KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 22. februar 2012
om Grækenlands statsstøtte til Enómeni Klostoÿfantourgía (United Textiles) AE (Statsstøttesag nr. SA.26534 (C 27/10, ex NN 6/09)
(meddelt under nummer C(2011) 9385)
(Kun den græske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/541/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til traktatens artikel 108, stk. 2, første afsnit (1), og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Efter at have modtaget oplysninger om, at Grækenland planlagde at yde en statsgaranti for nye lån på 35 mio. EUR til at finansiere Enómeni Klostoÿfantourgía AE (på engelsk kaldet »United Textiles«, og herefter kaldet dette), anmodede Kommission ved brev af 11. september 2008, 14. oktober 2008, 20. oktober 2008, 18. november 2008 og 4. december 2008 de græske myndigheder om at fremsætte bemærkninger om foranstaltningen. De græske myndigheder svarede ved brev af 15. oktober og 10. november 2008, men svarene var ufuldstændige.
(2)
Den 3. marts 2009 udstedte Kommissionen derfor et oplysningspåbud i henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (2) (3), hvorved Grækenland blev bedt om at fremsætte alle nødvendige oplysninger til vurdering af, om United Textiles havde modtaget statsstøtte, og om en sådan støtte var forenelig med det indre marked. Grækenland fremsendte de ønskede oplysninger ved brev af 11. marts 2009.
(3)
Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger vedrørende den i betragtning 1 anførte statsstøtte og flere andre foranstaltninger vedrørende United Textiles og dets långivende banker ved brev af 20. marts 2009, 8. februar 2010, 17. marts 2010, 19. juli 2010 og 23. august 2010. De græske myndigheder svarede ved brev af 7. april 2009, 25. februar 2010, 26. marts 2010, 13. august 2010 og 30. august 2010.
(4)
Efter anmodning fra de græske myndigheder blev der afholdt et møde den. 7. juli 2010. I denne forbindelse blev der fremlagt et nyt udkast til omstruktureringsplan for United Textiles. Selskabet bekræftede, at den nye plan ikke var forbundet med tidligere omstruktureringsforanstaltninger, der blev truffet i 2007, og som mislykkedes.
(5)
Ved brev af 27. oktober 2010 informerede Kommissionen Grækenland om, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) med hensyn til følgende foranstaltninger:
a)
en statsgaranti ydet i maj 2007
b)
en omlægning af gæld vedrørende socialsikringsbidrag, som fandt sted i 2009
c)
en statsgaranti ydet i juni 2010.
(6)
Grækenland fremsatte sine bemærkninger til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (»indledningsbeslutningen«) den 31. december 2010.
(7)
Indledningsbeslutningen blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til foranstaltningerne.
(8)
Kommissionen modtog bemærkninger fra United Textiles den 7. og 9. februar 2011. Bemærkningerne blev fremsendt til Grækenland, som fik mulighed for at kommentere dem. Disse kommentarer blev modtaget den 4. maj 2011.
(9)
Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger fra de græske myndigheder den 28. juli 2011, hvortil Grækenland svarede ved brev den 30. august 2011.
(10)
Efter anmodning fra de græske myndigheder blev der afholdt et møde den 4. april 2011. På dette møde fremlagte de græske myndigheder argumenter vedrørende de påståede støtteforanstaltninger.
II. DETALJERET BESKRIVELSE AF DEN PÅSTÅEDE STØTTE
II.a. De potentielle støttemodtagere
(11)
United Textiles er en stor græsk tekstilvirksomhed, som er noteret på fondsbørsen i Athen. I 2008 lå 45 % af omsætningen i Grækenland (38 % i 2007), 54 % i andre EU-lande (60 % i 2007) og 1 % i tredjelande (2 % i 2007).
(12)
I 2009 udgjorde selskabets samlede aktiver 201,7 mio. EUR, og omsætningen var på 4,5 mio. EUR (begrænset salg fra lager). Tidligere års omsætning beløb sig til 30,6 mio. EUR i 2008 og 74,7 mio. EUR i 2007. Ved slutningen af 2009 havde selskabet 839 medarbejdere. Selskabet har fire datterselskaber i tre lande, Bulgarien, Albanien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Hovedaktionæren er et offshore-selskab ved navn European Textiles Investments Ltd (Mauritius).
(13)
United Textiles' forretningsområde er produktion af tøj, fiber og stof. Selskabet sælger sine produkter på både engros- og detailmarkeder. Det har 12 fabrikker i flere distrikter i Grækenland. Disse fabrikker og fabrikkerne, der tilhører de datterselskaber, der blev nævnt i betragtning 12, har ikke været i drift siden 2008 på grund af mangel på driftskapital.
(14)
Selskabets situation er blevet gradvist forværret siden 2004 med gradvist faldende omsætning, negativ indtjening før skat og, siden 2008, negativ egenkapital. Den negative egenkapital betyder, at selskabet i henhold til græsk lovgivning kan afvikles (5).
(15)
Siden 2001 har de långivende bankers støtte til selskabet i henhold til dets årsrapporter være begrænset, og kreditlinjer og lån er blevet reduceret. Siden juni 2008 har en stor del af virksomhedens drift stået stille. Produktionen indstilledes næsten fuldstændigt i marts 2009. I juli 2008 besluttede selskabets hovedaktionær ikke at deltage i en planlagt kapitalforhøjelse. Siden 2008 har selskabet været i restance med næsten alle sine banklån. Siden februar 2010 har handlen med selskabets aktier på børsen i Athen være indstillet. I henhold til meddelelser offentliggjort på selskabets egen hjemmeside (6) og på hjemmesiden for børsen i Athen (7) blev selskabets regnskab for 2010 ikke offentliggjort på grund af en arbejdsnedlæggelse, som var i gang den 29. august 2011, hvilket var datoen for den sidste tilgængelige meddelelse.
(16)
Følgende græske banker, som yder lån til United Textiles, er involveret i de undersøgte statsstøtteforanstaltninger: Ethnikí Trápeza tis Elládos (National Bank of Greece), Emporikí Trápeza (Commercial Bank, »Emporiki Bank«), Agrotikí Trápeza tis Elládos (Agricultural Bank of Greece), Alpha Bank og Eurobank. De er alle forretningsbanker, som tilbyder et komplet sortiment af finansielle produkter og tjenester. De har alle datterselskaber i andre EU-lande, især Bulgarien, Cypern, Frankrig, Tyskland, Luxembourg, Holland, Polen, Rumænien og Det Forenede Kongerige (8).
II.b. De undersøgte foranstaltninger
(17)
I perioden 2007-2010 blev der truffet tre statsstøtteforanstaltninger vedrørende United Textiles, som kunne omfatte statsstøtteelementer, og de er beskrevet i betragtning 18-23.
Foranstaltning 1: Statsgarantien i maj 2007
(18)
Den 30. maj 2007 fik National Bank of Greece, som er en af United Textiles' långivende banker, en statsgaranti for et nyt lån, som skulle omfatte: a) en omlægning af et eksisterende lån på 7,5 mio. EUR og b) et nyt lån på 12,5 mio. EUR. Statsgarantien dækkede 80 % af lånet. Renten på det nye lån svarede til Euribor-renten for seksmånederslån plus 1,85 % (9), hvilket gav en samlet rentesats på 6,10 % pr. 30. maj 2007. Der var ikke knyttet nogen præmie til statsgarantien. I henhold til den fremlagte omlægningskontrakt blev det eksisterende lån dækket af en pantesikkerhed i et anlægsaktiv. I henhold til United Textiles' årsrapporter for 2007, 2008 og 2009 blev det nye lån dækket af en garanti, som blev stillet af hovedaktionæren, og det var også planlagt, at det skulle sikres ved løsørepant i aktiver, men der er ingen henvisninger til oprettelse af løsørepant.
(19)
Garantien blev stillet i henhold til ministeriel afgørelse af 26. januar 2007 (Afgørelse nr. 2/75172/0025/26.01.2007). I henhold til afgørelsen kunne der gives statsgarantier for eksisterende lån til industrivirksomheder, mineselskaber, husdyrproduktion og hotelvirksomhed i præfekturet Imathía (hvor en del af United Textiles' drift er placeret). Ordningen udelukkede ikke kriseramte virksomheder og indeholdt ingen bestemmelser om, at der skulle betales præmie for statsgarantien. Den fastsatte ikke nogen form for objektive kriterier for udvælgelsen af støttemodtagere. Ordningen er ikke blevet anmeldt i henhold til artikel 108 i TEUF, og Kommissionen forbeholder sig derfor ret til at undersøge eventuelle andre statsstøtteforanstaltninger, som måtte være truffet i henhold hertil.
(20)
På grundlag af garantien blev låneaftalerne underskrevet den 11. oktober 2007.
Foranstaltning 2: Omlægning af socialsikringsgæld
(21)
Den 25. maj 2009 omlagde de græske myndigheder selskabets forfaldne socialsikringsgæld for perioden 2004-2009, som beløb sig til 14,57 mio. EUR, der nu skulle betales af i 96 månedlige afdrag på hver 0,19 mio. EUR. Omlægningen fandt sted i henhold til lov nr. 3762/2009 (10). En del af den gæld, som nu blev omlagt, havde allerede været inkluderet i tidligere gældsomlægninger, som ikke var blevet overholdt. I henhold til de fremlagte oplysninger synes United Textiles ikke indtil videre at have betalt nogen af disse bidrag.
Foranstaltning 3: Statsgarantien i oktober 2009 og juni 2010
(22)
I henhold til ministeriel afgørelse nr. 2/35129/0025 gav den græske stat den 30. juni 2010 United Textiles' långivende banker, National Bank of Greece, Emporiki Bank, Agricultural Bank of Greece, Alpha Bank og Eurobank, en statsgaranti. Garantien dækkede et planlagt nyt syndikeret lån på 63,6 mio. EUR, som var opdelt i tre komponenter til følgende formål:
a)
36,6 mio. EUR til omlægning af lån, som de långivende banker havde ydet selskabet i perioden august 2008-september 2009. I henhold til de foreliggende oplysninger lå renten på de pågældende lån mellem Euribor-renten for tremånederslån og for seksmånederslån plus 1,25 % til 3 %. Ligeledes i henhold til de foreliggende oplysninger var lånene ikke i første omgang omfattet af statsgarantien
b)
15 mio. EUR til finansiering af selskabets forfaldne gæld til staten, dets leverandører og dets medarbejdere
c)
12 mio. EUR til finansiering af investeringer og driftsudgifter.
(23)
Det planlagte underliggende syndikerede lån skulle have en løbetid på ni år. Den ministerielle afgørelse nr. 2/35129/0025, hvorved statsgarantien blev ydet, fastsatte ikke nogen rentesats for de lån, der skulle dækkes. Den fastsatte blot, at lånene skulle ydes til markedsrente. Statsgarantien dækkede 80 % af lånet. Staten skulle opkræve en årlig præmie på 2 % af det årlige gennemsnitlige udestående beløb. Ud over statsgarantien skulle de långivende banker have sikkerhed for det nye lån i form af pantsatte aktier i selskabet, som skulle udgøre mindst 25,9 % af de samlede aktier, samt førsteprioritetspant i selskabets faste ejendom. Staten ville ikke modtage nogen sikkerhed for sin garanti, men hvis garantien blev anvendt, skulle sikkerheden overføres til staten.
(24)
Den garanti, der blev stillet i juni 2010 i henhold til ministeriel afgørelse nr. 2/35129/0025, ophævede en tidligere stillet garanti af 2. oktober 2009 (ministeriel afgørelse nr. 2/71055/0025). Denne tidligere garanti vedrørte et nyt lån på 40 mio. EUR, som ligeledes skulle finansiere omlægningen af de lån, der var ydet til selskabet i perioden august 2008-februar 2009 (se punkt 22, litra a)). Lånet på 40 mio. EUR blev imidlertid aldrig udbetalt, så garantien fra oktober 2009 blev ikke aktiveret. I stedet blev denne garanti erstattet af den nye garanti fra juni 2010, som dækkede det syndikerede lån på 63,6 mio. EUR. Ifølge de græske myndigheder var årsagen til ændringen, at lånet på 40 mio. EUR ikke længere var tilstrækkeligt til at dække selskabets likviditetsbehov.
(25)
På trods af garantien er det underliggende lån aldrig blevet ydet. I betragtning af selskabets akutte problemer har bankerne afholdt sig fra at underskrive låneaftalen og har aldrig udbetalt lånet.
III. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
(26)
I indledningsbeslutningen af 27. oktober 2010 udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til, om betingelserne i statsgarantien fra 2007 (foranstaltning 1) og 2010 (foranstaltning 3) var i overensstemmelse med markedsvilkårene og Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (11) (»Garantimeddelelsen«).
(27)
Med hensyn til omlægningen af forfaldne socialsikringsbidrag (foranstaltning 2) udtrykte Kommissionen i indledningsbeslutningen af 25. oktober 2010 tvivl om, hvorvidt en privat kreditor ville have accepteret nogen form for gældsomlægning under disse omstændigheder. Udsigten til at modtage en forsinket tilbagebetaling af gælden syntes fjern, idet United Textiles allerede havde alvorlige økonomiske problemer og havde indstillet det meste af sin produktion.
(28)
Kommissionen var således usikker på, om de undersøgte foranstaltninger udgjorde ulovlig statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, og om de var forenelige med TEUF.
IV. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND OG STØTTEMODTAGEREN
(29)
De oplysninger, som er fremlagt af de græske myndigheder og støttemodtageren, United Textiles, vedrørende de pågældende foranstaltninger kan sammenfattes som følger:
IV.a. Foranstaltning 1: Statsgarantien i maj 2007
(30)
Med hensyn til foranstaltning 1 overlapper Grækenlands og støttemodtagerens bemærkninger i vid udstrækning hinanden, og Kommissionen vil behandle dem samlet.
(31)
Grækenland og støttemodtageren bekræfter, at selskabet var kriseramt på det tidspunkt, hvor 2007-garantien blev stillet, hvilket de mente var et resultat af den internationale konkurrence fra lande med lavere omkostninger. Grækenland bekræfter, at det stillede garantierne.
(32)
Grækenland og støttemodtageren fremfører, at 2007-garantien ikke udgjorde støtte, da den ikke var selektiv: den var ikke rettet mod United Textiles, men blev stillet i henhold til en ministeriel afgørelse, som ikke kun gjaldt for United Textiles, men også for andre selskaber.
(33)
Grækenland og støttemodtageren fremfører endvidere, at 2007-garantien blev stillet i henhold til græsk lov nr. 2322/1995, som gav finansministeriet mulighed for at yde banker statsgarantier for lån, som blev anvendt til omlægning af gæld eller som ny driftskapital.
(34)
Grækenland og støttemodtageren hævder også, at selskabet inden modtagelsen af garantien forelagde de græske myndigheder en omstruktureringsplan med bankfinansiering og uden statsgaranti. Kommissionen har aldrig formelt fået en sådan omstruktureringsplan forelagt.
(35)
Grækenland hævder også, at 2007-garantien blev stillet i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler. Grækenland fremfører, at garantien ikke dækkede mere end 80 % og vedrørte lån til markedsrente. Grækenland hævder, at lånet var behørigt sikret i pantsat ejendom og personlige garantier fra aktionærerne, og at det blev ydet til en specifik transaktion og med en specifik løbetid.
(36)
Grækenland og støttemodtageren hævder, at støttemodtageren er en af de største tekstilvirksomheder i Grækenland med et stort antal medarbejdere, og at den hovedsagelig driver virksomhed i regioner tæt på grænsen.
(37)
Grækenland og støttemodtageren fremfører også, at National Bank of Greece (den långivende bank) har indvilliget i at afslå statsgarantien og i stedet udtage pant i fast ejendom tilhørende United Textiles, hvorved garantien vil blive deaktiveret.
(38)
Slutteligt fremfører Grækenland og støttemodtageren, at garantien er blevet indarbejdet i garantien fra 2010, således at der er en integreret tilgang til afviklingen af selskabets gæld.
IV.b. Foranstaltning 2: Omlægning af forfalden socialsikringsgæld
(39)
Grækenland og støttemodtageren fremfører, at foranstaltningen er baseret på lov nr. 3762/2009, som er en generel lov, der gælder for alle selskaber med forfaldne eller ubetalte forpligtelser vedrørende offentlig forsikring. Foranstaltningen er således ikke selektiv.
IV.c. Foranstaltning 3: Statsgarantien i juni 2010
(40)
Grækenland bekræfter, at 2010-garantien blev stillet og anfører, at dette skyldtes, at den tidligere garanti fra 2009 (som aldrig blev brugt) ikke længere var tilstrækkelig til at dække selskabets likviditetsbehov, og at 2009-garantien derfor blev indarbejdet i 2010-garantien.
(41)
Grækenland fremfører, at 2010-garantien er i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (»rammebestemmelserne for redning og omstrukturering«) (12), og at den ikke giver United Textiles en fordel. Derudover hævder Grækenland, at princippet om engangsstøtte i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering ikke er blevet overtrådt, idet 2010-garantien erstatter 2009-garantien og ændrer flere bestemmelser i 2007-garantien (se foranstaltning 1 i betragtning 14). 2010-garantien indeholder derfor samtlige de bestemmelser, som gælder for selskabets lån, i et enkelt dokument med sammenarbejdede bestemmelser. Grækenland fremfører også, at garantien endnu ikke er trådt i kraft, fordi det ansvarlige departement i ministeriet ikke har godkendt den.
(42)
Slutteligt har Grækenland meddelt Kommissionen, at 2010-garantien endnu ikke er aktiveret, da selskabet ikke har underskrevet nogen lånekontrakt med en bank, og der ikke har fundet nogen låneudbetaling sted. De græske myndigheder gør Kommissionen opmærksom på, at den ministerielle afgørelse nr. 2/35129/0025/28.06.2010 om godkendelse af garantien fastsatte, at de første to afdrag på lånet (36,6 mio. EUR og 15 mio. EUR) skulle betales senest 28. juli 2010, og da denne dato er overskredet, kan garantien i henhold til sine egne betingelser ikke være aktiveret.
(43)
United Textiles fremfører, at den underliggende lånekontrakt ikke er blevet underskrevet, og at der derfor ikke er fastsat en rentesats. Når dette er gjort, vil rentesatsen være på markedsvilkår.
(44)
Med hensyn til omstruktureringsplanen i 2010 (se betragtning 4) fremfører United Textiles, at den indeholder en drastisk produktionsnedsættelse, og at den planlagte genoprettelse af rentabiliteten således ikke er konkurrenceforvridende.
V. VURDERING AF STØTTEN
(45)
Kommissionen vurderer foranstaltningerne i dette afsnit på baggrund af ovenstående oplysninger og de argumenter, som er fremført af Grækenland og United Textiles. Først vurderer Kommissionen United Textiles' situation på tidspunktet for de undersøgte foranstaltninger for at fastslå, om selskabet var kriseramt (afsnit V.a). Derefter vurderer Kommissionen, om de undersøgte foranstaltninger omfatter statsstøtte (afsnit V.b). Hvis en foranstaltning omfatter støtte, vurderer Kommissionen derefter, om støtten er forenelig med det indre marked (afsnit V.c).
V.a. Selskabets situation
(46)
Som anført i punkt 14 og 15 og vist mere detaljeret i tabel 1 herunder forværredes selskabets driftsmæssige og økonomiske resultater væsentligt i perioden 2004-2009.
Tabel 1
United Textiles' finansielle nøgletal (mio. EUR)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Omsætning
154,3
97,5
64,6
74,7 (13)
30,6
4,5
Resultat før skat
-89,6
-61,3
-49,3
-38,5
-62,4
-60,6
Akkumulerede tab
264,1
316
378,3
418,7
481
520,3 (14)
Aktiekapital
276,3
283,3
280,8
288,9
290,4
290,4 (14)
Egenkapital
95,2
35,7
32,9
4,6
-49,1
- 111,5
Gæld/egenkapital-forhold
281 %
692 %
829 %
6 243 %
- 561 %
- 280 %
Data fra regnskaberne for 2004-2009.
(47)
På baggrund af disse tal konkluderer Kommissionen, at selskabet på det tidspunkt, hvor de undersøgte foranstaltninger blev truffet (2007-2010), var »kriseramt« i betydningen i punkt 10 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Kommissionen anser også aktuelt selskabet for at være kriseramt.
(48)
Med hensyn til punkt 10, litra a), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering var selskabets aktiekapital i perioden 2004-2009, som vist i selskabets regnskaber, ikke tabt, men steg rent faktisk. I samme periode faldt selskabets egenkapital imidlertid og nåede et minimumsniveau i 2007 og blev negativ i 2008 og 2009. Selskabet tog ikke passende forholdsregler for at håndtere faldet i egenkapitalen som fastsat i græsk lovgivning (15). De forholdsregler, som selskabet kunne have taget, var enten en kapitalforhøjelse eller en kapitalisering af tab, som ville have udslettet aktiekapitalen. I United Textiles' tilfælde ser det imidlertid ud til, at kun en kapitalisering af tab ville have været mulig på grund af selskabets kritiske økonomiske situation (se tabel 1) og dets problemer med at opnå finansiering (se betragtning 15). Derfor mener Kommissionen, at selskabet i realiteten havde tabt mere end halvdelen af sin aktiekapital.
(49)
Med hensyn til punkt 10, litra c) i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering har selskabet fra 2008 og fremefter opfyldt de kriterier, som gør det muligt for selskabet at blive underlagt kollektiv insolvensbehandling i henhold til græsk lov (16).
(50)
Med hensyn til punkt 11 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering har de sædvanlige tegn på, at et selskab har problemer som f.eks. stigende tab, faldende omsætning og voksende gæld, været til stede i hvert fald siden 2004.
V.b. Statsstøtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF
(51)
I artikel 107, stk. 1, i TEUF anføres følgende: »Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.
(52)
Kommissionen vil nu vurdere, om de foranstaltninger, der er truffet vedrørende United Textiles, udgør statsstøtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
V.b.1. Foranstaltning 1: Statsstøtte, maj 2007
a. Statsmidler
(53)
Statsgarantien ydes via statsmidler, da den stilles direkte af staten. Beslutningen blev taget af den ansvarlige minister, så foranstaltningen må også tilskrives staten. Kriteriet om statsmidler er derfor opfyldt.
b. Fordel
(54)
Grækenland og støttemodtageren fremfører, at National Bank of Greece (den långivende bank) har indvilliget i at afslå statsgarantien og i stedet udtage pant i fast ejendom tilhørende United Textiles, hvorved garantien vil blive deaktiveret. Til støtte for deres påstand fremlægger Grækenland og støttemodtageren et brev fra National Bank of Greece af 24. december 2010 som svar på brev fra United Textiles af 23. december 2010.
(55)
Kommissionen kan ikke godtage dette argument. I det fremlagte brev anfører National Bank of Greece alene, at den vil være villig til at undersøge den foreslåede ombytning af sikkerhed på visse betingelser, hvoraf de vigtigste er, at de aktiver, som skulle pantsættes, skulle udvælges af banken, og at ombytningen skulle accepteres af alle interesserede parter. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at National Bank of Greece i realiteten ikke har accepteret den foreslåede ombytning af sikkerhed.
(56)
Grækenland hævder også, at 2007-garantien blev stillet i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler. Grækenland hævder, at garantien ikke dækkede mere end 80 % og blev stillet for lån til markedsrente.
(57)
Kommissionen kan ikke acceptere dette ræsonnement og er af den opfattelse, at 2007-garantien rent faktisk gav United Textiles en uretmæssig fordel. I henhold til punkt 2.2 og 3.2 i garantimeddelelsen opnår en låntager, som ikke betaler en markedspris for en garanti, en fordel. Uden en statsgaranti ville en kriseramt låntager i visse tilfælde overhovedet ikke være i stand til at finde et finansieringsinstitut, der var rede til at yde lån på nogen betingelser.
(58)
2007-garantien blev stillet for lån til en kriseramt virksomhed, og der skulle ikke betales nogen præmie til garanten, altså staten. I lyset af punkt 3.2 og 4.2 i garantimeddelelsen påpeger Kommissionen, at virksomhedens økonomiske situation forværredes væsentligt i perioden 2004-2007, at virksomheden var i restance med sine lån, og at virksomhedens långivende banker havde begrænset deres støtte siden 2001 og reduceret kreditlinjer og lån. Kommissionen konstaterer, at United Textiles på det tidspunkt, hvor foranstaltningen blev truffet, var alvorligt kriseramt og må klassificeres i kreditkategorien »dårlig«.
(59)
Derudover bemærker Kommissionen, at det i henhold til selskabets årsrapporter for 2007, 2008 og 2009 stadig var planlagt, at det garanterede lån skulle sikres i selskabets aktiver. Dette var tydeligvis ikke sket (se betragtning 18). Kommissionen bemærker også, at det i december 2010 blev foreslået National Bank of Greece (den långivende bank) at afslå statsgarantien og i stedet optage pant i fast ejendom tilhørende United Textiles (se betragtning 37). Kommissionen anser dette forslag for at være en klar indikation af, at der ikke var stillet en sådan sikkerhed. De græske myndigheder fremfører, at 2007-garantien var sikret ved pantsat ejendom tilhørende selskabet og i personlige garantier fra aktionærerne (se betragtning 35). Sagens faktiske omstændigheder viser dog, at der kun var tale om personlige garantier fra aktionærerne. Kommissionen vurderer derfor, at det underliggende lån ikke var sikret.
(60)
Kommissionen tvivler derfor på, om en privat garant ville have tilbudt en sådan garanti, og om en privat bank ville have accepteret at finansiere selskabet uden en statsgaranti, da det ville have været meget svært for en virksomhed i en sådan situation at tilbagebetale lånet og således for garanten at undgå at skulle udbetale garantien. Kommissionen finder derfor, at det støttebeløb, som stammer fra 2007-garantien, svarer til hele det garanterede lån, dvs. 16 mio. EUR (80 % af 20 mio. EUR).
c. Selektivitet
(61)
Grækenland og støttemodtageren fremfører, at 2007-garantien ikke udgør støtte, da den ikke var selektiv: den var ikke begrænset til United Textiles, men blev ydet i henhold til ministeriel afgørelse nr. 2/75172/0025/26.01.2007, som ikke kun vedrører United Textiles, men også andre virksomheder.
(62)
Kommissionen bemærker, at den ministerielle afgørelse, hvorpå garantien var baseret, var rettet mod bestemte sektorer inden for et specifikt geografisk område, dvs. præfekturet Imathía. Derudover havde de græske myndigheder i nærværende sag en bred manøvremargin med hensyn til garantien for United Textiles, da der ikke forelå nogen objektive kriterier for at beslutte, om garantien skulle ydes. Da der ikke forelå sådanne objektive kriterier, var foranstaltningen selektiv, fordi myndighederne anvendte den individuelt efter eget skøn (17). Ifølge fast retspraksis gælder det, at når det organ, som yder finansiel støtte, råder over et skøn, der tillader det at vælge støttemodtagerne og fastsætte de betingelser, på hvilke støtten ydes, kan denne støtte ikke antages at have en generel karakter (18). Selektivitetskriteriet er derfor opfyldt.
d. Konkurrenceforvridning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne
(63)
United Textiles driver virksomhed inden for en branche, hvor produkterne i vid udstrækning handles mellem medlemsstater, og hvor der er skarp konkurrence. På det tidspunkt, hvor støtteforanstaltningen blev truffet, var United Textiles en virksomhed, som hovedsagelig afsatte sine produkter i andre medlemsstater (se betragting 11). Den pågældende støtteforanstaltning gav United Textiles en fordel i forhold til konkurrenterne (se betragtning 45, 46 og 47). I henhold til fast retspraksis gælder det, at når statsstøtte styrker en virksomheds stilling i forhold til andre virksomheder, den konkurrerer med i samhandlen mellem medlemsstater, må det antages, at disse andre virksomheder påvirkes at støtten. (19). Kriteriet vedrørende konkurrenceforvridning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne er således opfyldt.
(64)
Den bank, som ydede det lån, der lå til grund for 2007-garantien, var National Bank of Greece. Undersøgelsen har vist, at banken ikke opnåede nogen fordel som følge af garantien. Garantien blev ydet for en ny lånekontrakt med en ny løbetid på 10 år. I henhold til punkt 2.3.1 i garantimeddelelsen kan der også være tale om støtte til långiveren, hvis en statsgaranti ydes ex post i forbindelse med et lån, hvor lånebetingelserne ikke justeres. I nærværende tilfælde blev betingelserne for det eksisterende lån imidlertid ændret i kraft af ændringen i lånets løbetid. Kommissionen finder derfor, at 2007-garantien ikke udgjorde støtte til långiveren.
(65)
Samtidig var den eneste effekt af 2007-garantien, at banken ikke straks søgte at opkræve sit lån. Banken ville dog have været i stand til at inddrive det eksisterende lån i forbindelse med likvidation. Kommissionen konstaterer her, at 2007-lånet var sikret ved pant i et anlægsaktiv (20).
(66)
Kommissionen konkluderer, at statsgarantien fra maj 2007 (foranstaltning 1) udgør ulovlig statsstøtte til United Textiles i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(67)
Kommissionen finder, at statsgarantien fra maj 2007 ikke udgør statsstøtte til den långivende bank, National Bank of Greece, i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
V.b.2. Foranstaltning 2: Omlægning af forfaldne socialsikringsforpligtelser
a. Statsmidler
(68)
Kommissionen konstaterer, at formålet med socialsikringsbidrag er at finansiere socialsikringsorganisationer, der er juridiske personer oprettet i henhold til offentlig ret, og som driver virksomhed under statsligt tilsyn. Manglende opkrævning af sådanne bidrag betyder, at staten går glip af indtægter. Dette kriterium er derfor opfyldt.
b. Fordel
(69)
Kommissionen konstaterer, at United Textiles reelt fik en frist på otte år til at opfylde den økonomiske forpligtelse på et tidspunkt, hvor selskabet stod over for alvorlige økonomiske problemer og en høj risiko for misligholdelse. I henhold til fast retspraksis skal det for at fastslå, om United Textiles har fået en selektiv fordel i kraft af den manglende inddrivelse af virksomhedens gæld, og om en sådan eventuel fordel skal klassificeres som statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, påvises, at selskabet ikke kunne have opnået fordelen under normale markedsvilkår. (21). Det væsentlige spørgsmål, som her skal stilles, er, om statens adfærd under disse omstændigheder kan sidestilles med en forsigtig privat kreditors adfærd.
(70)
Ifølge de græske myndigheder var tidligere omlægningsaftaler ikke blevet overholdt af United Textiles. Selskabet fik reelt en fristforlængelse på otte år med hensyn til betaling af en økonomisk forpligtelse på 14,57 mio. EUR (se betragtning 16) på et tidspunkt, hvor det stod over for alvorlige økonomiske problemer og en høj risiko for misligholdelse. En sådan forlængelse var ikke blevet givet af en kreditor, der opererer på normale markedsvilkår, især fordi tidligere omlægninger allerede var mislykkedes.
(71)
Kommissionen konkluderer, at de græske myndigheders adfærd ikke kan sidestilles med en forsigtig privat kreditors adfærd, idet omlægningen i 2009 fandt sted på trods af, at tidligere omlægningsaftaler var mislykkedes, og at selskabet allerede havde alvorlige økonomiske problemer og havde indstillet det meste af produktionen, så en tilbagebetaling af gælden forekom usandsynlig.
(72)
Kommissionen er derfor af den opfattelse, at 2009-omlægningen af selskabets socialsikringsgæld gav selskabet en fordel i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.
c. Selektivitet
(73)
De græske myndigheder og støttemodtageren hævder, at omlægningen var baseret på almindelig national ret, som gælder for alle selskaber i Grækenland (22), og at foranstaltningen således ikke var selektiv.
(74)
Kommissionen kan ikke godtage dette argument. I nærværende sag havde de græske myndigheder en bred manøvremargin med hensyn til behandlingen af United Textiles' socialsikringsgæld, da der ikke forelå nogen objektive kriterier for at beslutte, om omlægningen skulle foretages. Da der ikke forelå sådanne objektive kriterier, var foranstaltningen selektiv, fordi myndighederne anvendte den individuelt efter eget skøn (23). Ifølge fast retspraksis gælder det, at når det organ, som yder finansiel støtte, råder over et skøn, der tillader det at vælge støttemodtagerne og fastsætte de betingelser, under hvilke støtten ydes, kan denne støtte ikke antages at have en generel karakter (24). Kriteriet om selektivitet er således opfyldt.
d. Konkurrenceforvridning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne
(75)
Slutteligt er kriteriet om konkurrenceforvridning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne opfyldt af de grunde, der er anført i betragtning 63.
e. Konklusion vedrørende statsstøtte i forbindelse med foranstaltning 2
(76)
Kommissionen konkluderer, at omlægningen af forfaldne socialsikringsforpligtelser i 2009 udgør statsstøtte til United Textiles i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(77)
Støttebeløbet svarer til 14,57 mio. EUR, hvilket er det samlede beløb for de forfaldne forpligtelser, som blev omlagt den 25. maj 2009.
V.b.3. Foranstaltning 3: Statsgaranti, juni 2010
(78)
Kommissionen konstaterer, at selskabet indstillede driften i 2009 og ikke engang har offentliggjort regnskaber siden da (se betragtning 15). Garantien var ikke tilstrækkelig til at sikre ny finansiering, og selskabet genoptog ikke sine aktiviteter, mens garantien var tilgængelig. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at garantien ikke forvred eller truede med at forvride konkurrencevilkårene. Den udgør således ikke statsstøtte.
V.c. Støtteforanstaltningernes forenelighed med det indre marked
V.c.1. Generelt
(79)
For så vidt foranstaltning 1 og 2 udgør statsstøtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal det overvejes, om de er forenelige i betragtning af de undtagelser, der er anført i denne artikels stk. 2 og 3.
V.c.2. Kriseramt virksomhed
(80)
Som vist i betragtning 46-50 forværredes selskabets driftsmæssige og finansielle resultater væsentligt i perioden 2004-2009. Kommissionen konkluderer, at selskabet var kriseramt i betydningen i punkt 10 og 11 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering på det tidspunkt, hvor de undersøgte foranstaltninger blev truffet (2007-2010), og Grækenland og støttemodtageren bekræfter dette. Kommissionen finder også, at selskabet stadig er kriseramt, idet situationen ikke er blevet bedre siden da.
V.c.3. Undtagelserne i artikel 107, stk. 2, og stk. 3, i TFEU
(81)
Undtagelserne i artikel 107, stk. 2, og artikel 107, stk. 3, litra d) og e), finder klart ikke anvendelse og er ikke blevet gjort gældende af de græske myndigheder.
(82)
Af artikel 107, stk. 3, litra a), fremgår det, at støtte kan betragtes som forenelig med det indre marked, når den skal »fremme den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse«. United Textiles er placeret i et område, som er støtteberettiget i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), og kan derfor potentielt være berettiget til regional støtte.
(83)
Retningslinjerne for regionalstøtte 2007-2013 (»regionalstøtteretningslinjerne«) (25), som var gældende på tidspunktet for garantistillelsen i 2007 og gældsomlægningen i 2009 (foranstaltning 1 og 2), fastsætter betingelserne for godkendelse af regional investeringsstøtte.
(84)
Regionalstøtteretningslinjerne udelukker klart kriseramte virksomheder fra deres anvendelsesområde. United Textiles var allerede kriseramt på det tidspunkt, hvor foranstaltning 1 og 2 blev truffet, og selskabet var derfor ikke berettiget til regionalstøtte. Kommissionen konkluderer, at støtten ikke kan erklæres forenelig i henhold til regionalstøtteretningslinjerne.
(85)
Kommissionen vurderer også foreneligheden af de pågældende foranstaltninger i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 800/2008 af 6. august 2008 om visse former for støttes forenelighed med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87 og 88 (den generelle gruppefritagelsesforordning) (26). Kommissionen konstaterer, at støtte til kriseramte virksomheder er udelukket fra anvendelsesområdet for den generelle gruppefritagelsesforordning. United Textiles var allerede kriseramt på det tidspunkt, hvor foranstaltning 1 og 2 blev truffet, og den støtte, som blev ydet til United Textiles, var derfor ikke forenelig i henhold til gruppefritagelsesforordningen.
(86)
Kommissionen skal også vurdere, om nogen af de pågældende foranstaltninger kunne være forenelige i henhold til krisereglerne i de midlertidige EF-rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise (de midlertidige rammebestemmelser) (27). Kommissionen konstaterer imidlertid, at United Textiles klart var et kriseramt selskab inden 1. juli 2008 og derfor ikke var berettiget til støtte i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
(87)
Da United Textiles var et kriseramt selskab på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet, kan støttens forenelighed kun vurderes ud fra rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, dvs. i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.
(88)
For det første finder Kommissionen, at foranstaltningen ikke kan anses for forenelig som redningsstøtte. Garantien har ikke en begrænset løbetid på seks måneder som anført i punkt 25, litra c), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, og gældsomlægningen, som er at sammenligne med et lån, strækker sig også ud over den seksmåneders periode, der er tilladt for redningsstøtte. Foranstaltningerne er ikke begrænset til det nødvendige minimumsbeløb som anført i punkt 25, litra d), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering og fastsat i henhold til formlen i bilaget til disse rammebestemmelser
(89)
For det andet kan ingen af foranstaltningerne anses for forenelige som omstruktureringsstøtte. Grækenland og støttemodtageren hævder, at selskabet, inden det modtog 2007-garantien, havde fremlagt de græske myndigheder en omstruktureringsplan med bankfinansiering og uden nogen statsgaranti. Kommissionen har aldrig formelt fået forelagt en sådan omstruktureringsplan. En omstruktureringsplan er en nødvendig betingelse for at sikre genoprettelse af en virksomheds langsigtede rentabilitet, men disse foranstaltninger blev truffet i fravær af en sådan omstruktureringsplan. Det fremgår tydeligt af den dokumentation, som er fremlagt i forbindelse med undersøgelsen, at der ikke eksisterede en sådan plan, og at alle omstruktureringsbestræbelser i denne periode mislykkedes i en sådan grad, at selskabet praktisk talt indstillede driften og blev afnoteret fra fondsbørsen. På trods af dette mislykkede forsøg på omstrukturering fortsatte staten i kraft af 2007-statsgarantien med at forsyne United Textiles med driftskapital. Kommissionen finder således, at foranstaltning 1 og 2 udelukkende udgjorde driftsstøtte, som ikke var baseret på nogen troværdig omstruktureringsproces.
(90)
Endelig blev der ikke officielt fremlagt nogen kompenserende modydelser i betydningen i punkt 38-42 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering.
(91)
Med henvisning til United Textiles' berettigelse til omstruktureringsstøtte bemærker Kommissionen, at selskabet har modtaget driftsstøtte i hvert fald siden 2007, da det allerede var kriseramt. Kommissionen finder, at dette er en overtrædelse af princippet om engangsstøtte og viser, at selskabets problemer er tilbagevendende, og at støtten til selskabet har forvredet konkurrencevilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Derudover fremfører støttemodtageren, at 2007-garantien er blevet indarbejdet i garantien fra 2010, således at der er en integreret tilgang til afviklingen af selskabets gæld. Kommissionen skønner dog, at der ikke foreligger dokumentation til støtte for, at der har været en integreret tilgang til omstruktureringen, idet de støtteforanstaltninger, som blev truffet i 2007, 2009 og 2010, blev truffet over flere år, uden at der forelå noget omstruktureringsprojekt eller nogen strategi, som kunne genoprette selskabets rentabilitet.
(92)
Kommissionen konkluderer, at princippet om engangsstøtte ikke er blevet overholdt.
(93)
Da United Textiles var kriseramt på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet, kan Kommissionen ikke se, at der eksisterer andre regelsæt for statsstøtte, som kunne gøre den påståede støtte forenelig med TEUF.
V.c.4. Konklusion vedrørende forenelighed
(94)
Kommissionen konkluderer, at foranstaltning 1 og 2 er uforenelige med TEUF.
VI. TILBAGESØGNING
(95)
Kommissionen konkluderer, at 2007-statsgarantien og 2009-omlægningen af forfaldne socialsikringsforpligtelser udgør statsstøtte, som er uforenelig med det indre marked. Kommissionen konkluderer, at 2010-statsgarantien ikke udgør statsstøtte.
(96)
I artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 anføres det, at »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«.
(97)
Da de pågældende foranstaltninger anses for at udgøre ulovlig og uforenelig støtte, skal støtten tilbagesøges med henblik på at genoprette den situation, som eksisterede på markedet, inden støtten blev ydet. Støtten skal tilbagesøges fra det tidspunkt, hvor fordelen blev givet til støttemodtageren, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for støttemodtageren, og skal forrentes, indtil den rent faktisk er tilbagesøgt.
(98)
Det uforenelige støtteelement i 2007-statsgarantien (foranstaltning 1) svarer til det samlede garanterede lån. Kommissionen anslår, at den ydede støtte til United Textiles beløber sig til 16 mio. EUR.
(99)
Det uforenelige støtteelement i foranstaltning 2 svarer til den samlede omlagte gæld, så den således ydede støtte til United Textiles beløber sig til 14,57 mio. EUR. Andre betalinger end de beløb, der er betalt i henhold til aftalen, kan trækkes fra den samlede sum, som skal tilbagesøges som ulovlig og uforenelig støtte.
(100)
Det nøjagtige beløb, som skal tilbagesøges, og den rente, der skal lægges til de tilbagesøgte beløb, skal beregnes af Grækenland -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Den statsstøtte, som blev ydet af Grækenland til Enómeni Klostoÿfantourgía AE i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde i 2007 i form af en statsgaranti og i 2009 i form af en omlægning af forfaldne socialsikringsforpligtelser, er uforenelig med det indre marked.
2. Den statsgaranti, som blev ydet i 2010, udgør ikke statsstøtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 2
1. Grækenland tilbagesøger den i artikel 1, stk. 1, omhandlede statsstøtte fra støttemodtageren.
2. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den tilbagebetales.
3. Renten beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (28).
4. Grækenland indstiller den resterende udbetaling af den i artikel 1, stk. 1, omhandlede støtte med virkning fra meddelelsen af denne afgørelse.
Artikel 3
1. Tilbagesøgningen af den artikel 1, stk. 1, omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.
2. Grækenland sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter dens meddelelse.
Artikel 4
1. Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Grækenland følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
det samlede beløb (hovedstol og tilbagesøgningsrenter), som skal tilbagesøges fra støttemodtageren
b)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
2. Grækenland holder Kommissionen orienteret om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 1, stk. 1, omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt. Grækenland indsender på Kommissionens anmodning straks oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Grækenland giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og tilbagesøgningsrenter, som støttemodtagerne allerede har tilbagebetalt.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. februar 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 22 päivänä helmikuuta 2012,
Kreikan Enomeni Klostoyfantourgia A.E.:lle myöntämästä valtiontuesta SA.26534 - C 27/10 (ex NN 6/09)
(tiedoksiannettu numerolla C(2011) 9385)
(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/541/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Komissiolle oli ilmoitettu, että Kreikka aikoi myöntää 35 miljoonan euron takuut Enomeni Klostoyfantourgia (United Textiles) -yhtiön pääoman lisäämiseksi otettaville uusille lainoille. Sen vuoksi komissio pyysi 11 päivänä syyskuuta 2008, 14 päivänä lokakuuta 2008, 20 päivänä lokakuuta 2008, 18 päivänä marraskuuta 2008 ja 4 päivänä joulukuuta 2008 päivätyillä kirjeillä Kreikan viranomaisia esittämään huomionsa kyseisestä toimenpiteestä. Kreikan viranomaiset toimittivat epätäydellisiä vastauksia 15 päivänä lokakuuta 2008 ja 10 päivänä marraskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä.
(2)
Tämän vuoksi komissio vaati 3 päivänä maaliskuuta 2009 tietojen toimittamista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan (2) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (3) 10 artiklan 3 kohdan nojalla. Komissio pyysi kirjeessään Kreikkaa toimittamaan kaikki tiedot, joiden avulla se voi arvioida, oliko Enomeni Klostoyfantourgia saanut valtiontukea ja soveltuiko tuki sisämarkkinoille. Kreikka toimitti pyydetyt tiedot 11 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.
(3)
Komissio pyysi johdanto-osan 1 kappaleessa tarkoitetusta toimenpiteestä sekä muista Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiötä ja sitä luotottavia pankkeja koskevista toimenpiteistä lisätietoja 20 päivänä maaliskuuta 2009, 8 päivänä helmikuuta 2010, 17 päivänä maaliskuuta 2010, 19 päivänä heinäkuuta 2010 ja 23 päivänä elokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Kreikan viranomaiset vastasivat 7 päivänä huhtikuuta 2009, 25 päivänä helmikuuta 2010, 26 päivänä maaliskuuta 2010, 13 päivänä elokuuta 2010 ja 30 päivänä elokuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.
(4)
Kreikan viranomaisten pyynnöstä suullinen kuuleminen pidettiin 7 päivänä heinäkuuta 2010. Tällöin esitettiin Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiölle uusi rakenneuudistussuunnitelma. Yhtiö myönsi, ettei suunnitelma liittynyt aiempiin vuonna 2007 toteutettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin, jotka olivat epäonnistuneet.
(5)
Komissio ilmoitti 27 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä Kreikalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely seuraavista toimenpiteistä:
a)
toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu
b)
sosiaaliturvamaksuja varten vuonna 2009 tehty velkojen uudelleenjärjestely
c)
kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu.
(6)
Kreikka toimitti 31 päivänä joulukuuta 2010 huomautuksensa komission päätöksestä aloittaa kyseinen menettely.
(7)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4). Komissio kehotti kaikkia asianosaisia esittämään huomautuksensa kyseisistä toimenpiteistä.
(8)
Komissio vastaanotti Enomeni Klostoyfantourgia -yhtiön huomautukset 7 ja 9 päivänä helmikuuta 2011. Huomautukset toimitettiin Kreikan viranomaisille, joille annettiin mahdollisuus tarkastella niitä. Kreikan huomautukset saatiin 4 päivänä toukokuuta 2011.
(9)
Komissio pyysi Kreikan viranomaisilta täydentäviä tietoja 28 päivänä heinäkuuta 2011. Kreikka toimitti tiedot 30 päivänä elokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
(10)
Kreikan viranomaisten pyynnöstä suullinen kuuleminen pidettiin 4 päivänä huhtikuuta 2011. Kreikan viranomaiset esittivät tässä tilaisuudessa huomioitaan väitetyistä tukitoimenpiteistä.
II VÄITETYN TUEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS
II a Todennäköiset edunsaajat
(11)
Enomeni Klostoyfantourgia on Ateenan pörssissä noteerattu suuri kreikkalainen tekstiilialan yritys. Vuonna 2008 sen myynnistä 45 % toteutui Kreikassa (38 % vuonna 2007), 54 % muissa EU-maissa (60 % vuonna 2007) ja yksi prosentti kolmansissa maissa (2 % vuonna 2007).
(12)
Vuonna 2009 sen kokonaisvarat (vastaavaa) olivat 201,7 miljoonaa euroa ja liikevaihto 4,5 miljoonaa euroa (varaston rajoitettu myynti). Aikaisempien vuosien myynnin arvo oli 30,6 miljoonaa euroa vuonna 2008 ja 74,7 miljoonaa euroa vuonna 2007. Vuoden 2009 lopussa yrityksellä oli 839 työntekijää. Yhtiöllä on neljä tytäryhtiötä kolmessa maassa: Bulgariassa, Albaniassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa. Sen pääosakas on mauritiuslainen European Textiles Investments Ltd.
(13)
Enomeni Klostoyfantourgian liiketoiminta on vaatteiden, lankojen ja kankaiden tuotanto. Se harjoittaa sekä tukku- että vähittäismyyntiä. Yhtiöllä on 12 tuotantoyksikköä Kreikan eri alueilla. Nämä tuotantoyksiköt eivät ole olleet toiminnassa vuoden 2008 jälkeen, eivätkä myöskään johdanto-osan 12 kappaleessa mainitut tytäryhtiöiden tuotantoyksiköt. Syy on käyttöpääoman puute.
(14)
Yrityksen tilanne on jatkuvasti huonontunut ainakin vuodesta 2004 lähtien. Myynti on laskenut asteittain. Vuodesta 2008 sekä liiketoimintatulos ennen veroja että oma pääoma ovat olleet negatiiviset. Tämän vuoksi yhtiö voidaan Kreikan lain mukaan asettaa konkurssiin (5).
(15)
Yhtiön vuosikertomusten mukaan luotottavien pankkien tuki yhtiölle on vuodesta 2001 alkaen ollut rajoitettua, ja luottojärjestelyjen ja lainojen määrä on vähentynyt. Vuoden 2008 kesäkuusta lähtien suuri osa yhtiön toiminnoista lakkasi. Vuoden 2009 maaliskuusta lähtien tuotanto loppui lähes kokonaan. Heinäkuussa 2008 yrityksen pääosakkeenomistaja päätti olla osallistumatta suunniteltuun pääoman korotukseen. Melkein kaikki yrityksen pankkilainat ovat olleet maksamatta vuodesta 2008. Helmikuusta 2010 kaupankäynti yhtiön osakkeilla lopetettiin Ateenan pörssissä. Yhtiön ilmoitusten mukaan, kuten sen verkkosivuilta (6) ja Ateenan pörssin verkkosivuilta (7) käy ilmi, vuoden 2010 tilinpäätöstä ei julkistettu töiden lopettamisen takia, ja 29 päivänä elokuuta 2011 annettiin viimeisin käytettävissä oleva ilmoitus.
(16)
Kreikkalaiset pankit, jotka ovat luotottaneet Enomeni Klostoyfantourgiaa ja liittyvät siten tutkittavana oleviin valtiontukitoimiin, ovat Kreikan pankki, Emboriki trapeza, Agrotiki trapeza tis Ellados, Alpha Bank ja Eurobank. Ne ovat kaikki liikepankkeja, jotka tarjoavat laajan valikoiman rahoitustuotteita ja -palveluja. Pankeilla on tytäryhtiöitä kaikissa EU-maissa ja erityisesti Bulgariassa, Kyproksessa, Ranskassa, Saksassa, Luxemburgissa, Alankomaissa, Puolassa, Romaniassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (8).
II b Tarkasteltavana olevat toimenpiteet
(17)
Vuosina 2007-2010 Enomeni Klostoyfantourgian hyväksi toteutettiin kolme valtion toimenpidettä, jotka saattavat sisältää johdanto-osan 18-23 kappaleessa tarkoitettua valtiontukea.
Toimenpide 1: toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu
(18)
Kreikan pankille, joka on antanut lainaa Enomeni Klostoyfantourgialle, myönnettiin 30 päivänä toukokuuta 2007 valtiontakuu uudelle lainalle, joka koski a) vanhan, 7,5 miljoonan euron lainan uudelleenjärjestelyä ja b) uutta 12,5 miljoonan euron lainaa. Valtiontakuu kattoi 80 prosenttia lainasta. Uuden lainan korko oli kuuden kuukauden euribor, johon lisättiin 1,85 prosentin marginaali (9), jolloin korko 30 päivänä toukokuuta 2007 oli 6,10 prosenttia. Valtiolle ei tarvinnut maksaa takausmaksua. Lainan uudelleenjärjestelysopimuksen mukaisesti olemassa olevalle lainalle on kiinteään omaisuuteen liittyvä kiinnitys. Lisäksi Enomeni Klostoyfantourgian vuosia 2007, 2008 ja 2009 koskevissa kertomuksissa mainitaan, että kyseiselle lainalle oli pääosakkeenomistajan takuu. Oli myös tarkoitus, että lainalla olisi omaisuuseriin liittyvät vakuutukset, mutta tällaisista vakuutuksista ei ole mitään näyttöä.
(19)
Takuu perustui 26 päivänä tammikuuta 2007 tehtyyn ministeriön päätökseen 2/75172/0025/26.01.2007. Päätöksen mukaan valtiontakuita voitaisiin myöntää sellaisten yritysten olemassa oleville lainoille, jotka toimivat teollisuus-, kaivos-, karjatalous- ja hotellialalla ja jotka ovat sijoittautuneet Imathian hallintoalueelle (jossa osaa Enomeni Klostoyfantourgian toiminnasta harjoitetaan). Tukijärjestelmää voitiin soveltaa myös vaikeuksissa oleviin yrityksiin, eikä valtiontakuista maksettu palkkiota. Järjestelmässä ei määrätty mitään objektiivisia arviointiperusteita tuensaajayritysten valitsemiseen. Komissio toteaa, ettei tukijärjestelmää ollut annettu tiedoksi SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi komissiolla on oikeus tutkia kaikkia valtiontukitoimenpiteitä, joita epäillään myönnetyn kyseisen tukijärjestelmän nojalla.
(20)
Lainasopimukset allekirjoitettiin takuiden perusteella 11 päivänä lokakuuta 2007.
Toimenpide 2: Sosiaaliturvamaksuihin liittyvien velkojen uudelleenjärjestely
(21)
Kreikan viranomaiset järjestelivät 25 päivänä toukokuuta 2009 uudelleen vuosilta 2004-2009 olevat yhtiön sosiaaliturvavelat, joiden määrä oli 14,57 miljoonaa euroa. Ne piti maksaa 96 erässä, joista kukin on 0,19 miljoonaa euroa. Uudelleenjärjestely perustui lakiin 3762/2009 (10). Uudelleenjärjestelyssä oli mukana velkoja, jotka olivat sisältyneet aiempiin velkojen uudelleenjärjestelyihin, joita ei kuitenkaan ollut noudatettu. Toimitettujen tietojen perusteella näyttää siltä, ettei Enomeni Klostoyfantourgia ole tähän mennessä maksanut mitään.
Toimenpide 3: Lokakuussa 2009 ja kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu
(22)
Kreikan valtio myönsi 30 päivänä kesäkuuta 2010 ministeriön päätöksellä 2/35129/0025 takuun Enomeni Klostoyfantourgiaa luotottaville pankeille. Nämä pankit ovat Kreikan pankki, Emboriki trapeza, Agrotiki trapeza tis Ellados, Alpha Bank ja Eurobank. Takuu kattoi uuden aiotun 63,6 miljoonan euron konsortiolainan, joka jaetaan kolmeen osaan seuraaviin tarkoituksiin:
a)
36,6 miljoonaa euroa niiden lainojen uudelleenjärjestelyyn, joita luotottavat pankit olivat yhtiölle myöntäneet elokuun 2008 ja syyskuun 2009 välisenä aikana. Saatavilla olevien tietojen mukaan lainojen korot perustuivat 3-6 kuukauden euriborkorkoon, johon lisättiin 1,25-3 prosenttiyksikön marginaali. Saatavilla olevien tietojen mukaan lainoilla ei myöskään ollut aluksi valtiontakuuta,
b)
15 miljoonaa euroa niiden erääntyneiden ja maksamattomien vastuiden rahoittamiseen, jotka yhtiö oli velkaa valtiolle, tavarantoimittajille ja työntekijöille,
c)
12 miljoonaa euroa investointien ja toimintakulujen rahoittamiseen.
(23)
Konsortiolaina myönnettiin yhdeksäksi vuodeksi. Ministeriön päätöksessä 2/35129/0025, jolla takuu myönnettiin, ei määrätty niiden lainojen koroista, jotka oli tarkoitus taata. Päätöksessä sanottiin vain, että lainojen on oltava markkinakorkoisia. Valtiontakuu kattoi 80 prosenttia lainasta. Valtiolle piti maksaa vuosittain 2 prosentin maksu keskimääräisestä vuosittain jäljellä olevasta lainamäärästä. Luotottavat pankit saavat valtiontakuun lisäksi vakuuksia uudelle lainalle pantattujen yhtiön osakkeiden muodossa, joiden määrä on vähintään 25,9 prosenttia osakkeiden kokonaismäärästä, sekä etuoikeutettuja kiinnityksiä yhtiön kiinteään omaisuuteen. Valtio ei saanut takuilleen vakuuksia, mutta jos takuuta vaadittaisiin, lainan vakuudet siirrettäisiin valtiolle.
(24)
Takuu, joka myönnettiin kesäkuussa 2010 ministeriön päätöksellä 2/35129/0025, korvasi (peruutetun) aiemman takuun, joka oli myönnetty 2 päivänä lokakuuta 2009 ministeriön päätöksellä 2/71055/0025. Kyseinen takuu oli myönnetty uudelle 40 miljoonan euron lainalle, joka oli myös määrä käyttää sellaisten lainojen uudelleenjärjestelyyn, joita yhtiölle oli myönnetty elokuusta 2008 helmikuuhun 2009 (ks. johdanto-osan 22 kappaleen a kohta). Tätä 40 miljoonan euron lainaa ei kuitenkaan koskaan otettu eikä siten lokakuussa 2009 myönnettyä takuuta käytetty. Sen sijaan kyseinen takuu korvattiin kesäkuussa 2010 myönnetyllä uudella takuulla, joka kattoi 63,6 miljoonan euron konsortiolainan. Kreikan viranomaisten mukaan syynä tähän oli se, ettei 40 miljoonan euron laina riittänyt yhtiön likviditeettitarpeisiin.
(25)
Takuusta huolimatta lainaa ei koskaan myönnetty. Yhtiön vaikeiden ongelmien vuoksi pankit eivät allekirjoittaneet lainasopimusta, eikä lainaa annettu.
III SYYT VIRALLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(26)
Komissio esitti menettelyn aloittamisesta 27 päivänä lokakuuta 2010 tekemässään päätöksessä epäilynsä siitä, olivatko vuonna 2007 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 1) ja vuonna 2010 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 3) ehdot markkinaehtoja ja EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (11), jäljempänä ’valtiontakuita koskeva tiedonanto’, mukaisia.
(27)
Mitä tulee erääntyneiden sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestelyä koskevaan toimenpiteeseen (toimenpide 2), komissio esitti menettelyn aloittamisesta 27 päivänä lokakuuta 2010 tekemässään päätöksessä epäilynsä siitä, olisiko yksityinen luotonantaja kyseisissä olosuhteissa hyväksynyt minkäänlaista velkojen uudelleenjärjestelyä. Vaikutti epätodennäköiseltä, että velat olisi maksettu myöhemmin takaisin, sillä Enomeni Klostoyfantourgialla oli jo vakavia taloudellisia vaikeuksia, ja se oli lopettanut suurimman osan tuotantoaan.
(28)
Tämän jälkeen komissio tarkasteli sitä, olivatko tarkasteltavana olevat toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sääntöjenvastaista tukea ja missä määrin ne olivat yhteensopivia SEUT-sopimuksen kanssa.
IV KREIKAN JA TUENSAAJAN HUOMAUTUKSET
(29)
Yhteenveto tiedoista, jotka Kreikan viranomaiset ja Enomeni Klostoyfantourgia (tuensaaja) toimittivat tarkasteltavina olevista toimenpiteistä:
IV a Toimenpide 1: Toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu
(30)
Koska Kreikan ja tuensaajan huomautukset toimenpiteestä 1 olivat suureksi osaksi yhteneviä, komissio esittää ne yhdessä seuraavasti:
(31)
Kreikka ja tuensaaja toteavat, että takuun myöntämisajankohtana vuonna 2007 yhtiö oli vaikeuksissa väitteidensä mukaan halvan kustannustason maiden kansainvälisen kilpailun vuoksi. Kreikka tunnustaa myöntäneensä edellä mainitut takuut.
(32)
Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan vuonna 2007 myönnetty takuu ei ole valtiontukea, koska se ei ollut erityisesti Enomeni Klostoyfantourgialle osoitettua tukea. Takuu myönnettiin ministeriön päätöksellä, joka ei koskenut ainoastaan Enomeni Klostoyfantourgiaa vaan myös muita yrityksiä.
(33)
Kreikka ja tuensaaja toteavat myös, että vuoden 2007 takuu myönnettiin Kreikan lain 2322/1995 nojalla, joka mahdollisti sen, että valtiovarainministeriö voi myöntää valtiontakuita pankeille sellaisia lainoja varten, joilla järjestellään uudelleen velkoja tai joilla myönnetään uutta käyttöpääomaa.
(34)
Lisäksi Kreikan ja tuensaajan mukaan yritys oli ennen takuun myöntämistä toimittanut Kreikan viranomaisille rakenneuudistussuunnitelman, johon kuului pankkirahoitusta ilman valtiontukea. Rakenneuudistussuunnitelmaa ei koskaan toimitettu virallisesti komissiolle.
(35)
Kreikan mielestä vuoden 2007 takuu myönnettiin Euroopan unionin voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Kreikan mukaan tuki kattoi enintään 80 prosenttia lainasta, ja sitä myönnettiin vain lainoille, joiden korot olivat markkinakorkoja. Kreikan mukaan lainalla oli kauppatavaroihin ja osakkaiden henkilökohtaisiin takuisiin perustuvat vakuudet, ja se oli myönnetty tiettyä liiketointa varten ja tietyksi ajaksi.
(36)
Kreikka ja tuensaaja toteavat myös, että tuensaaja on yksi Kreikan tärkeimmistä tekstiilialan yrityksistä, sen palkkalistoilla on runsaasti työntekijöitä ja se toimii etupäässä rajaseuduilla.
(37)
Kreikan ja tuensaajan mukaan Kreikan pankki (luotonantaja) suostui luopumaan valtiontakuusta ja hyväksyi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen, mikä tekee takuun tarpeettomaksi.
(38)
Kreikka ja tuensaaja toteavat, että kyseinen takuu on sisällytetty vuonna 2010 myönnettyyn takuuseen, joten yrityksen velkoja käsitellään yhdessä.
IV b Toimenpide 2: Erääntyneiden maksamattomien sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestely
(39)
Kreikan ja tuensaajan mukaan kyseinen toimenpide perustuu lakiin 3762/2009, joka on yleislaki, jota sovelletaan kaikkiin yrityksiin, joilla on erääntyneitä tai maksamattomia sosiaaliturvavastuita. Toimenpide ei siis ole valikoiva.
IV c Toimenpide 3: Kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu
(40)
Kreikka tunnustaa myöntäneensä takuun vuonna 2010 siksi, ettei aiemmin vuonna 2009 myönnetty takuu (jota ei käytetty) riittänyt täysin yrityksen likviditeettitarpeiden kattamiseen, ja vuoden 2009 takuu yhdistettiin vuoden 2010 takuuseen.
(41)
Kreikka toteaa, että vuoden 2010 takuu oli komission tiedonannon Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (12), jäljempänä ’pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, mukainen eikä siksi merkitse Enomeni Klostoyfantourgialle myönnettyä etua. Kreikan mukaan myös pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen kertaluontoisuuden vaatimus täyttyy, koska vuoden 2010 takuu korvaa vuoden 2009 takuun ja siinä muutetaan useita vuoden 2007 takuun määräyksiä (ks. toimenpide 1 johdanto-osan 18 kappaleessa). Siten vuoden 2010 takuuta koskeva teksti ja sen säännökset käsittävät kaikki yrityksen lainoja koskevat säännöt. Kreikka toteaa myös, ettei takuu ole vielä voimassa, koska toimivaltainen viranomainen ei ole vielä hyväksynyt sitä.
(42)
Kreikka ilmoitti myös komissiolle, ettei vuoden 2010 takuuta ole vielä käytetty, koska yritys ei ole allekirjoittanut mitään lainasopimusta pankin kanssa, eikä lainaa ole otettu. Kreikan viranomaiset kiinnittivät komission huomion siihen, että takuun myöntämistä koskevassa ministeriön päätöksessä 2/35129/0025/28.06.2010 määrätään, että kaksi ensimmäistä lainerää (36,6 miljoonaa euroa ja 15 miljoonaa euroa) oli maksettava lainaottajalle 28 päivään heinäkuuta 2010 mennessä; tämä määräaika on ohitettu, joten takuuta ei voi enää käyttää.
(43)
Enomeni Klostoyfantourgia toteaa, että lainasopimusta ei ole vielä allekirjoitettu, eikä siksi myöskään korkoa ole vahvistettu. Kun sopimus allekirjoitetaan, korko tulee vastaamaan markkinakorkoa.
(44)
Enomeni Klostoyfantourgia toteaa vuonna 2010 tehdystä rakenneuudistussuunnitelmasta (ks. johdanto-osan 4 kappale), että sen mukaan yrityksen tuotantoa vähennetään huomattavasti, joten yrityksen elinkelpoisuuden palautuminen ei vääristäisi kilpailua.
V TUEN ARVIOINTI
(45)
Komissio arvioi tässä tarkasteltavana olevia toimenpiteitä edellä mainittujen tosiseikkojen sekä Kreikan ja Enomeni Klostoyfantourgian väittämien pohjalta. Ensiksi komissio arvioi Enomeni Klostoyfantourgian tilanteen tarkasteltavana olevien toimenpiteiden toteutushetkellä voidakseen päätellä, oliko yritys vaikeuksissa vai ei (V a kohta). Sitten komissio arvioi sen, onko tarkasteltavana olevissa toimenpiteissä tukea, voidakseen päätellä, onko kyseessä valtiontuki (V b kohta). Sen jälkeen, jos jokin toimenpide todella on tukea, komissio arvioi, soveltuuko toimenpide sisämarkkinoille (V c kohta).
V a Yrityksen tila
(46)
Kuten johdanto-osan 14 ja 15 kappaleessa todetaan ja kuten jäljempänä olevassa taulukossa 1 esitetään, yrityksen liiketoiminta ja taloudellinen suorituskyky heikkenivät merkittävästi vuosina 2004-2009.
Taulukko 1
Enomeni Klostoyfantourgian tärkeimmät talouden tunnusluvut (miljoonaa euroa)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Liikevaihto
154,3
97,5
64,6
74,7 (13)
30,6
4,5
Tulos ennen veroja
-89,6
-61,3
-49,3
-38,5
-62,4
-60,6
Kumulatiiviset tappiot
264,1
316
378,3
418,7
481
520,3 (14)
Merkitty pääoma
276,3
283,3
280,8
288,9
290,4
290,4 (14)
Omat varat
95,2
35,7
32,9
4,6
-49,1
- 111,5
Velat / omat varat
281 %
692 %
829 %
6 243 %
- 561 %
- 280 %
Tiedot tilinpäätöksistä vuosina 2004-2009.
(47)
Näiden talouden tunnuslukujen perusteella komissio päättelee, että yritys oli pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys silloin kun siihen kohdistettiin tarkasteltavana olevia toimenpiteitä (vuosina 2007-2010). Komissio katsoo, että yritys on myös nyt vaikeuksissa.
(48)
Erityisesti mitä tulee pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 a kohtaan, yrityksen merkitty pääoma, kuten käy ilmi vuosien 2004-2009 taseista, ei ollut kadonnut, vaan lisääntynyt vuosina 2004-2009. Komissio toteaa, että tänä aikana yhtiön oma pääoma kuitenkin pieneni siten, että se oli alhaisimmillaan vuonna 2007 ja negatiivinen vuosina 2008 ja 2009. Yritys ei kuitenkaan toteuttanut toimenpiteitä, joilla olisi puututtu oman pääoman pienenemiseen, niin kuin Kreikan lainsäädännössä (15) edellytetään. Tällaisia toimenpiteitä olisivat olleet joko pääoman lisäys tai tappioiden pääomittaminen, jolloin merkitty pääoma olisi pienentynyt. Ilmeisesti Enomeni Klostoyfantourgialla oli käytettävissään vain jälkimmäinen vaihtoehto, mikä johtui sen kriittisestä taloudellisesta tilasta (ks. taulukko 1) ja sen vaikeuksista saada rahoitusta (ks. johdanto-osan 15 kappale). Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että yritys oli menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan.
(49)
Lisäksi pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 c kohdan osalta voidaan todeta, että yritys täytti vuodesta 2008 Kreikan lainsäädännön edellytykset kollektiiviseen konkurssimenettelyyn asettamiselle (16).
(50)
Pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdan mukaiset vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkit, kuten tappioiden kasvu, liikevaihdon pieneneminen ja velkojen kasautuminen, ilmenivät jo ainakin vuodesta 2004.
V b Onko kyseessä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki
(51)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”
(52)
Komissio arvioi seuraavaksi, ovatko tarkasteltavana olevat Enomeni Klostoyfantourgian hyväksi toteutetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea
V b 1 Toimenpide 1: Toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu
a) Valtion varat
(53)
Komissio toteaa, että kyseinen valtiontakuu sisältää todella valtion varoja, koska valtio on suoraan sen myöntänyt. Päätöksen teki toimivaltainen ministeri; tämäkin todistaa, että kyseessä on valtion toimenpide. Näin ollen valtion varoja koskeva peruste täyttyy.
b) Etu
(54)
Kreikan ja tuensaajan mukaan Kreikan pankki (luotonantaja) suostui luopumaan valtiontuesta ja hyväksyi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen, mikä tekee takuun tarpeettomaksi. Väitteensä tueksi Kreikka ja tuensaaja esittävät Kreikan pankin 24 päivänä joulukuuta 2010 päiväämän kirjeen (vastaus Enomeni Klostoyfantourgian 23 päivänä joulukuuta 2010 päiväämään kirjeeseen).
(55)
Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Kreikan pankki toteaa kirjeessään ainoastaan, että pankki on valmis tarkastelemaan ehdotettua vakuuksien vaihtoa ehdolla, että pankki valitsee itse vakuuksiksi kelpaavat omaisuuserät ja että kakkien asianomaisten osapuolten on hyväksyttävä vaihto. Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei Kreikan pankki käytännössä hyväksynyt ehdotettua vakuuksien vaihtoa.
(56)
Kreikan mielestä vuoden 2007 takuu myönnettiin Euroopan unionin voimassa olevien valtiontukisääntöjen mukaisesti. Kreikan mukaan tuki kattoi enintään 80 prosenttia lainasta, ja sitä myönnettiin vain lainoille, joiden korot olivat markkinaehtoisia.
(57)
Komissio ei hyväksy edellä olevia väitteitä ja katsoo, että vuonna 2007 myönnetty takuu antoi käytännössä Enomeni Klostoyfantourgialle perusteetonta etua. Valtiontakuita koskevan tiedonannon 2.2 kohdan ja 3.2 kohdan mukaan lainanottaja saa edulliset lainaehdot, jos se ei maksa takuusta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään lainan minkäänlaisilla ehdoilla ilman valtiontakausta.
(58)
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa vuoden 2007 takuu myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen ottamalle lainalle, eikä takuunantajan (valtion) ollut tarkoitus saada siitä maksua. Kun otetaan huomioon valtiontakuita koskevan tiedonannon 3.2 kohta ja 4.2 kohta, komissio huomauttaa, että yrityksen taloudellinen tilanne oli vuosina 2004-2007 heikentynyt huomattavasti, se ei ollut huolehtinut lainanmaksuista, ja luotottavat pankit olivat jo vuodesta 2001 lähtien rajoittaneet antamaansa tukea ja vähentäneet luottojärjestelyjä ja lainoja. Komission mielestä Enomeni Klostoyfantourgia on luokitettava luottokelpoisuusluokkaan ”huono”, koska se oli suurissa vaikeuksissa toimenpidettä myönnettäessä.
(59)
Edellä mainitun lisäksi komissio huomauttaa, että yrityksen vuosien 2007, 2008 ja 2009 vuosikertomusten mukaan oli vielä tarkoitus, että takuudellisen lainan vakuudeksi käytettäisiin yrityksen kiinteää omaisuutta. Vakuutta ei kuitenkaan ollut vielä toteutettu (ks. johdanto-osan 18 kappale). Komissio toteaa myös, että Kreikan pankille (luotottava pankki) ehdotettiin joulukuussa 2010, että se luopuisi valtiontakuusta ja hyväksyisi sen sijaan kiinnityksen Enomeni Klostoyfantourgian kiinteään omaisuuteen (ks. johdanto-osan 37 kappale). Komissio katsoo, että kyseinen ehdotus on selvä osoitus siitä, että vakuutta ei ollut annettu. Kreikan viranomaisten mukaan vuoden 2007 takuu oli järjestetty panttaamalla yrityksen kauppatavaroita sekä yrityksen osakkaiden henkilökohtaisilla takuilla (ks. johdanto-osan 35 kappale), mutta todisteita on ainoastaan osakkaiden henkilökohtaisista takuista. Komissio katsoo siksi, ettei lainalla ollut vakuuksia.
(60)
Edellä esitetyn perusteella komissio epäilee, olisiko yksikään yksityinen taho antanut tällaista takuuta ja olisiko yksikään yksityinen pankki suostunut rahoittamaan yritystä ilman valtiontakuuta, koska yrityksellä olisi tällaisessa tilanteessa suuria vaikeuksia maksaa lainaa ja takuun antaja saattaisi joutua antamaan takuunsa käyttöön. Komissio katsoo sen vuoksi, että vuoden 2007 takuusta muodostuvan tuen määrä vastaa taatun lainan koko määrää eli 16 miljoonaa euroa (80 prosenttia 20 miljoonasta eurosta).
c) Tuen valikoivuus
(61)
Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan vuonna 2007 myönnetty takuu ei ole valtiontukea, koska se ei ollut erityisesti Enomeni Klostoyfantourgialle osoitettua tukea. Takuu myönnettiin ministeriön päätöksellä 2/75172/0025/26.01.2007, joka ei koskenut ainoastaan Enomeni Klostoyfantourgiaa vaan myös muita yrityksiä.
(62)
Komissio huomauttaa, että ministeriön päätös, johon takuu perustuu, koski tietyn maantieteellisen alueen eli Imathian tiettyjä toimialoja. Kreikan viranomaisilla oli tässä yhteydessä paljon liikkumanvaraa takuun myöntämisessä Enomeni Klostoyfantourgialle, koska takuun myöntämiselle ei ollut objektiivisia arviointiperusteita. Koska tällaisia objektiivisia arviointiperusteita ei ollut, toimenpide oli valikoiva, sillä viranomaiset päättivät siitä harkintansa mukaan (17). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (18) toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena, jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot. Näin ollen valikoivuutta koskeva peruste täyttyy.
d) Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan
(63)
Enomeni Klostoyfantourgia toimii alalla, jonka tuotteilla käydään paljon kauppaa jäsenvaltioiden välillä ja jolla kilpailu on kovaa. Tukitoimenpiteiden myöntämisajankohtana Enomeni Klostoyfantourgian myynti suuntautui pääasiassa muihin jäsenvaltioihin (ks. johdanto-osan 11 kappale). Käsiteltävänä oleva toimenpide antoi myös Enomeni Klostoyfantourgialle edun sen kilpailijoihin nähden (ks. johdanto-osan 45, 46 ja 47 kappale). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (19) on katsottava, että valtiontuki vahingoittaa muita yrityksiä, kun se vahvistaa yrityksen asemaa muihin kaupan alalla toistensa kanssa kilpaileviin jäsenvaltioiden yrityksiin nähden. Näin ollen kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva peruste täyttyy.
(64)
Tutkimus osoitti, ettei pankki, joka myönsi vuoden 2007 takuuseen liittyvän lainan (Kreikan pankki), hyötynyt käsiteltävänä olevasta takuusta. Takuu myönnettiin uuden lainasopimuksen yhteydessä, jonka uusi laina-aika oli 10 vuotta. Valtiontakuita koskevan tiedonannon 2.3.1 kohdan mukaan kyseessä voi olla lainanantajaan kohdistuva tuki, jos lainalle myönnetään valtiontakuu jälkikäteen ilman että kyseisen lainan ehtoja mukautetaan. Tässä tapauksessa kuitenkin entisen lainan ehtoja muutettiin, kun laina-aikaa muutettiin. Komissio katsoo sen vuoksi, ettei vuoden 2007 takuu ole luottolaitokseen kohdistuvaa tukea.
(65)
Vuoden 2007 takuulla oli vain se vaikutus, ettei lainan myöntänyt pankki pyrkinyt heti perimään sitä. Pankki olisi kuitenkin voinut vaatia entistä lainaansa likvidaatiomenettelyssä. Tässä yhteydessä komissio huomauttaa, että vuoden 2007 laina oli jo kiinnitetty kiinteään omaisuuteen (20).
(66)
Edellä olevan perusteella voidaan todeta, että toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua Enomeni Klostoyfantourgialle sääntöjenvastaisesti myönnettyä valtiontukea.
(67)
Komissio katsoo, ettei toukokuussa 2007 myönnetty valtiontakuu ole lainanantajapankille eli Kreikan pankille myönnettyä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
V b 2 Toimenpide 2: Erääntyneiden sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestely
a) Valtion varat
(68)
Komissio toteaa, että sosiaaliturvamaksujen tarkoitus on sosiaaliturvaorganisaatioiden talousarvion rahoitus. Kyseiset organisaatiot ovat valtion valvonnassa toimivia julkisoikeudellisia oikeushenkilöitä. Näiden maksujen maksamatta jättäminen vähentää valtion varoja. Kyseinen vaatimus siis täyttyy.
b) Etu
(69)
Komissio toteaa, että Enomeni Klostoyfantourgialle annettiin kahdeksan vuoden määräaika velan maksamiseen sellaisena ajankohtana, jolloin yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia ja oli hyvin todennäköistä, ettei se pystyisi maksamaan velkaansa. Jotta voidaan todeta, onko yritys saanut valikoivaa etua siitä, ettei velvoitteita ole tarvinnut maksaa, ja voidaanko kyseinen etu katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, on vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella (21) varmistettava, ettei Enomeni Klostoyfantourgia olisi voinut saada tällaista etua markkinaehdoin. Tässä yhteydessä on tärkeintä selvittää, toimiiko valtio luotonantajan ominaisuudessa näissä olosuhteissa samoin kuin varovainen yksityinen luotonantaja.
(70)
Kreikan viranomaisten mukaan Enomeni Klostoyfantourgia ei ollut noudattanut aiempia sopimuksia velkojen uudelleenjärjestelyistä. Samanaikaisesti sille annettiin kahdeksan vuotta aikaa 14,57 miljoonan euron velan maksamiseen (ks. johdanto-osan 16 kappale) sellaisena ajankohtana, jolloin yrityksellä oli vakavia taloudellisia vaikeuksia ja oli hyvin todennäköistä, ettei se pystyisi maksamaan velkojaan. Näin pitkää takaisinmaksuaikaa ei markkinaehdoilla toimiva luotonantaja olisi hyväksynyt, varsinkin kun edelliset yritykset velkojen uudelleenjärjestämiseksi olivat epäonnistuneet.
(71)
Edellä mainituista syistä komissio katsoo, ettei Kreikan viranomaisten käytöstä voida pitää samanlaisena kuin varovaisen yksityisen luotonantajan käytös, koska velkoja järjesteltiin myös vuonna 2009 huolimatta edellisten velkojen uudelleenjärjestely-yritysten epäonnistumisesta ja vaikka yritys oli vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa ja se oli lopettanut suurimman osan tuotantoaan, joten vaikutti epätodennäköiseltä, että se saisi velkansa maksettua.
(72)
Niinpä komissio katsoo, että vuonna 2009 toteutettu yrityksen sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely tuotti yritykselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.
c) Tuen valikoivuus
(73)
Kreikan viranomaisten ja tuensaajan mukaan velkojen uudelleenjärjestely toteutettiin yleisluonteisten Kreikan lain säännösten perusteella (22), jotka koskevat kaikkia kreikkalaisia yrityksiä, eikä toimenpide sen vuoksi ole luonteeltaan valikoiva.
(74)
Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä. Kreikan viranomaisilla oli tässä yhteydessä paljon liikkumanvaraa Enomeni Klostoyfantourgian maksamatta jättämien sosiaaliturvavelkojen käsittelemiseksi, koska ei ollut objektiivisia arviointiperusteita, joiden perusteella voitaisiin päättää, pitääkö velat järjestää uudelleen. Koska tällaisia objektiivisia arviointiperusteita ei ollut, toimenpide oli valikoiva, sillä viranomaiset päättivät siitä harkintansa mukaan (23). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (24) toimenpidettä ei voida pitää yleisluontoisena, jos elimellä, joka myöntää taloudelliset edut, on harkintavaltaa valita toimenpiteen edunsaajat tai ehdot. Siten valikoivuutta koskeva peruste täyttyy.
d) Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan
(75)
Samalla tavalla kuin edellä johdanto-osan 63 kappaleessa täyttyy myös peruste kilpailun vääristymisestä ja vaikutuksesta liiketoimiin jäsenvaltioiden välillä.
e) Päätelmä siitä, sisältyykö toimenpiteeseen 2 tukea
(76)
Edellä esitettyjen huomautusten mukaisesti komissio tekee päätelmän, että vuonna 2009 toteutettu sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely on Enomeni Klostoyfantourgiaan kohdistuvaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(77)
Tuen määrä on 14,57 miljoonaa euroa, mikä on uudelleenjärjestettyjen velkojen kokonaismäärä, kun yrityksen erääntyneet maksamattomat sosiaaliturvavelat järjesteltiin uudelleen 25 päivänä toukokuuta 2009.
V b 3 Toimenpide 3: Kesäkuussa 2010 myönnetty valtiontakuu.
(78)
Komissio huomauttaa myös, että yritys lopetti toimintansa jo vuonna 2009 eikä ole julkistanut tilinpäätöstään sen jälkeen (ks. johdanto-osan 15 kappale). Takuu ei ollut riittävä uuden rahoituksen vakuudeksi, eikä yritys aloittanut toimintaansa uudelleen sinä aikana, kun takuu oli voimassa. Näissä olosuhteissa komissio katsoo, ettei takuu aiheuttanut eikä uhannut aiheuttaa kilpailun vääristymistä. Tässä ei siis ole kyse valtiontuesta.
V c Tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille
V c 1 Yleistä
(79)
Siinä määrin kuin toimenpiteet 1 ja 2 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on tutkittava, ovatko kyseiset toimenpiteet 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa vahvistettujen poikkeusten mukaista sisämarkkinoille soveltuvaa tukea.
V c 2 Vaikeuksissa oleva yritys
(80)
Kuten johdanto-osan 46-50 kappaleessa todetaan, yrityksen liiketoiminta ja taloudellinen suorituskyky heikkenivät merkittävästi vuosina 2004-2009. Tämän perusteella komissio päättelee, että yritys oli pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 ja 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ajankohtana, jolloin käsiteltävänä olevat toimenpiteet toteutettiin yrityksen hyväksi (vuosina 2007-2010). Tämän myöntävät sekä Kreikka että tuensaaja. Komission mielestä yritys on myös tällä hetkellä vaikeuksissa, sillä sen tilanne ei ole parantunut.
V c 3 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohtaan ja 107 artiklan 3 kohtaan perustuvat poikkeukset
(81)
On selvää, ettei SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdassa ja 107 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdassa säädettyjä poikkeuksia voi soveltaa, eivätkä Kreikan viranomaiset niihin vetoakaan.
(82)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Enomeni Klostoyfantourgia sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tukikelpoisella alueella, joten sille voitaisiin mahdollisesti myöntää aluetukea.
(83)
Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa vuosille 2007-2013 (25), jäljempänä ’aluetukia koskevat suuntaviivat’, jotka olivat voimassa sovellettaessa vuoden 2007 takuuta ja vuoden 2009 velkojen uudelleenjärjestelyä (toimenpiteet 1 ja 2), vahvistetaan edellytykset alueellisten investointitukien hyväksymiseksi.
(84)
Vaikeuksissa olevat yritykset eivät kuulu aluetukia koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan. Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa jo silloin kun toimenpiteet 1 ja 2 toteutettiin, eikä sille siten voitu myöntää aluetukea. Komissio tekee sen vuoksi johtopäätöksen, ettei tukea voi pitää alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaisena.
(85)
Komissio tarkastelee myös, soveltuvatko käsiteltävänä olevat toimenpiteet sisämarkkinoille tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (26) (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) mukaisesti. Komissio huomauttaa, etteivät vaikeuksissa oleville yrityksille myönnetyt tuet kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan. Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa jo silloin kun toimenpiteet 1 ja 2 toteutettiin, ja siten Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen perusteella.
(86)
Komission on myös tarkasteltava, voisivatko jotkin toimenpiteet soveltua sisämarkkinoille niiden kriisin torjuntaan tarkoitettujen säännösten perusteella, jotka esitetään komission tiedonannossa Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (27), jäljempänä ’tilapäiset puitteet’. Komissio huomauttaa kuitenkin, että Enomeni Klostoyfantourgia oli selvästi vaikeuksissa ennen 1 päivää heinäkuuta 2008, eikä sille sen vuoksi voida myöntää tukea tilapäisten puitteiden perusteella.
(87)
Koska Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa, kun siihen kohdistuvat tukitoimenpiteet toteutettiin, voidaan tukitoimien soveltuvuutta sisämarkkinoille tarkastella pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella eli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella
(88)
Ensinnäkin komissio katsoo, ettei käsiteltävänä olevia toimenpiteitä voida pitää sisämarkkinoille soveltuvina pelastustukina. Tuen kesto ei ole rajoitettu kuuteen kuukauteen, kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan c alakohdassa säädetään, ja myös lainaan liittyvä velkojen uudelleenjärjestely on voimassa kauemmin kuin pelastustuille sallitut kuusi kuukautta. Toimenpiteitä ei myöskään ole rajoitettu vähimpään tarvittavaan, kuten pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 25 kohdan d alakohdassa säädetään. Määrä määritetään kyseisten suuntaviivojen liitteessä vahvistetun kaavan mukaan.
(89)
Toiseksi mitään toimenpiteistä ei voida pitää sisämarkkinoille soveltuvana rakenneuudistussäännösten perusteella. Kreikan ja tuensaajan mukaan yritys oli ennen vuoden 2007 takuun myöntämistä toimittanut Kreikan viranomaisille rakenneuudistussuunnitelman, johon kuului pankkirahoitusta ilman valtiontukea. Rakenneuudistussuunnitelmaa ei koskaan toimitettu virallisesti komissiolle. Toimenpiteet toteutettiin ilman rakenneuudistussuunnitelmaa, joka on kuitenkin välttämätön edellytys yrityksen elinkelpoisuuden turvaamiseksi pitkällä aikavälillä. Tutkimuksessa saatujen tietojen mukaan tällaista suunnitelmaa ei ollut, ja kaikki kyseisenä ajanjaksona toteutetut rakenneuudistusyritykset olivat epäonnistuneet. Käytännössä yrityksen toiminta oli lakannut ja se oli lähtenyt pörssistä. Huolimatta rakenneuudistuksen epäonnistumisesta valtio myönsi Enomeni Klostoyfantourgialle edelleen toimintapääomaa vuoden 2007 valtiontakuun muodossa. Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpiteet 1 ja 2 olivat toimintatukea, johon ei liittynyt minkäänlaista uskottavaa rakenneuudistusta.
(90)
Myöskään ei ole toimitettu virallisesti tietoja mistään pelastus- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 38-42 kohdassa tarkoitetuista korvaavista toimenpiteistä.
(91)
Mitä tulee Enomeni Klostoyfantourgian kelpoisuuteen saada rakenneuudistustukea, komissio toteaa, että yritys sai toimintatukia ainakin vuodesta 2007, minä vuonna se jo oli vaikeuksissa. Komissio katsoo, että mainittu seikka puhuu kertaluonteisen tuen periaatetta vastaan. Yrityksen vaikeudet olivat jatkuvia, ja siihen kohdistuvat tukitoimet johtivat kilpailun vääristymiseen yhteisen edun vastaisella tavalla. Tuensaaja väittää lisäksi, että vuoden 2007 takuu sisällytettiin vuoden 2010 takuuseen, minkä vuoksi yrityksen lainajärjestelyjä voidaan tarkastella yhdessä. Komissio katsoo kuitenkin, ettei ole näyttöä yhdennetystä rakenneuudistuksesta, koska vuosien 2007, 2009 ja 2010 tukitoimenpiteet myönnettiin useina vuosina ilman että oli olemassa vaadittua yhtä rakenneuudistussuunnitelmaa tai -strategiaa, jolla yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus olisi voitu palauttaa.
(92)
Näiden huomioiden perusteella komissio katsoo, ettei tuen kertaluonteisuuden vaatimus täyty.
(93)
Koska Enomeni Klostoyfantourgia oli vaikeuksissa, kun siihen kohdistuvat tukitoimenpiteet toteutettiin, komissio katsoo, ettei ole olemassa mitään muita valtiontukisääntöjä, joiden mukaan väitetyn tuen voitaisiin katsoa olevan SEUT-sopimuksen mukaista.
V c 4 Tuen soveltuvuutta koskeva päätelmä
(94)
Edellä esitetty huomioon ottaen komissio päättelee, etteivät tukitoimenpiteet 1 ja 2 ole SEUT-sopimuksen mukaisia.
VI TAKAISINPERINTÄ
(95)
Edellä olevan perusteella komissio päättelee, että vuoden 2007 valtiontakuu ja vuoden 2009 sosiaaliturvamaksuvelkojen uudelleenjärjestely ovat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Komissio päättelee myös, että vuonna 2010 myönnetty valtiontakuu ei ole valtiontukea.
(96)
Komission asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.
(97)
Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on todettu sääntöjenvastaisiksi ja sisämarkkinoille soveltumattomiksi tuiksi, on tukisummat perittävä takaisin, jotta ennen tuen myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne palautuu. Takaisinperintää varten alkuajankohdaksi katsotaan hetki, jolloin etu myönnettiin tuensaajalle eli hetki, jolloin tuki asetettiin tuensaajan käytettäväksi. Tuensaaja maksaa perintäkorkoa tuen lopulliseen takaisinmaksuun saakka.
(98)
Vuonna 2007 myönnetyn valtiontakuun (toimenpide 1) sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus katsotaan yhtä suureksi kuin taatun lainan koko määrä. Komissio arvioi, että tällä tavoin Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki on 16 miljoonaa euroa.
(99)
Toimenpiteen 2 sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus katsotaan yhtä suureksi kuin uudelleenjärjestettävien velkojen koko määrä, toisin sanoen Enomeni Klostoyfantourgialle myönnetty tuki on 14,57 miljoonaa euroa. Sellaiset maksut, jotka eivät koske sopimuksen perusteella maksettuja summia, voidaan vähentää kokonaismäärästä, joka on perittävä takaisin sääntöjenvastaisena ja sisämarkkinoille soveltumattomana tukena.
(100)
Kreikan viranomaiset määrittävät takaisinperinnän tarkan määrän ja perittävän koron.
ON ANTANUT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Valtiontuki, jonka Kreikka myönsi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti Enomeni Klostoyfantourgia A.E:lle valtiontakuun muodossa vuonna 2007 ja sosiaaliturvavelkojen uudelleenjärjestelyn muodossa vuonna 2009, ei sovellu sisämarkkinoille.
2. Vuonna 2010 myönnettyyn valtiontakuuseen ei sisälly Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
1. Kreikan on perittävä tuensaajalta takaisin 1 artiklan 1 kohdassa mainittu tuki.
2. Takaisinperittävään summaan sisällytetään korko, joka on kertynyt siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen takaisinperintään saakka.
3. Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (28) V luvun säännösten mukaisesti.
4. Kreikan on peruutettava kaikki 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tekopäivästä alkaen.
3 artikla
1. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Kreikan on varmistettava tämän päätöksen täytäntöönpano neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.
4 artikla
1. Kreikan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tukisumma ja siitä perittävä korko);
b)
yksityiskohtainen kuvaus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista ja toteutettavista toimenpiteistä;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Kreikan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä säännöllisesti siihen saakka, kunnes 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Jos komissio sitä pyytää, Kreikan on toimitettava viipymättä kaikki tiedot toimenpiteistä, jotka se on jo toteuttanut tai joita se suunnittelee tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 22 päivänä helmikuuta 2012.