgende år beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning til budgetmyndigheden.
5. Efter modtagelse af Revisionsrettens bemærkninger om agenturets foreløbige årsregnskab opstiller den administrerende direktør i medfør af artikel 129 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 på eget ansvar agenturets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.
6. Bestyrelsen afgiver udtalelse om agenturets endelige årsregnskab.
7. Den administrerende direktør sender senest den 1. juli det følgende år det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til budgetmyndigheden, Kommissionens regnskabsfører, Revisionsretten samt de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenregler og foranstaltninger vedrørende Eurodac.
8. Det endelige årsregnskab offentliggøres.
9. Den administrerende direktør sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dens bemærkninger. Dette svar sendes af den administrerende direktør ligeledes til bestyrelsen.
10. Efter anmodning fra Europa-Parlamentet forelægger den administrerende direktør alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. artikel 146, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
11. Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 15. maj i år n + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår n.
Artikel 34
Finansielle bestemmelser
De finansielle bestemmelser for agenturet vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. De må ikke afvige fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, medmindre dette er strengt nødvendigt for agenturets drift, og Kommissionen på forhånd har givet sit samtykke.
Artikel 35
Bekæmpelse af svig
1. Forordning (EF) nr. 1073/1999 finder anvendelse i forbindelse med bekæmpelsen af svig, korruption og andre retsstridige handlinger.
2. Agenturet tiltræder den interinstitutionelle aftale om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og indfører straks passende bestemmelser, som finder anvendelse på hele agenturets personale.
3. I finansieringsafgørelserne samt enhver aftale eller ethvert instrument til gennemførelse heraf fastsættes det udtrykkeligt, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagerne af midler fra agenturet og de organer, der fordeler dem.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 36
Forberedende foranstaltninger
1. Kommissionen har ansvaret for oprettelsen og den indledende drift af agenturet, indtil dette har operativ kapacitet til at gennemføre sit eget budget.
2. Med henblik herpå og indtil den administrerende direktør tiltræder sin stilling efter at være blevet udnævnt af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 18, kan Kommissionen midlertidigt udpege et begrænset antal tjenestemænd, heraf én, der skal fungere som administrerende direktør. Den midlertidige administrerende direktør kan først udpeges, når bestyrelsen er blevet indkaldt i henhold til artikel 13, stk. 2.
Hvis den midlertidige administrerende direktør ikke efterkommer forpligtelserne i denne forordning, kan bestyrelsen bede Kommissionen om at udpege en ny midlertidig administrerende direktør.
3. Den midlertidige administrerende direktør kan anvise alle betalinger, som er omfattet af bevillingerne i agenturets budget, når bestyrelsen har godkendt dem, og kan indgå kontrakter, herunder ansættelseskontrakter, når agenturets stillingsfortegnelse er vedtaget. Bestyrelsen kan, hvis det er berettiget, fastsætte begrænsninger i den midlertidige administrerende direktørs beføjelser.
Artikel 37
Deltagelse af lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac
Der træffes foranstaltninger efter de relevante bestemmelser i associeringsaftalerne med de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, bl.a. for at præcisere arten og omfanget af og de detaljerede regler for disse landes deltagelse i agenturets arbejde, herunder bestemmelser om finansielle bidrag, personale og stemmeret.
Artikel 38
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Agenturet indleder sin virksomhed, jf. artikel 3-9, den 1. december 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 25. oktober 2011.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 1077/2011,
annettu 25 päivänä lokakuuta 2011,
vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 74 artiklan, 77 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan, 78 artiklan 2 kohdan e alakohdan, 79 artiklan 2 kohdan c alakohdan, 82 artiklan 1 kohdan d alakohdan, 85 artiklan 1 kohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun ehdotus lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (1),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) perustettiin toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1987/2006 (2) ja toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä 12 päivänä kesäkuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/533/YOS (3). Asetuksessa (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksessä 2007/533/YOS säädetään, että komissio vastaa SIS II:n keskusjärjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkauden ajan. Siirtymäkauden jälkeen vastuu SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin tiettyjen osien operatiivisesta hallinnoinnista siirtyy tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.
(2)
Viisumitietojärjestelmä (VIS) perustettiin viisumitietojärjestelmän (VIS) perustamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2004 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2004/512/EY (4). Viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 767/2008 (5) (VIS-asetus) säädetään, että komissio vastaa VIS-järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista siirtymäkauden ajan. Siirtymäkauden jälkeen vastuu VIS:n keskusjärjestelmän ja kansallisten liittymien operatiivisesta hallinnoinnista sekä viestintäinfrastruktuurin tietyistä osista siirtyy tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.
(3)
Eurodac-järjestelmä perustettiin Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi 11 päivänä joulukuuta 2000 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2725/2000 (6). Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 407/2002 (7) säädetään tarvittavat täytäntöönpanosäännöt.
(4)
On tarpeen perustaa tietokantaa hallinnoiva viranomainen, jotta voidaan varmistaa SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien sekä viestintäinfrastruktuurin tiettyjen näkökohtien siirtymäkauden jälkeinen operatiivinen hallinnointi ja mahdollisesti muiden vapauden, oikeuden ja turvallisuuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien, jotka edellyttävät erillisten säädösten hyväksymistä, operatiivinen hallinnointi.
(5)
Synergiaetujen saavuttamiseksi on tarpeen säätää tällaisten laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin keskittämisestä yhteen yksikköön, jotta voidaan hyötyä mittakaavaeduista, saavuttaa kriittinen massa sekä varmistaa pääoman ja henkilöstöresurssien mahdollisimman tehokas käyttö.
(6)
SIS II- ja VIS-säädöksiin liitetyissä yhteisissä julistuksissaan Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottivat komissiota antamaan vaikutustenarvioinnin laatimisen jälkeen tarvittavat säädösehdotukset, joilla SIS II:n keskusjärjestelmän ja viestintäinfrastruktuurin tiettyjen näkökohtien sekä VIS-järjestelmän pitkän aikavälin operatiivinen hallinnointi uskotaan erilliselle virastolle.
(7)
Koska tietokantaa hallinnoivan viranomaisen olisi oltava oikeudellisesti, hallinnollisesti ja taloudellisesti riippumaton, se olisi perustettava sääntelyvirastona, jäljempänä ’virasto’, joka on oikeushenkilö. Viraston kotipaikan olisi jo sovituin tavoin oltava Tallinnassa, Virossa. Koska SIS II- ja VIS-järjestelmien teknistä kehittämistä ja operatiivisen hallinnoinnin valmistelua kuitenkin jo toteutetaan Strasbourgissa, Ranskassa, ja näiden tietotekniikkajärjestelmien varayksikkö on jo sijoitettu Sankt Johann im Pongauhun, Itävaltaan, tilanteen olisi säilyttävä samana. Eurodacin tekninen kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi olisi myös toteutettava näissä kahdessa paikassa, ja Eurodacin varayksikkö olisi sijoitettava niihin. Näissä kahdessa paikassa olisi toteutettava myös muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien tekninen kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi sekä - jos asianomaisessa säädöksessä niin säädetään - sellaisen varayksikön hallinnointi, jonka avulla varmistetaan tietyn laaja-alaisen tietotekniikkajärjestelmän toiminta järjestelmän häiriötapauksessa.
(8)
Tämän vuoksi viraston olisi hoidettava asetuksilla (EY) N:o 1987/2006 ja (EY) N:o 767/2008 säädetyt tietokantaa hallinnoivan viranomaisen tehtävät. Näihin tehtäviin sisältyy tekniikan edelleen kehittäminen.
(9)
Asetusten (EY) N:o 2725/2000 ja (EY) N:o 407/2002 mukaisesti komission yhteyteen on perustettu keskusyksikkö vastaamaan Eurodacin keskustietokannan toiminnasta ja muista siihen liittyvistä tehtävistä. Synergiaetujen hyödyntämiseksi viraston olisi sen toiminnan aloittamispäivästä lukien otettava hoitaakseen komission ne tehtävät, jotka liittyvät Eurodacin operatiiviseen hallinnointiin, mukaan lukien tietyt viestintäinfrastruktuurin kehittämiseen liittyvät tehtävät.
(10)
Viraston päätehtävänä olisi oltava huolehtia SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien ja, jos niin päätetään, muiden vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista. Viraston olisi myös vastattava teknisistä toimenpiteistä, joita sen tehtävät edellyttävät ja jotka eivät ole normatiivisia. Nämä tehtävät eivät saisi vaikuttaa viraston operatiivisesti hallinnoimista järjestelmistä annettujen säädösten mukaisesti komissiolle yksin tai sille komitean avustamana varattuihin normatiivisiin tehtäviin.
(11)
Viraston olisi lisäksi suoritettava SIS II:n, VIS:n ja Eurodacin ja muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien teknistä käyttöä koskevaan koulutukseen liittyvät tehtävät, jotka sille mahdollisesti annetaan tulevaisuudessa.
(12)
Virastolle voitaisiin antaa tehtäväksi myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 - 89 artiklan täytäntöönpanemiseksi perustettavien uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi. Virastolle olisi uskottava tällaisia tehtäviä ainoastaan myöhemmin annettavilla erillisillä säädöksillä, joiden antamista edeltää vaikutusten arviointi.
(13)
Viraston olisi komission nimenomaisesta ja erityisestä pyynnöstä vastattava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (8) 49 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 - 89 artiklan täytäntöönpanemiseksi perustettavia laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevan tutkimustoiminnan seurannasta ja pilottihankkeiden toteuttamisesta. Kun viraston tehtäväksi annetaan pilottihankkeen toteuttaminen, sen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan unionin tiedonhallintastrategiaan.
(14)
Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin osoittaminen virastolle ei saisi vaikuttaa näihin järjestelmiin sovellettaviin erityissääntöihin. Kunkin sellaisen laaja-alaisen tietojärjestelmän, jonka operatiivinen hallinnointi on osoitettu virastolle, tarkoitusta, käyttöoikeuksia, turvatoimia ja muita tietosuojavaatimuksia koskevia erityissääntöjä sovelletaan täysimääräisesti.
(15)
Komission ja jäsenvaltioiden olisi oltava edustettuina hallintoneuvostossa, jotta ne voivat tehokkaasti valvoa viraston toimintaa. Hallintoneuvostolle olisi annettava tarvittavat valtuudet, jotta se voi erityisesti hyväksyä vuotuisen työohjelman, suorittaa viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä, hyväksyä virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännöt, nimittää toimitusjohtajan ja vahvistaa menettelyt, joiden mukaisesti toimitusjohtaja tekee viraston operatiivisia tehtäviä koskevat päätökset.
(16)
Koska Euroopan poliisivirastolla (Europol) ja Euroopan oikeudellisen yhteistyön yksiköllä (Eurojust) on kummallakin päätöksen 2007/533/YOS nojalla oikeus tutustua SIS II:een tallennettuihin tietoihin ja tehdä niihin suoria hakuja, niillä olisi oltava viraston hallintoneuvoston kokouksissa tarkkailijan asema silloin, kun käsitellään päätöksen 2007/533/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Sekä Europolin että Eurojustin olisi voitava nimetä yksi edustaja tämän asetuksen nojalla perustettavaan SIS II:ta koskevaan neuvoa-antavaan ryhmään.
(17)
Europolilla olisi oltava tarkkailijan asema hallintoneuvoston kokouksissa VIS-järjestelmän osalta silloin kun käsitellään jäsenvaltioiden nimeämien viranomaisten ja Europolin pääsystä tekemään hakuja viisumitietojärjestelmästä (VIS) terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi 23 päivänä kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/633/YOS (9) soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europolin olisi voitava nimittää edustaja tämän asetuksen nojalla perustettavaan VIS-järjestelmää koskevaan neuvoa-antavaan ryhmään.
(18)
Jäsenvaltioilla olisi oltava äänioikeus viraston hallintoneuvostossa laaja-alaisen tietojärjestelmän osalta, sikäli kun niitä sitoo unionin lainsäädännön nojalla mikä tahansa säädös, joka koskee kyseisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä. Myös Tanskalla olisi oltava äänioikeus laaja-alaisen tietojärjestelmän osalta, jos se Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan (N:o 22), jäljempänä ’Tanskan asemaa koskeva pöytäkirja’, 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan järjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
(19)
Jäsenvaltioiden olisi nimitettävä jäsen laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään, jos niitä sitoo unionin lainsäädännön nojalla mikä tahansa säädös, joka koskee kyseisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä. Tämän lisäksi myös Tanskan olisi nimitettävä jäsen laaja-alaisen tietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään, jos se Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 4 artiklan nojalla päättää saattaa kyseessä olevan tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
(20)
Viraston täydellisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden varmistamiseksi sille olisi annettava oma talousarvio, jonka tulot ovat peräisin Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Viraston rahoittamisen olisi edellytettävä budjettivallan käyttäjän sopimusta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (10) 47 kohdan mukaisesti. Unionin talousarvio- ja vastuuvapausmenettelyä olisi noudatettava. Tilintarkastustuomioistuimen olisi tarkastettava viraston tilit sekä tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus.
(21)
Viraston olisi tehtävä yhteistyötä muiden unionin virastojen, erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen virastojen ja etenkin Euroopan unionin perusoikeusviraston kanssa niiden toimivaltuuksien mukaisesti. Sen olisi myös tutustuttava verkkoturvallisuutta koskeviin Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston suosituksiin ja toteutettava tarvittaessa niitä koskevia jatkotoimia.
(22)
Viraston olisi noudatettava laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämisestä ja operatiivisesta hallinnoinnista huolehtiessaan eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja ja ottaa samalla huomioon tiukimmat ammatilliset vaatimukset, erityisesti Euroopan unionin tiedonhallintastrategian.
(23)
Viraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (11). Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi voitava saada virastolta kaikki tutkimustensa kannalta tarpeelliset tiedot. Komissio on asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan mukaisesti kuullut Euroopan tietosuojavaltuutettua, joka antoi lausuntonsa 7 päivänä joulukuuta 2009.
(24)
Viraston toiminnan avoimuuden varmistamiseksi virastoon olisi sovellettava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (12). Euroopan oikeusasiamiehen olisi valvottava viraston toimintaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklan mukaisesti.
(25)
Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999 (13) olisi sovellettava virastoon, ja viraston olisi liityttävä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission välillä 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen (14).
(26)
Viraston sijaintijäsenvaltioiden olisi viraston asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi tarjottava parhaat mahdolliset olosuhteet, mukaan lukien esimerkiksi monikieliset ja eurooppahenkiset koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset kulkuyhteydet.
(27)
Avointen ja selkeiden työehtojen ja henkilöstön yhtäläisen kohtelun varmistamiseksi viraston henkilöstöön ja sen toimitusjohtajaan olisi sovellettava asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (15) säädettyjä Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, jäljempänä ’virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt’, ja Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja, jäljempänä ’palvelussuhteen ehdot’, yhdessä jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, myös vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä.
(28)
Virasto on asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin perustama elin, ja sen olisi hyväksyttävä varainhoitoa koskevat sääntönsä.
(29)
Virastoon olisi sovellettava asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annettua komission asetusta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (16).
(30)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista ja tarvittaessa niiden kehittämisestä huolehtivan Euroopan unionin tasolla toimivan viraston perustaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(31)
Tässä asetuksessa kunnioitetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa esitettyjä perusoikeuksia ja periaatteita.
(32)
Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tämä asetus perustuu SIS II:n ja viisumitietojärjestelmän osalta Schengenin säännöstöön, Tanskan on edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti päätettävä kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen hyväksymispäivästä, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Euroopan yhteisön ja Tanskan kuningaskunnan välillä niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan Tanskassa tai jossakin muussa Euroopan unionin jäsenvaltiossa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio, sekä Eurodac-järjestelmästä sormenjälkien vertailua varten Dublinin yleissopimuksen tehokkaaksi soveltamiseksi, tehdyn sopimuksen (17) 3 artiklan mukaisesti Tanskan ilmoittaa komissiolle, aikooko se panna tämän asetuksen sisällön täytäntöön Eurodacin osalta.
(33)
Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tähän asetukseen Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, osaksi Euroopan unionia sisällytetystä Schengenin säännöstöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 19, jäljempänä ’Schengen-pöytäkirja’, olevan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/365/EY (18) 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset liittyvät SIS II -järjestelmään, sellaisena kuin siitä on säädetty päätöksessä 2007/533/YOS.
Yhdistynyt kuningaskunta on neuvoston puheenjohtajalle osoitetulla 5 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä pyytänyt saada osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen Schengen-pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset liittyvät SIS II -järjestelmään, sellaisena kuin siitä on säädetty asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-järjestelmään, joilla kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta päätöksen 2000/365/EY mukaisesti ei osallistu. Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan esittämästä pyynnöstä osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin, jotka koskevat laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella vastaavan eurooppalaisen viraston perustamista, 14 päivänä joulukuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/779/EU (19) 1 artiklan nojalla Yhdistynyt kuningaskunta voi osallistua tähän asetukseen.
Lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta on Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21), jäljempänä ’Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehty pöytäkirja’, 3 artiklan mukaisesti ilmoittanut 23 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä neuvoston puheenjohtajalle haluavansa osallistua tämän asetuksen antamiseen ja soveltamiseen siltä osin kuin sen säännökset liittyvät Eurodaciin. Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu siten tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus sitoo sitä ja asetusta sovelletaan siihen.
(34)
Siltä osin kuin tämän asetuksen säännökset liittyvät SIS II -järjestelmään, sellaisena kuin se on säädettynä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-järjestelmään, sillä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehdyn neuvoston päätöksen 2002/192/EY (20) mukaisesti.
Irlanti ei ole pyytänyt saada osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen Schengen-pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin siltä osin kuin asetuksen säännöksillä kehitetään sellaisia Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka liittyvät SIS II -järjestelmään, sellaisena kuin se on säädettynä asetuksessa (EY) N:o 1987/2006, ja VIS-järjestelmään.
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta tehdyn pöytäkirjan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Irlanti ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen eikä tämä asetus sido sitä eikä sitä sovelleta Irlantiin siltä osin kuin sen säännökset liittyvät Eurodaciin. Koska näissä olosuhteissa ei ole mahdollista varmistaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 288 artiklassa edellytettyä tämän asetuksen soveltamista kokonaisuudessaan Irlannissa, Irlanti ei osallistu tämän asetuksen antamiseen eikä asetus sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä mainittujen pöytäkirjojen mukaisia Irlannin oikeuksia.
(35)
Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II- ja VIS-järjestelmiä, sillä kehitetään Islannin ja Norjan osalta niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyssä sopimuksessa (21) ja jotka kuuluvat tietyistä mainitun sopimuksen yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 17 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/437/EY (22) 1 artiklan A, B ja G kohdassa tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden Eurodacia koskevan toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Islannissa tai Norjassa jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (23). Siinä tapauksessa, että Islannin tasavalta ja Norjan kuningaskunta päättävät saattaa asetuksen osaksi omaa oikeusjärjestystään, niiden valtuuskuntien olisi sen vuoksi osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen, kuten äänioikeus, määrittämiseksi, jotta nämä valtiot voisivat osallistua viraston toimintaan.
(36)
Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II- ja VIS-järjestelmiä, sillä kehitetään Sveitsin osalta niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä allekirjoitetussa sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen (24) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY (25) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden Eurodacia koskevan toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (26). Siinä tapauksessa että Sveitsin valaliitto päättää saattaa asetuksen osaksi omaa oikeusjärjestystään, sen valtuuskunnan olisi sen vuoksi osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin ja Sveitsin valaliiton olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen, kuten äänioikeus, määrittämiseksi, jotta Sveitsin valaliitto voisi osallistua viraston toimintaan.
(37)
Siltä osin kuin tämä asetus koskee SIS II- ja VIS-järjestelmiä, sillä kehitetään Liechtensteinin osalta niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä allekirjoitetussa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymistä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehtyyn sopimukseen koskevassa pöytäkirjassa (27) ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan A, B ja G kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU (28) 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. Eurodac-järjestelmän osalta tämä asetus muodostaa sellaisen uuden Eurodacia koskevan toimenpiteen, jota tarkoitetaan Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välillä tehdyssä pöytäkirjassa, joka on liitetty Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen niistä perusteista ja menettelyistä, joilla ratkaistaan jäsenvaltiossa tai Sveitsissä jätetyn turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa oleva valtio (29). Liechtensteinin ruhtinaskunnan valtuuskunnan olisi siten osallistuttava viraston hallintoneuvoston toimintaan. Unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan olisi sovittava lisäjärjestelyistä yksityiskohtaisten sääntöjen, kuten äänioikeus, määrittämiseksi, jotta Liechstenstein voisi osallistua viraston toimintaan.
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
AIHE
1 artikla
Viraston perustaminen
1. Perustetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto, jäljempänä ’virasto’.
2. Virasto vastaa toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II), viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Eurodac-järjestelmän operatiivisesta hallinnoinnista.
3. Virastolle voidaan antaa vastattavaksi myös muiden kuin 2 kohdassa tarkoitettujen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi, mutta vain, jos asiaa koskevissa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67-89 artiklaan perustuvissa säädöksissä näin säädetään, jolloin on otettava huomioon tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitettu tutkimustoiminnan kehitys ja tämän asetuksen 9 artiklassa tarkoitettujen pilottihankkeiden tulokset.
4. Operatiivinen hallinnointi käsittää kaikki tehtävät, jotka ovat tarpeen laaja-alaisten tietojärjestelmien pitämiseksi toiminnassa kuhunkin niistä sovellettavien erityissäännösten mukaisesti, näiden tietojärjestelmien käyttämää viestintäinfrastruktuuria koskeva vastuu mukaan luettuna. Näillä laaja-alaisilla tietojärjestelmillä ei saa vaihtaa tietoja eikä mahdollistaa tiedon ja osaamisen jakamista, paitsi jos erillisessä oikeusperustassa niin määrätään.
2 artikla
Tavoitteet
Rajoittamatta laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevien säädösten mukaista komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaa viraston on varmistettava
a)
laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokas, turvallinen ja jatkuva toiminta;
b)
laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokas ja taloudellisesti vastuullinen hallinnointi;
c)
laaja-alaisten tietojärjestelmien käyttäjille annettava riittävän korkealaatuinen palvelu;
d)
palvelu on jatkuvaa ja keskeytymätöntä;
e)
sovelletaan korkeaa tietosuojan tasoa sovellettavien sääntöjen mukaisesti, kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevat erityissäännökset mukaan luettuina;
f)
tietoturvallisuuden ja fyysisen turvallisuuden taso on riittävä sovellettavien sääntöjen mukaisesti, mukaan lukien kutakin laaja-alaista tietojärjestelmää koskevat erityissäännökset; ja
g)
käytetään laaja-alaisten tietojärjestelmien tehokasta kehittämistä varten tarvittavaa asianmukaista projektinhallintarakennetta.
II LUKU
TEHTÄVÄT
3 artikla
SIS II -järjestelmään liittyvät tehtävät
Virasto huolehtii SIS II-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:
a)
tehtävät, jotka on asetuksella (EY) N:o 1987/2006 ja päätöksellä 2007/533/YOS osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle; ja
b)
tehtävät, jotka liittyvät erityisesti SIRENE-henkilöstölle (SIRENE - Supplementary Information Request at the National Entries) annettavaan SIS II:n tekniseen käyttäjäkoulutukseen ja SIS II:n teknisiä näkökohtia koskevaan asiantuntijoiden koulutukseen Schengen-arvioinnin puitteissa.
4 artikla
VIS-järjestelmään liittyvät tehtävät
Virasto huolehtii VIS-järjestelmän osalta seuraavista tehtävistä:
a)
tehtävät, jotka on asetuksella (EY) N:o 767/2008 ja päätöksellä 2008/633/YOS osoitettu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle; ja
b)
tehtävät, jotka liittyvät viisumitietojärjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen.
5 artikla
Eurodac-järjestelmään liittyvät tehtävät
Virasto huolehtii Eurodacin osalta seuraavista tehtävistä:
a)
tehtävät, jotka on annettu komissiolle Eurodacin operatiivisesta hallinnoinnista vastaavana viranomaisena asetuksen (EY) N:o 2725/2000 ja (EY) N:o 407/2002 mukaisesti;
b)
tehtävät, jotka liittyvät viestintäinfrastruktuuriin, eli valvonta, turvallisuus ja jäsenvaltioiden ja palvelun tarjoajan välisten suhteiden yhteensovittaminen; ja
c)
tehtävät, jotka liittyvät Eurodac-järjestelmän tekniseen käyttäjäkoulutukseen.
6 artikla
Muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien valmisteluun, kehittämiseen ja operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät
Kun virastolle annetaan vastattavaksi 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien valmistelu, kehittäminen ja operatiivinen hallinnointi, virasto vastaa tarpeen mukaan järjestelmien tekniseen käyttäjäkoulutukseen liittyvistä tehtävistä.
7 artikla
Viestintäinfrastruktuuriin liittyvät tehtävät
1. Virasto suorittaa viestintäinfrastruktuuriin liittyvät tehtävät, jotka on 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen laaja-alaisten järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevilla säädöksillä uskottu tietokantaa hallinnoivalle viranomaiselle.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen säädösten mukaisesti viestintäinfrastruktuuria koskevat tehtävät (myös operatiivinen hallinnointi ja turvallisuus) jaetaan viraston ja komission kesken. Jotta varmistetaan, että virasto ja komissio suorittavat tehtävänsä yhdenmukaisesti, ne sopivat keskenään käytännön työjärjestelyistä, jotka kirjataan yhteisymmärrysmuistioon.
3. Viestintäinfrastruktuurin hallinnosta ja valvonnasta on huolehdittava asianmukaisella tavalla, jotta sitä voidaan suojella uhkilta ja varmistaa sen ja laaja-alaisten tietojärjestelmien sekä viestintäinfrastruktuurin kautta vaihdettavien tietojen turvallisuus.
4. On hyväksyttävä asianmukaisia toimenpiteitä, joihin sisältyvät turvallisuussuunnitelmat, jotta estetään erityisesti asianmukaista salaustekniikkaa käyttäen muun muassa henkilötietojen luvaton lukeminen, jäljentäminen, muuttaminen tai poistaminen sinä aikana, kun henkilötietoja siirretään tai kun kuljetetaan tietojen siirtämisessä käytettäviä välineitä. Mitään järjestelmään liittyviä operatiivisia tietoja ei saa kulkea viestintäinfrastruktuurissa salaamattomina.
5. Viestintäinfrastruktuurin operatiiviseen hallinnointiin liittyvät tehtävät voidaan antaa ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yhteisöille tai elimille asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti. Tällöin verkon tarjoajaa sitovat 4 kohdassa tarkoitetut turvatoimenpiteet eikä verkon tarjoajalla saa olla millään tavoin pääsyä SIS II:n, VIS:n eikä Eurodacin operatiivisiin tietoihin eikä SIS II:een liittyvään Sirene-toimistojen väliseen tietojenvaihtoon.
6. Salausavainten hallinnoinnin on säilyttävä viraston vastuulla eikä sitä saa antaa minkään ulkoisen yksityisoikeudellisen yhteisön tehtäväksi, tämän kuitenkaan vaikuttamatta olemassa oleviin SIS II:n, VIS:n ja Eurodacin verkkoa koskeviin sopimuksiin.
8 artikla
Tutkimustoiminnan seuranta
1. Virasto seuraa SIS II-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien sekä muiden laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisen hallinnoinnin kannalta merkityksellisen tutkimustoiminnan kehitystä.
2. Virasto tiedottaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle sekä tietosuojakysymysten osalta Euroopan tietosuojavaltuutetulle säännöllisesti 1 kohdassa tarkoitetusta kehityksestä.
9 artikla
Pilottihankkeet
1. Virasto voi 12 artiklan 1 kohdan l alakohdan mukaisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67-89 artiklan täytäntöönpanemiseksi toteuttaa ainoastaan komission nimenomaisesta ja erityisestä pyynnöstä, tämän ilmoitettua asiasta Euroopan parlamentille ja neuvostolle vähintään kolme kuukautta edeltä käsin, ja hallintoneuvoston päätettyä asiasta asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 49 artiklan 6 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja pilottihankkeita, jotka liittyvät laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tai operatiiviseen hallinnointiin.
Virasto tiedottaa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä tietosuojakysymysten osalta Euroopan tietosuojavaltuutetulle säännöllisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen pilottihankkeiden kehittymisestä.
2. Talousarvioon otetaan määrärahoja komission pyytämiä pilottihankkeita varten enintään kahdeksi peräkkäiseksi varainhoitovuodeksi.
III LUKU
RAKENNE JA ORGANISAATIO
10 artikla
Oikeudellinen asema
1. Virasto on unionin elin, ja se on oikeushenkilö.
2. Virastolla on kussakin jäsenvaltiossa kansallisen lainsäädännön mukainen laajin oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi muun muassa hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. Se voi myös tehdä viraston päätoimipaikkaa ja 4 kohdan mukaisesti perustettuja yksiköitä koskevia sopimuksia niiden jäsenvaltioiden kanssa, joiden alueelle päätoimipaikka ja tekniset ja varayksiköt sijoitetaan, jäljempänä ’viraston sijaintijäsenvaltiot’.
3. Virastoa edustaa sen toimitusjohtaja.
4. Viraston kotipaikka on Tallinnassa, Virossa.
Edellä 1 artiklan 3 kohdassa sekä 3, 4, 5 ja 7 artiklassa tarkoitettu kehittämistyö ja operatiivinen hallinnointi toteutetaan Strasbourgissa, Ranskassa.
Varayksikkö, jonka avulla voidaan varmistaa laaja-alaisen tietotekniikkajärjestelmän toiminta tällaisen järjestelmän häiriötapauksessa, sijoitetaan Sankt Johann im Pongauhun, Itävaltaan, jos asianomaisen järjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevassa säädöksessä säädetään varayksiköstä.
11 artikla
Rakenne
1. Viraston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat:
a)
hallintoneuvosto;
b)
toimitusjohtaja;
c)
neuvoa-antavat ryhmät.
2. Viraston rakenteeseen kuuluvat myös
a)
tietosuojavastaava;
b)
turvallisuusvastaava;
c)
tilinpitäjä.
12 artikla
Hallintoneuvoston tehtävät
1. Sen varmistamiseksi, että virasto huolehtii tehtävistään, hallintoneuvosto
a)
nimittää ja tarvittaessa erottaa toimitusjohtajan 18 artiklan mukaisesti;
b)
käyttää toimitusjohtajaan nähden kurinpitovaltaa ja valvoo toimitusjohtajan toimintaa, myös hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanon osalta;
c)
tekee päätöksen viraston organisaatiorakenteesta komissiota kuultuaan;
d)
hyväksyy viraston työjärjestyksen komissiota kuultuaan;
e)
hyväksyy toimitusjohtajan ehdotuksen pohjalta viraston kotipaikkaa koskevan päätoimipaikkasopimuksen sekä 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustettavien teknisten ja varayksiköiden sijaintipaikkaa koskevat sopimukset, jotka toimitusjohtaja allekirjoittaa viraston sijaintijäsenvaltioiden kanssa;
f)
hyväksyy yhteisymmärryksessä komission kanssa virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklassa tarkoitetut tarvittavat täytäntöönpanosäännöt;
g)
hyväksyy kansallisten asiantuntijoiden virastoon lähettämistä koskevat tarvittavat täytäntöönpanotoimenpiteet;
h)
hyväksyy toimitusjohtajan 17 artiklassa tarkoitetusta ehdotuksesta II luvussa tarkoitettuihin tehtäviin perustuvan monivuotisen työohjelman kuultuaan 19 artiklassa tarkoitettuja neuvoa-antavia ryhmiä ja saatuaan komission lausunnon. Monivuotisen työohjelman on sisällettävä monivuotinen budjettiarvio ja ennakkoarviointeja monivuotisen ohjelmatyön tavoitteiden ja eri vaiheiden jäsentämiseksi, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta vuosittaiseen talousarviomenettelyyn;
i)
hyväksyy monivuotisen henkilöstösuunnitelman ja ehdotuksen vuotuiseksi työohjelmaksi ja toimittaa ne komissiolle ja budjettivallan käyttäjälle viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä;
j)
hyväksyy komission lausunnon saatuaan viimeistään kunkin vuoden syyskuun 30 päivänä viraston seuraavan vuoden toimintaohjelman äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan äänten enemmistöllä vuotuisen talousarviomenettelyn ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 67-89 artiklan mukaisia aloja koskevan unionin lainsäädäntöohjelman mukaisesti, sekä varmistaa, että hyväksytty työohjelma toimitetaan edelleen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle ja että se julkaistaan;
k)
hyväksyy viimeistään kunkin vuoden maaliskuun 31 päivänä viraston edellisen vuoden toimintakertomuksen, jossa saavutettuja tuloksia verrataan erityisesti vuotuisessa työohjelmassa asetettuihin tavoitteisiin, ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään saman vuoden kesäkuun 15 päivänä; vuosittainen toimintakertomus julkaistaan;
l)
suorittaa 32 artiklan, 33 artiklan 6 kohdan ja 34 artiklan mukaisesti viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä, mukaan lukien 9 artiklassa tarkoitettujen pilottihankkeiden täytäntöönpano;
m)
hyväksyy viraston varainhoitoa koskevat säännöt 34 artiklan mukaisesti;
n)
nimittää tilinpitäjän, joka on tehtäviään hoitaessaan riippumaton;
o)
varmistaa sisäisiin ja ulkoisiin tarkastuksiin ja arviointeihin perustuvien tulosten ja suositusten johdosta tarvittavien asianmukaisten jatkotoimien toteutuksen;
p)
hyväksyy tarvittavat turvatoimenpiteet, mukaan lukien turvallisuussuunnitelman, sekä toiminnan jatkuvuus- ja katastrofielvytyssuunnitelman, ottaen huomioon neuvoa-antavissa ryhmissä mukana olevien turvallisuusasiantuntijoiden mahdolliset suositukset;
q)
nimittää turvallisuusvastaavan;
r)
nimittää tietosuojavastaavan asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti;
s)
hyväksyy viimeistään 22 päivänä toukokuuta 2012 asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt;
t)
hyväksyä tietojärjestelmien teknistä toimintaa koskevat kertomukset SIS II:n osalta asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 4 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 4 kohdan mukaisesti sekä viisumitietojärjestelmän osalta asetuksen (EY) N:o 767/2008 50 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2008/633/YOS 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
u)
hyväksyy asetuksen (EY) N:o 2725/2000 24 artiklan 1 kohdan mukaisen Eurodacin keskusyksikön toiminnasta laaditun vuosikertomuksen;
v)
esittää huomautuksia Euroopan tietosuojavaltuutetun kertomuksista, jotka koskevat asetuksen (EY) N:o 1987/2006 45 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 42 artiklan 2 kohdan nojalla suoritettuja tarkastuksia, ja huolehtii tarkastusten johdosta suoritettavista asianmukaisista seurantatoimista;
w)
julkaisee SIS II -järjestelmää koskevat tilastotiedot asetuksen (EY) N:o 1987/2006 50 artiklan 3 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 66 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
x)
kokoaa Eurodacin keskusyksikön toimintaa koskevat tilastot asetuksen (EY) N:o 2725/2000 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti;
y)
huolehtii siitä, että vuosittain julkaistaan luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja SIS II -järjestelmään sisältyvistä tiedoista asetuksen (EY) N:o 1987/2006 31 artiklan 8 kohdan ja päätöksen 2007/533/YOS 46 artiklan 8 kohdan nojalla, samalla kun julkaistaan luettelo asetuksen (EY) N:o 1987/2006 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista kansallisista SIS II-toimistoista (N.SIS II) ja päätöksen 2007/533/YOS 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista Sirene-toimistoista;
z)
huolehtii siitä, että vuosittain julkaistaan asetuksen (EY) N:o 2725/2000 15 artiklan 2 kohdan mukainen luettelo nimetyistä viranomaisista;
aa)
suorittaa kaikki muut sille tämän asetuksen mukaisesti osoitetut tehtävät.
2. Hallintoneuvosto voi antaa toimitusjohtajalle neuvoja kaikissa nimenomaan laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämiseen tai operatiiviseen hallinnointiin liittyvissä asioissa.
13 artikla
Hallintoneuvoston kokoonpano
1. Hallintoneuvosto koostuu kunkin jäsenvaltion yhdestä edustajasta ja kahdesta komission edustajasta.
2. Kukin jäsenvaltio ja komissio nimittävät hallintoneuvostoon jäsenet ja varajäsenet viimeistään 22 päivänä toukokuuta 2012. Tämän määräajan umpeuduttua komissio kutsuu hallintoneuvoston koolle. Varajäsenet edustavat asianomaisia jäseniä näiden poissa ollessa.
3. Hallintoneuvoston jäsenet nimitetään tehtäviinsä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevan korkeatasoisen kokemuksensa ja asiantuntemuksensa sekä tietosuoja-alan asiantuntemuksensa perusteella.
4. Jäsenten toimikausi kestää neljä vuotta. Se voidaan uusia kerran. Jos jäsenen toimikausi päättyy tai hän eroaa, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen.
5. Ne valtiot, jotka osallistuvat Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin, osallistuvat viraston toimintaan. Niistä kukin nimittää yhden jäsenen ja varajäsenen hallintoneuvostoon.
14 artikla
Hallintoneuvoston puheenjohtaja
1. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
2. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi kestää kaksi vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. Jos heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa kuitenkin päättyy heidän toimikautensa aikana, myös heidän toimikautensa päättyy tuona päivänä ilman eri toimenpiteitä.
3. Puheenjohtajaksi ja varapuheenjohtajaksi voidaan valita ainoastaan sellaisen jäsenvaltion nimeämä hallintoneuvoston jäsen, jota unionin lainsäädännön nojalla sitovat kaikilta osin kaikkien viraston hallinnoimien laaja-alaisten järjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevat säädökset.
15 artikla
Hallintoneuvoston kokoukset
1. Hallintoneuvosto kokoontuu jonkun seuraavista esittämästä pyynnöstä:
a)
sen puheenjohtaja,
b)
vähintään kolmannes sen jäsenistä,
c)
komissio, tai
d)
toimitusjohtaja.
Hallintoneuvosto pitää vähintään yhden sääntömääräisen kokouksen joka kuudes kuukausi.
2. Toimitusjohtaja osallistuu hallintoneuvoston kokouksiin.
3. Hallintoneuvoston jäsenillä voi olla avustajinaan asiantuntijoita, jotka ovat neuvoa-antavien ryhmien jäseniä.
4. Europol ja Eurojust voivat osallistua tarkkailijoina hallintoneuvoston kokouksiin silloin, kun käsitellään SIS II -järjestelmää koskevia, päätöksen 2007/533/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä. Europol voi osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana myös silloin, kun käsitellään viisumitietojärjestelmää koskevia, päätöksen 2008/633/YOS soveltamiseen liittyviä kysymyksiä.
5. Hallintoneuvosto voi kutsua kenen tahansa muun henkilön, jonka näkemyksillä voi olla merkitystä, osallistumaan kokouksiinsa tarkkailijana.
6. Virasto huolehtii hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.
16 artikla
Äänestäminen
1. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä ehdottomalla enemmistöllä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 5 kohdan sekä 12 artiklan 1 kohdan j alakohdan ja 18 artiklan 1 ja 7 kohdan soveltamista.
2. Jollei 3 kohdasta muuta johdu, kullakin hallintoneuvoston jäsenellä on yksi ääni.
3. Kukin sellaisen jäsenvaltion, jota sitoo unionin oikeuden nojalla mikä tahansa viraston hallinnoiman laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämiseen, perustamiseen, toimintaan ja käyttöön sovellettava säädös, nimittämä jäsen voi äänestää asianomaista laaja-alaista tietojärjestelmää koskevissa kysymyksissä.
Myös Tanska voi äänestää laaja-alaista tietojärjestelmää koskevasta kysymyksestä, jos se Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 4 artiklan nojalla päättää saattaa tällaisen laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
4. Maihin, jotka osallistuvat Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin, sovelletaan 37 artiklaa.
5. Jos jäsenet ovat eri mieltä siitä, koskeeko jokin äänestys tiettyä laaja-alaista tietojärjestelmää, päätös, jonka mukaan kyse ei ole kyseisestä tietojärjestelmästä, on tehtävä kahden kolmasosan enemmistöllä.
6. Toimitusjohtajalla ei ole äänioikeutta.
7. Viraston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta, sekä tarvittaessa päätösvaltaisuutta koskevat vaatimukset.
17 artikla
Toimitusjohtajan tehtävät ja toimivaltuudet
1. Virastoa johtaa ja edustaa sen toimitusjohtaja.
2. Toimitusjohtaja hoitaa tehtäväänsä riippumattomasti. Toimitusjohtaja ei saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä muulta elimeltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission ja hallintoneuvoston toimivaltaa.
3. Toimitusjohtaja kantaa täyden vastuun virastolle uskottujen tehtävien hoitamisesta, ja hänen on saatava vuosittain Euroopan parlamentilta vastuuvapaus talousarvion toteuttamisen osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan soveltamista.
4. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi pyytää toimitusjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta.
5. Toimitusjohtajan on
a)
huolehdittava viraston juoksevien asioiden hoidosta;
b)
varmistettava, että virasto toimii tämän asetuksen mukaisesti;
c)
valmisteltava ja pantava täytäntöön hallintoneuvoston hyväksymät menettelyt, päätökset, strategiat, ohjelmat ja toimet tässä asetuksessa, sen täytäntöönpanosäännöissä tai sovellettavassa lainsäädännössä asetetuissa rajoissa;
d)
luotava ja toteutettava tehokas järjestelmä, jonka avulla voidaan säännöllisesti seurata ja arvioida:
i)
laaja-alaisia tietojärjestelmiä, myös niitä koskevia tilastoja; ja
ii)
virastoa, myös sen tavoitteiden tehokasta saavuttamista;
e)
osallistuttava hallintoneuvoston kokouksiin ilman äänioikeutta;
f)
käytettävä viraston henkilöstön suhteen 20 artiklan 3 kohdassa säädettyä toimivaltaa ja huolehdittava henkilöstöasioista;
g)
laadittava luottamuksellisuutta koskevat vaatimukset asetuksen (EY) N:o 1987/2006 17 artiklan, päätöksen 2007/533/YOS 17 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 767/2008 26 artiklan 9 kohdan noudattamiseksi sekä jotta asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä voidaan soveltaa koko Eurodac-tietoja käsittelevään viraston henkilöstöön, sanotun kuitenkaan rajoittamatta virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista;
h)
neuvoteltava ja hallintoneuvoston hyväksynnän jälkeen allekirjoitettava viraston kotipaikkaa koskeva päätoimipaikkasopimus sekä teknisten ja varayksiköiden sijaintipaikkaa koskevat sopimukset viraston sijaintijäsenvaltioiden hallitusten kanssa.
6. Toimitusjohtaja esittää hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi erityisesti seuraavien asiakirjojen luonnokset:
a)
viraston vuotuinen työohjelma ja vuotuinen toimintakertomus sen jälkeen, kun neuvoa-antavia ryhmiä on kuultu;
b)
virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännöt;
c)
monivuotinen työohjelma;
d)
toimintoperusteisen budjetointimenetelmän mukaisesti laadittu seuraavan vuoden talousarvio;
e)
monivuotinen henkilöstösuunnitelma;
f)
toimeksianto 31 artiklassa tarkoitetun arvioinnin suorittamista varten;
g)
asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamiseen liittyvät käytännön järjestelyt;
h)
tarvittavat turvatoimenpiteet, mukaan lukien turvallisuussuunnitelma sekä toiminnan jatkuvuus- ja katastrofielvytyssuunnitelma;
i)
seurannan ja arvioinnin tuloksiin perustuvat kertomukset kunkin 12 artiklan 1 kohdan t alakohdassa tarkoitetun laaja-alaisen tietojärjestelmän teknisestä toiminnasta ja 12 artiklan 1 kohdan u alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen Eurodacin keskusyksikön toiminnasta;
j)
vuosittain julkaistava luettelo toimivaltaisista viranomaisista, joilla on valtuudet tehdä suoria hakuja SIS II -järjestelmään sisältyvistä tiedoista, mukaan lukien 12 artiklan 1 kohdan y alakohdassa tarkoitettu luettelo N.SIS II- ja Sirene-toimistoista sekä luettelo 12 artiklan 1 kohdan z alakohdassa tarkoitetuista viranomaisista.
7. Toimitusjohtaja suorittaa kaikki muut tämän asetuksen mukaiset tehtävät.
18 artikla
Toimitusjohtajan nimittäminen
1. Hallintoneuvosto nimittää viraston toimitusjohtajan viiden vuoden toimikaudeksi komission järjestämässä avoimessa kilpailussa soveltuviksi hakijoiksi kelpuutettujen henkilöiden luettelosta. Valintamenettely edellyttää, että Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muualla julkaistaan kiinnostuksenilmaisupyyntö. Hallintoneuvosto voi vaatia uutta menettelyä, jos se katsoo, ettei yksikään luettelossa oleva hakija ole soveltuva. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan henkilökohtaisten ansioiden, laaja-alaisista tietojärjestelmistä saadun kokemuksen, hallinto-, talous- ja johtamistaitojen sekä tietosuoja-alan asiantuntemuksen perusteella. Hallintoneuvosto tekee päätöksensä toimitusjohtajan nimittämisestä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
2. Hallintoneuvoston valitsema ehdokas kutsutaan ennen nimittämistä antamaan lausunto asiasta vastaavalle yhdelle tai useammalle Euroopan parlamentin valiokunnalle ja vastaamaan valiokuntien jäsenten esittämiin kysymyksiin. Euroopan parlamentti hyväksyy tällaisen lausunnon saamisen jälkeen lausunnon, jossa se esittää näkemyksensä valitusta hakijasta. Hallintoneuvosto ilmoittaa Euroopan parlamentille, miten tämä lausunto on otettu huomioon. Lausuntoa on käsiteltävä henkilökohtaisena ja luottamuksellisena siihen asti, kunnes hakija nimitetään.
3. Viisivuotisen toimikauden päättymistä edeltävien yhdeksän kuukauden aikana hallintoneuvosto suorittaa tiiviissä yhteistyössä komission kanssa arvioinnin, jossa se arvioi erityisesti toimitusjohtajan ensimmäisen toimikauden aikana saatuja tuloksia ja sitä, miten ne on saavutettu.
4. Hallintoneuvosto voi arviointikertomuksen huomioon ottaen jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään kolmella vuodella ja ainoastaan, jos tämä on viraston tavoitteiden ja tehtävien kannalta perusteltua.
5. Hallintoneuvoston on ilmoitettava Euroopan parlamentille aikomuksestaan jatkaa toimitusjohtajan toimikautta. Toimitusjohtaja kutsutaan tällaista toimikauden jatkamista edeltävän kuukauden kuluessa antamaan lausuntonsa asiasta vastaavalle yhdelle tai useammalle Euroopan parlamentin valiokunnalle sekä vastaamaan valiokuntien jäsenten esittämiin kysymyksiin.
6. Toimitusjohtaja on vastuussa hallintoneuvostolle.
7. Hallintoneuvosto voi erottaa toimitusjohtajan. Hallintoneuvosto tekee tätä koskevan päätöksensä kaikkien äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
19 artikla
Neuvoa-antavat ryhmät
1. Seuraavat neuvoa-antavat ryhmät antavat hallintoneuvostolle asiantuntija-apua laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskevissa kysymyksissä ja erityisesti tulevan työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen valmistelun yhteydessä:
a)
SIS II:n neuvoa-antava ryhmä;
b)
VIS-järjestelmän neuvoa-antava ryhmä;
c)
Eurodac-järjestelmän neuvoa-antava ryhmä;
d)
mahdolliset muut laaja-alaisiin tietojärjestelmiin liittyvät neuvoa-antavat ryhmät, jos asianomaisen laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevassa säädöksessä näin säädetään.
2. Kukin sellainen jäsenvaltio, jota sitoo unionin oikeuden nojalla mikä tahansa tietyn laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämiseen, perustamiseen, toimintaan ja käyttöön sovellettava säädös, sekä komissio nimittävät kyseessä olevaan laaja-alaiseen tietojärjestelmään liittyvään neuvoa-antavaan ryhmään yhden jäsenen kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
Myös Tanska nimittää jäsenen laaja-alaiseen tietojärjestelmään liittyvään neuvoa-antavaan ryhmään, jos se Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan 4 artiklan nojalla päättää saattaa tämän tietyn laaja-alaisen tietojärjestelmän kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevan säädöksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.
Kukin Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin ja muita laaja-alaisia tietojärjestelmiä koskeviin toimenpiteisiin osallistuva valtio, joka osallistuu tiettyyn laaja-alaiseen tietojärjestelmään, nimittää yhden jäsenen tähän laaja-alaiseen tietojärjestelmään liittyvään neuvoa-antavaan ryhmään.
3. Europol ja Eurojust voivat kumpikin nimittää yhden edustajan SIS II:n neuvoa-antavaan ryhmään. Europol voi nimittää edustajan myös viisumitietojärjestelmän neuvoa-antavaan ryhmään.
4. Hallintoneuvoston jäsenet eivät saa kuulua mihinkään neuvoa-antavaan ryhmään. Toimitusjohtajalla tai hänen edustajallaan on oikeus osallistua tarkkailijoina kaikkiin neuvoa-antavien ryhmien kokouksiin.
5. Neuvoa-antavien ryhmien toimintaa ja yhteistyötä koskevat menettelyt vahvistetaan viraston työjärjestyksessä.
6. Kunkin neuvoa-antavan ryhmän jäsenten on lausuntoa valmistellessaan pyrittävä parhaansa mukaan pääsemään yksimielisyyteen. Jos tällaista yksimielisyyttä ei saavuteta, lausunnossa esitetään jäsenten enemmistön kanta perusteluineen. Myös vähemmistön kanta tai kannat perusteluineen merkitään muistiin. Edellä olevaa 16 artiklan 3 ja 4 kohtaa sovelletaan tämän mukaisesti. Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvia valtioita edustavat jäsenet voivat esittää lausuntoja kysymyksistä, joissa heillä ei ole äänioikeutta.
7. Kunkin jäsenvaltion ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvan valtion on helpotettava neuvoa-antavien ryhmien toimintaa.
8. Neuvoa-antavien ryhmien puheenjohtajien osalta sovelletaan 14 artiklaa soveltuvin osin.
IV LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
20 artikla
Henkilöstö
1. Viraston henkilöstöön ja toimitusjohtajaan sovelletaan henkilöstösääntöjä sekä unionin toimielinten näiden henkilöstösääntöjen soveltamiseksi yhteisesti hyväksymiä sääntöjä.
2. Henkilöstösääntöjen täytäntöönpanon osalta virasto katsotaan henkilöstösääntöjen 1 a artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi virastoksi.
3. Virasto käyttää henkilöstönsä suhteen valtuuksia, jotka virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä on annettu nimittävälle viranomaiselle ja palvelussuhteen ehdoissa viranomaiselle, jolla on oikeus tehdä sopimuksia.
4. Viraston henkilöstö koostuu virkamiehistä, väliaikaisista toimihenkilöistä tai sopimussuhteisesta henkilöstöstä. Jos sopimukset, joiden kestoa toimitusjohtaja aikoo jatkaa, muuttuisivat palvelusuhteen ehtojen mukaisesti toistaiseksi voimassa oleviksi sopimuksiksi, hallintoneuvoston on annettava siihen vuosittain suostumus.
5. Virasto ei ota palvelukseen tilapäisiä työntekijöitä hoitamaan arkaluonteisia rahoitustehtäviä.
6. Komissio ja jäsenvaltiot voivat siirtää tilapäisesti virkamiehiä ja kansallisia asiantuntijoita virastoon. Hallintoneuvosto toteuttaa tämän edellyttämiä täytäntöönpanotoimenpiteitä monivuotisen henkilöstösuunnitelman huomioon ottaen.
7. Viraston on sovellettava asianmukaisia vaitiolovelvollisuutta tai muita vastaavia salassapitovelvollisuutta koskevia sääntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 artiklan soveltamista.
8. Hallintoneuvosto hyväksyy yhteisymmärryksessä komission kanssa tarvittavat virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 110 artiklassa tarkoitetut täytäntöönpanosäännöt.
21 artikla
Yleinen etu
Hallintoneuvoston jäsenet, toimitusjohtaja ja neuvoa-antavien ryhmien jäsenet sitoutuvat toimimaan yleisen edun hyväksi. Heidän on annettava tätä varten vuosittainen kirjallinen sitoumus, joka on julkinen.
Hallintoneuvoston jäsenten luettelo julkaistaan viraston verkkosivustolla.
22 artikla
Päätoimipaikkasopimus ja teknisiä ja varayksiköitä koskevat sopimukset
Viraston sijaintijäsenvaltioiden virastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat tarvittavat järjestelyt sekä viraston toimitusjohtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, viraston henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä näissä jäsenvaltioissa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan viraston ja viraston sijaintijäsenvaltioiden välisissä päätoimipaikkasopimuksessa ja teknisiä ja varayksiköitä koskevissa sopimuksissa, jotka tehdään sen jälkeen kun hallintoneuvosto on ne hyväksynyt.
23 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
Virastoon sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.
24 artikla
Vastuu
1. Sopimussuhteeseen perustuva viraston vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan.
2. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta antaa ratkaisu viraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla.
3. Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, viraston on korvattava jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahinko, jonka viraston yksiköt tai henkilöstön jäsenet ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet.
4. Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista 3 kohdassa tarkoitettua vahingonkorvausta koskevat riidat.
5. Viraston henkilöstöön kuuluvien henkilökohtainen vastuu suhteessa virastoon määräytyy henkilöstösääntöjen säännösten mukaisesti.
25 artikla
Kielijärjestely
1. Virastoon sovelletaan Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annettua asetusta N:o 1 (30).
2. Edellä 12 artiklan 1 kohdan j ja k alakohdassa tarkoitetut vuotuinen työohjelma ja toimintakertomus laaditaan kaikilla unionin toimielinten virallisilla kielillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 342 artiklan nojalla tehtyjen päätösten soveltamista.
3. Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii viraston toiminnan edellyttämistä käännöspalveluista.
26 artikla
Oikeus tutustua asiakirjoihin
1. Kuuden kuukauden kuluessa 1 päivästä joulukuuta 2012 hallintoneuvosto hyväksyy toimitusjohtajan esityksestä säännöt, jotka koskevat oikeutta tutustua viraston asiakirjoihin asetuksen (EY) N:o 1049/2001 mukaisesti.
2. Päätöksistä, jotka virasto on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan nojalla, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle tai nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa ja 263 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
27 artikla
Tiedottaminen ja viestintä
1. Virasto huolehtii omasta aloitteestaan laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten mukaisesta tiedottamisesta tehtäviinsä kuuluvilla aloilla. Sen on erityisesti huolehdittava siitä, että 12 artiklan 1 kohdan j, k, w ja y alakohdassa sekä 33 artiklan 8 kohdassa säädetyn julkaisemisen lisäksi yleisölle ja asianomaisille osapuolille annetaan nopeasti objektiivista, luotettavaa ja helppotajuista tietoa viraston tekemästä työstä.
2. Hallintoneuvosto päättää 1 kohdan soveltamista koskevista käytännön järjestelyistä.
28 artikla
Tietosuoja
1. Viraston tämän asetuksen nojalla suorittamaan tietojen käsittelyyn sovelletaan asetusta (EY) N:o 45/2001, sanotun kuitenkaan rajoittamatta laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten sisältämien tietosuojasäännösten soveltamista.
2. Hallintoneuvosto vahvistaa toimenpiteet, joiden mukaisesti virasto soveltaa asetusta (EY) N:o 45/2001 ja erityisesti sen tietosuojasta vastaavaa henkilöä koskevaa 8 jaksoa.
29 artikla
Turvaluokiteltujen ja muiden arkaluonteisten tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännöt
1. Virasto soveltaa komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta 29 päivänä marraskuuta 2001 tehdyssä komission päätöksessä 2001/844/EY, EHTY, Euratom (31) säädettyjä turvallisuusperiaatteita, myös turvaluokiteltujen tietojen vaihtamista, käsittelyä ja tallentamista koskevia säännöksiä sekä fyysistä turvallisuutta koskevia toimenpiteitä.
2. Virasto soveltaa myös muiden kuin turvaluokiteltujen arkaluonteisten tietojen käsittelyä koskevia turvallisuusperiaatteita, jotka komissio on hyväksynyt ja pannut täytäntöön.
3. Hallintoneuvosto tekee 2 artiklan ja 12 artiklan 1 kohdan p alakohdan mukaisesti päätöksen sellaisesta viraston sisäisestä rakenteesta, jota asianmukaisten turvallisuusperiaatteiden noudattaminen edellyttää.
30 artikla
Viraston turvallisuus
1. Virasto vastaa turvallisuudesta ja järjestyksen ylläpitämisestä rakennuksissa, tiloissa ja maa-alueella, jotka ovat sen käytössä. Virasto noudattaa laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämistä, perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien säädösten mukaisia turvallisuusperiaatteita ja tätä asiaa koskevia säännöksiä.
2. Viraston sijaintijäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tehokkaat ja riittävät toimenpiteet järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi niiden rakennusten, tilojen ja maa-alueen välittömässä läheisyydessä, jotka ovat viraston käytössä, ja tarjottava virastolle asianmukainen suojelu asianomaisten päätoimipaikkasopimuksen sekä teknisiä ja varayksiköitä koskevien sopimusten mukaisesti sekä taattava samalla viraston valtuuttamille henkilöille vapaa pääsy näihin rakennuksiin ja tiloihin sekä asianomaiselle maa-alueelle.
31 artikla
Arviointi
1. Komissio laatii tiiviissä yhteistyössä hallintoneuvoston kanssa kolmen vuoden kuluessa 1 päivästä joulukuuta 2012 ja sen jälkeen neljän vuoden välein arvioinnin viraston toiminnasta. Arvioinnissa tutkitaan, miten ja missä määrin virasto todellisuudessa osallistuu vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiiviseen hallinnointiin ja täyttää tässä asetuksessa säädetyt tehtävänsä, mukaan lukien viraston asema sellaisen unionin strategian puitteissa, jonka tavoitteena on lähivuosina perustettava yhteensovitettu kustannustehokas ja johdonmukainen tietojärjestelmäympäristö unionin tasolla.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin pohjalta komissio antaa hallintoneuvostoa kuultuaan suosituksia tämän asetuksen muuttamiseksi, myös sen yhdenmukaistamiseksi 1 kohdassa tarkoitetun unionin strategian kanssa. Komissio toimittaa nämä suositukset ja hallintoneuvoston lausunnon sekä tarvittavat ehdotukset Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tietosuojavaltuutetulle.
V LUKU
VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
32 artikla
Talousarvio
1. Viraston tulot koostuvat seuraavista eristä, tämän kuitenkaan vaikuttamatta muihin tulonlähteisiin:
a)
Euroopan unionin yleiseen talousarvioon (komissiota koskevaan pääluokkaan) otettu unionin avustus;
b)
Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden maksuosuudet;
c)
jäsenvaltioiden mahdollinen rahoitustuki.
2. Viraston menoihin kuuluvat muun muassa henkilöstön palkat, hallinto- ja infrastruktuurikustannukset, toimintamenot sekä kustannukset, jotka liittyvät viraston tekemiin sopimuksiin. Viraston toteuttamat toimet huomioon ottaen toimitusjohtaja laatii vuosittain viraston seuraavan varainhoitovuoden tulo- ja menoarvioluonnoksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle yhdessä henkilöstötaulukon kanssa.
3. Viraston tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
4. Hallintoneuvosto laatii viraston toimitusjohtajan laatiman esityksen perusteella viraston seuraavan varainhoitovuoden tulo- ja menoarvioluonnoksen.
5. Hallintoneuvosto toimittaa tulo- ja menoarvioluonnoksen yleisine perusteluineen komissiolle ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuville maille vuosittain viimeistään 10 päivänä helmikuuta ja lopullisen tulo- ja menoarvion vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta.
6. Hallintoneuvosto esittää komissiolle ja budjettivallan käyttäjälle vuosittain viimeistään 31 päivänä maaliskuuta
a)
luonnoksen vuosittaiseksi työohjelmakseen;
b)
päivitetyn monivuotisen henkilöstösuunnitelmansa, joka on laadittu komission vahvistamien suuntaviivojen mukaisesti;
c)
tiedot henkilöstösäännöissä tarkoitettujen virkamiesten sekä väliaikaisen ja sopimussuhteisen henkilöstön lukumääristä vuonna n-1 ja n ja arvion vuodelle n + 1;
d)
tiedot viraston sijaintijäsenvaltioiden virastolle myöntämistä luontoissuorituksista;
e)
vuoden n-1 talousarvion toteutumalaskelman ennakkoarvion.
7. Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan esityksen yhteydessä budjettivallan käyttäjälle.
8. Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, jotka se katsoo henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta tarpeellisiksi, Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevaan esitykseen ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti.
9. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy virastolle annettavaa avustusta koskevat määrärahat. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa viraston henkilöstötaulukon.
10. Hallintoneuvosto hyväksyy viraston talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty. Sitä mukautetaan tarvittaessa tämän mukaisesti.
11. Muutokset talousarvioon tai henkilöstötaulukkoon tehdään samaa menettelyä noudattaen.
12. Hallintoneuvosto ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla voi olla huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoitukseen ja erityisesti hankkeita, jotka liittyvät kiinteistöihin, kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Hallintoneuvosto ilmoittaa asiasta komissiolle ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuville maille. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä aikoo antaa lausunnon, se ilmoittaa hallintoneuvostolle tästä aikomuksestaan kahden viikon kuluessa siitä, kun se on saanut tiedon hankkeesta. Jos vastausta ei anneta, virasto voi aloittaa suunnitellun hankkeen toteuttamisen.
33 artikla
Talousarvion toteuttaminen
1. Viraston talousarvion toteuttaa sen toimitusjohtaja.
2. Toimitusjohtaja toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen lopputuloksen kannalta tärkeät tiedot.
3. Viraston tilinpitäjä toimittaa viimeistään päättynyttä varainhoitovuotta seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 1 päivänä viraston alustavan tilinpäätöksen sekä selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen elinten alustavat tilinpäätökset asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 128 artiklan mukaisesti.
4. Viraston tilinpitäjä toimittaa selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta myös budjettivallan käyttäjälle viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä.
5. Saatuaan viraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on antanut asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 129 artiklan nojalla, toimitusjohtaja laatii viraston lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.
6. Hallintoneuvosto antaa lausunnon viraston lopullisesta tilinpäätöksestä.
7. Toimitusjohtaja toimittaa viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivänä lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon budjettivallan käyttäjälle, komission tilinpitäjälle, tilintarkastustuomioistuimelle sekä Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuville maille.
8. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.
9. Toimitusjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Toimitusjohtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle.
10. Toimitusjohtaja antaa Euroopan parlamentin pyynnöstä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteetonta toteuttamista varten tarvittavat tiedot.
11. Euroopan parlamentti myöntää ennen vuoden n + 2 toukokuun 15 päivää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta viraston toimitusjohtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden n talousarvion toteuttamisen osalta.
34 artikla
Varainhoitosäännöt
Hallintoneuvosto hyväksyy viraston varainhoitoa koskevat säännöt kuultuaan ensin komissiota. Säännöt voivat poiketa asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 ainoastaan, jos viraston toiminta sitä nimenomaisesti vaatii ja jos komissio on antanut siihen etukäteen suostumuksensa.
35 artikla
Petostentorjunta
1. Petosten, lahjonnan ja muiden sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi sovelletaan asetusta (EY) N:o 1073/1999.
2. Virasto liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista tehtyyn toimielinten väliseen sopikseen ja antaa viipymättä määräykset, jotka koskevat kaikkia viraston työntekijöitä.
3. Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai välineissä on määrättävä nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä paikan päällä suoritettavia tarkastuksia, jotka koskevat viraston antaman rahoituksen saajia ja sen jakamisesta vastaavia tahoja.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
36 artikla
Valmistelutoimet
1. Komissio vastaa viraston perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes sillä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen.
2. Tätä varten ja siihen asti, kunnes hallintoneuvoston 18 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja ryhtyy hoitamaan tehtäviään, komissio voi nimittää tehtäviin väliaikaisesti rajoitetun määrän virkamiehiään, yhden myös toimitusjohtajan tehtäviä hoitamaan. Väliaikaisesti tehtäviä hoitava toimitusjohtaja voidaan nimittää vasta, kun hallintoneuvosto on kokoontunut 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Jos väliaikaisesti tehtäviä hoitava toimitusjohtaja ei noudata tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita, hallintoneuvosto voi pyytää komissiota nimittämään uuden väliaikaisesti tehtäviä hoitavan toimitusjohtajan.
3. Väliaikaisesti tehtäviä hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan hallintoneuvoston hyväksymiin viraston talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, myös henkilöstöä koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun viraston henkilöstötaulukko on hyväksytty. Hallintoneuvosto voi rajoittaa väliaikaisesti tehtäviä hoitavan toimitusjohtajan toimivaltuuksia, jos se on perusteltua.
37 artikla
Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden osallistuminen
Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen sekä Eurodacia koskeviin toimenpiteisiin osallistuvien maiden assosiaatiosopimusten määräysten mukaisesti luodaan järjestelyjä, joilla muun muassa määritellään, miten ja missä määrin nämä valtiot osallistuvat viraston toimintaan, ja annetaan tätä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, mukaan lukien säännökset rahoitusosuuksista, henkilöstöstä ja äänioikeudesta.
38 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Virasto alkaa hoitaa 3-9 artiklassa tarkoitettuja tehtäviään 1 päivästä joulukuuta 2012 alkaen.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti.
Tehty Strasbourgissa 25 päivänä lokakuuta 2011.