KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 14. december 2010
om statsstøtte C 8/10 (ex N 21/09 og NN 15/10) iværksat af Grækenland til fordel for Varvaressos S.A.
(meddelt under nummer K(2010) 8923)
(Kun den græske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/414/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF vedrørende statsstøtte C 8/10 (ex N 21/09 og NN 15/10) (2),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser, og under henvisning til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Den 5. november 2007 modtog Kommissionen en anmeldelse fra Grækenland vedrørende redningsstøtte til Varvaressos S.A. (i det følgende benævnt »Varvaressos«). Efter udveksling af oplysninger vedtog Kommissionen den 16. juli 2008 en afgørelse om at godkende den anmeldte foranstaltning uden indvendinger.
(2)
Den 15. januar 2009 modtog Kommissionen en anmeldelse fra Grækenland om redningsstøtte til Varvaressos SA (i det følgende benævnt »Varvaressos«).
(3)
Efter udveksling af oplysninger indledte Kommissionen den 9. marts 2010 den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende den omstruktureringsstøtte, som Grækenland havde anmeldt den 15. januar 2009, og vedrørende en statsgaranti, som Grækenland ulovligt havde ydet Varvaressos i 2007. I forbindelse med denne statsgaranti nævnte Kommissionen muligheden af, at den ville tilbagekalde sin afgørelse af 16. juli 2008 om at godkende den anmeldte redningsstøtte til Varvaressos.
(4)
Afgørelsen om indledning af undersøgelsesproceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 10. marts 2009 (3). Efter indledningen af proceduren fremkom Grækenland den 28. juli 2010 med nogle bemærkninger og oplysninger. Varvaressos fremkom ligeledes med bemærkninger og oplysninger den 18. juni 2010. Endelig fremsatte andre interesserede parter bemærkninger den 4. juni 2010, den 14. juni 2010 og den 17. juni 2010 (4).
(5)
Kommissionen anmodede ved brev af 9. juli 2010 om yderligere oplysninger om ovennævnte statsstøtteforanstaltninger. De græske myndigheder svarede ved brev af 14. september 2010.
(6)
Efter anmodning fra støttemodtageren blev der holdt et møde den 14. juli 2010. I den forbindelse blev den ændrede omstruktureringsplan drøftet.
2. BESKRIVELSE
2.1. Støttemodtageren
(7)
Varvaressos blev grundlagt i 1975 og er aktiv på tekstilmarkedet som spinderi (produktion og salg af garn). Den eksporterer til 20 lande, herunder Tyskland, Frankrig, Østrig, Italien, Spanien, Det Forenede Kongerige og Slovenien. I 2009 lå 52 % af virksomhedens salg i EU-landene, bortset fra Grækenland (57 % i 2008,67 % i 2007), 42 % lå i Grækenland (40 % i 2008,32 % i 2007) og 6 % lå i tredjelande (2 % i 2008,1 % i 2007).
(8)
I 2009 havde virksomheden i gennemsnit 205 medarbejdere (et fald fra 212 i 2008) og en omsætning på 19 mio. EUR. Målt i 2007-tal indtog virksomheden en tiendeplads på det græske tekstilmarked. Dens andel af garnmarkedet var på […] % i 2008.
(9)
I perioden 2004-2009 faldt virksomhedens årlige omsætning fra 28,4 mio. EUR til 19,2 mio. EUR (et fald på 32 %). I perioden 2006-2009 havde virksomheden akkumulerede tab, der voksede fra 2 mio. EUR i 2006 til 17,2 mio. EUR i 2009. Virksomhedens finansielle nøgletal for årene 2004-2009 fremgår af tabel 1 nedenfor.
Tabel 1
Varvaressos’ finansielle nøgletal i perioden 2004-2009
(EUR million.)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Omsætning
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Resultat før skat
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Akkumulerede tab
Ikke oplyst
Ikke oplyst
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Tegnet kapital
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Egenkapital
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Gæld/egenkapital-forhold
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Kilde: Data fra årsregnskabet for 2004-2009.
2.2. Foranstaltningerne
(10)
I perioden 2007-2008 fik Varvaressos bevilget to statslige støtteforanstaltninger, nemlig en ikke-anmeldt statsgaranti for omlægningen af eksisterende lån i maj 2007 (foranstaltning 1) og en anmeldt statsgaranti for et nyt redningslån, der blev godkendt af Kommissionen i juli 2008 (foranstaltning 2). I januar 2009 anmeldte Grækenland omstruktureringsstøtte i form af et direkte tilskud (foranstaltning 3).
2.2.1. Genopretningsplanen for 2006
(11)
Med henblik på modtagelsen af ovennævnte støtte forelagde Varvaressos en genopretningsplan, kaldet »strategi- og forretningsplan for 2006-2011«, for de græske myndigheder. Den beskriver virksomhedens strategiske mål og nødvendige handlinger samt dens forventede finansielle stilling for 2006-2011. Planen indebærer: a) en stigning i andelen af specialfibre i den samlede produktion fra […] % i 2007 til […] % i 2011 med henblik på at øge virksomhedens avance, b) et fald i den samlede produktionskapacitet fra […] tusind tons i 2007 til […] tusind tons i 2008-2011, samt c) en reduktion af virksomhedens medarbejderstab fra 237 i 2007 til 217 i 2011.
(12)
Virksomhedens langfristede lån på 15,6 mio. EUR forventes at blive indfriet inden udgangen af 2010. Endvidere forventes der udgifter på [1-2] mio. EUR i perioden 2006-2009 til dækning af investeringer i omstruktureringen af virksomhedens ledelse og omlægningen af virksomhedens produktion til mere rentable produkter. Den statsstøtte, som der anmodes om for perioden 2007-2011, beløber sig til 13,5 mio. EUR og skal kompensere for de uheldige investeringer i perioden 2000-2005, som skabte virksomhedens problemer. Virksomheden forventes at være rentabel i 2010 med et resultat før skat på 1 mio. EUR og en avance på 3,5 % (i 2011 forventes der at være et positivt resultat før skat på 0,8 mio. EUR og en avance på 2,6 %). Salget forventes at stige fra 26,2 mio. EUR i 2006 til 29,3 mio. EUR i 2011 (en stigning på 12 %).
2.2.2. Foranstaltning 1: Den ikke-anmeldte statsgaranti for 2007
(13)
Den 30. maj 2007 udstedte Grækenland en ministeriel bekendtgørelse om at yde Varvaressos en statsgaranti som sikkerhed for omlægningen af virksomhedens eksisterende lån på i alt 22,7 mio. EUR. Garantien skulle dække 80 % af lånene, dvs. 18,2 mio. EUR; den oversteg dog reelt det samlede underliggende lån (jf. betragtning 16 nedenfor).
(14)
Inden omlægningen i 2007 var kun en del af virksomhedens aktiver i form af fast ejendom pantsat for at dække dens lån. I forbindelse med omlægningen i 2007 blev der optaget realkreditlån i virksomhedens resterende ejendomsaktiver. Dette realkreditlån blev optaget af hensyn til virksomhedens långivende banker og ikke til staten. I henhold til græsk lovgivning (5) skal staten, inden den indfrier en garanti, dog først modtage de værdipapirer, der ligger til grund for de garanterede lån.
(15)
Denne foranstaltning blev aldrig anmeldt til Kommissionen; i stedet anførte Grækenland i anmeldelsen af redningsstøtten af 5. november 2007, at virksomheden ikke tidligere havde modtaget rednings- eller omstruktureringsstøtte.
(16)
Denne foranstaltning byggede på en ikke-anmeldt garantiordning, som blev godkendt af det græske finansministerium den 26. januar 2007. Efter denne ordning blev der den 31. december 2006 ydet statsgarantier til omlægningen af udestående lån, uanset om de var forfaldne eller ej, til et nyt lån. De relevante lån blev bevilget til virksomheder inden for industri og minedrift, husdyrbrug og hotelbranchen, som var oprettet og blev drevet i Imathiaområdet i det nordlige Grækenland, til dækning af anlægsinvesteringer og driftskapital. Ordningen fastsatte ikke nogen præmie for statsgarantien. På grundlag af en af garantibestemmelserne dækkede garantien i sidste ende et maksimumsbeløb på 30 mio. EUR plus renter, hvilket forklarer, hvorfor dette beløb er højere end de underliggende lån (22,7 mio. EUR) (6).
2.2.3. Foranstaltning 2: Den anmeldte statsgaranti for 2008
(17)
Den 16. juli 2008 godkendte Kommissionen en anmeldt redningsstøtte til Varvaressos i form af en statsgaranti for et lån på 2,4 mio. EUR (7). Afgørelsen blev vedtaget på grundlag af oplysninger om, at virksomheden ikke tidligere havde modtaget rednings- eller omstruktureringsstøtte (8) og derfor var berettiget til redningsstøtte.
(18)
Garantien blev ydet uden præmie til garanten (staten) og dækkede hele lånebeløbet, dvs. 2,4 mio. EUR.
(19)
Ifølge de græske myndigheders anmeldelse af foranstaltningen den 5. november 2007 skulle [1-2] mio. EUR af det samlede støttebeløb finansiere følgende investeringer: a) omstrukturering og modernisering af virksomhedens ledelse ([…] mio. EUR), der blev gennemført i perioden 2006-2009, og b) omlægning af produktionen til mere rentable produkter ([…] mio. EUR), der blev gennemført i perioden 2007-2009. Disse investeringer indgik også i den omstruktureringsplan, der blev fremlagt den 15. januar 2009, og skulle gennemføres i løbet af samme periode som planen (jf. betragtning 22-23 og betragtning 42-43 nedenfor).
2.2.4. Foranstaltning 3: Det anmeldte direkte tilskud for 2009
(20)
Den 15. januar 2009 anmeldte Grækenland et direkte tilskud på 14 mio. EUR til finansiering af virksomhedens omstruktureringsplan.
(21)
Ifølge den forelagte omstruktureringsplan skyldtes virksomhedens problemer de store finansielle omkostninger i forbindelse med et investeringsprogram, som blev gennemført i 2000-2005, store driftsomkostninger og ledelsesproblemer.
(22)
Planen strækker sig over perioden 2006-2011. Den er blevet korrekt ajourført og tilpasset under den formelle undersøgelsesprocedure. Grundtanken bag omstruktureringsprocessen er fuld tilbagebetaling af de fleste af virksomhedens banklån (herunder det lån, for hvilket der blev godkendt redningsstøtte i juli 2008), en reduktion af produktionen og medarbejderstaben (9), en omlægning af produktionen til mere rentable produkter (andelen af specialgarn i den samlede produktion skal øges til […] % senest i 2012) samt en omstrukturering og modernisering af virksomhedens ledelse.
(23)
Ifølge omstruktureringsplanens tre scenarier (det neutrale, optimistiske (best case) og (worst case) pessimistiske scenarie) vil virksomheden genoprette sin langsigtede rentabilitet senest ved udgangen af 2011.
(24)
Ifølge alle tre scenarier forventes virksomhedens salg at stige og omkostningerne og udgifterne (uden afskrivning) at falde. Derfor forventes virksomhedens EBT + D (10) at være negativt i 2010 og positivt i 2011 efter afslutningen af omstruktureringsperioden. Samtidig vil virksomhedens egenkapitalforrentning (11) i 2011 være højere end dets låneomkostninger (12) (efter det neutrale og best-case scenarie) eller lig med dem (efter worst-case scenariet).
3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN
(25)
I Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren oplyste den, at støtteforanstaltningernes forenelighed med det indre marked ville blive vurderet på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«) (13). Kommissionen foretog derfor en indledende vurdering af støtteforanstaltningerne ud fra kriterierne i rammebestemmelserne.
(26)
For det første noterede Kommissionen sig, at Grækenland ikke havde underrettet den om en tidligere statsgaranti, som var blevet ydet til Varvaressos i maj 2007. Kommissionen noterede sig også, at Grækenland i anmeldelsen af redningsstøtten i november 2007 havde meddelt Kommissionen, at Varvaressos ikke tidligere havde modtaget rednings- eller omstruktureringsstøtte. Efterfølgende var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt den ville have anset virksomheden for berettiget til redningsstøtte i sin afgørelse af juli 2008, hvis Grækenland ikke havde fremsat ukorrekte oplysninger om 2007-garantien.
(27)
For det andet satte Kommissionen på baggrund af 2007-garantien også spørgsmålstegn ved, om virksomheden var berettiget til den anmeldte omstruktureringsstøtte, dvs. om princippet om engangsstøtte var overholdt.
(28)
Med hensyn til støttemodtagerens status som kriseramt virksomhed noterede Kommissionen sig, at Varvaressos på grund af de tab og den nedgang i salget, som den havde oplevet i de tidligere år, kunne betragtes som en kriseramt virksomhed. Kommissionen gav dog udtryk for tvivl om, hvorvidt Varvaressos reelt var kriseramt, da 2007-garantien blev bevilget, idet virksomheden angiveligt kunne have opnået omlægning af sine eksisterende lån hos de samme banker uden intervention fra det offentlige.
(29)
Med hensyn til genoprettelsen af rentabiliteten udtrykte Kommissionen tvivl om tidsplanen for planen, der forudser en tilbagevenden til langsigtet rentabilitet senest ved udgangen af 2009. Eftersom 2009 var forbi, og hovedparten af omstruktureringen endnu ikke var gennemført, mente Kommissionen, at den frist, der var fastsat for genskabelse af den langsigtede rentabilitet, ikke længere kunne anses for realistisk.
(30)
Endvidere gav Kommissionen udtryk for tvivl om de undersøgelsesresultater, der var blevet fremlagt vedrørende markedet for spinderivarer, som stammede fra 2007. Da der allerede var gået to år, og der var sket markante ændringer i verdensøkonomien siden da, var det muligt, at disse undersøgelser var forældede. Kommissionen anmodede derfor om et nyt sæt data og prognoser og nogle markedsundersøgelser af nyere dato.
(31)
Med hensyn til at forhindre urimelig konkurrencefordrejning gav Kommissionen udtryk for tvivl med hensyn til de to foreslåede modydelser. Det drejede sig om: a) lukningen af et af virksomhedens tre fabriksanlæg, nemlig det i Naoussa; b) salget af aktiepost i dattervirksomheden »Thiva Ginning Mills SA«. Begge disse foranstaltninger blev først og fremmest fundet nødvendige for at opnå langsigtet rentabilitet for støttemodtageren og kompenserede således ikke virksomhedens konkurrenter for konkurrencefordrejningen.
(32)
Endelig fandt Kommissionen med hensyn til begrænsningen af støtten til det strengt nødvendige, at Varvaressos er en stor virksomhed i relation til vurderingen (i 2006 havde den en årlig omsætning på 28 mio. EUR), og anførte, at virksomheden var beliggende i et område, som er berettiget til støtte i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. På grundlag af ovenstående fastsatte Kommissionen virksomhedens egetbidrag til i princippet at være på mindst 40 % af planens samlede omkostninger.
4. GRÆKENLANDS BEMÆRKNINGER
(33)
De oplysninger, som de græske myndigheder har givet om de påståede statsstøtteforanstaltninger, kan sammenfattes således:
4.1. 2007-garantien som statsstøtte
(34)
Grækenland erkender at have ydet statsgaranti i maj 2007. Grækenland påpeger dog, at der ikke var tale om statsstøtte. Grækenland gør navnlig gældende: a) at de långivende banker ville have godkendt omlægningen selv uden statsgarantien, b) at der ikke var behov for en statsgaranti, fordi lånene i forbindelse med omlægningen var tilstrækkeligt dækket af aktiver af en højere værdi end det udestående beløb, og c) at statsgarantien i 2007 ikke forbedrede virksomhedens mulighed for at skaffe midler på kapitalmarkedet, eftersom Varvaressos fortsat var i stand til at skaffe midler på egen hånd.
4.2. Støttemodtageren som en »kriseramt virksomhed« i 2007
(35)
Grækenland anfører, at Varvaressos reelt var kriseramt i 2007, og at det kun var takket være ubehæftede aktiver af betydelig værdi, at virksomheden kunne få adgang til det finansielle marked uden en statsgaranti.
(36)
Grækenland gør ligeledes gældende, at låneomlægningen i 2007 ikke var tilstrækkelig til, at virksomheden kunne finansiere omstruktureringen. Den blev kun anvendt til at omlægge de eksisterende tunge gældsbyrder. Der var fortsat behov for ny finansiering, og den blev ikke tilvejebragt gennem omlægningen i 2007. Derfor var virksomheden ikke i stand til at genskabe sin levedygtighed på egen hånd, hvorfor interventionen fra det offentlige var på sin plads. Varvaressos opfylder således kriteriet i punkt 9 i rammebestemmelserne.
(37)
På den baggrund anfører Grækenland, at såfremt foranstaltningen fra 2007 anses for at være statsstøtte, var virksomheden berettiget til at modtage rednings- og omstruktureringsstøtte.
4.3. Princippet om engangsstøtte
(38)
Ifølge Grækenland blev alle tre undersøgte foranstaltninger (statsgarantien for 2007, statsgarantien for 2008 og det anmeldte direkte tilskud), ydet for at lette gennemførelsen af en enkelt omstruktureringsplan.
(39)
I december 2006 ansøgte Varvaressos om rednings- og omstruktureringsstøtte og fremlagde den samme plan som den, der blev anmeldt til Kommissionen senere i januar 2009. Tidsforskellen mellem ansøgningen om rednings- og omstruktureringsstøtte til de græske myndigheder (december 2006) og anmeldelsen af det direkte tilskud i 2009 til Kommissionen (januar 2009) skyldtes udelukkende administrative forhold og ikke tilbagevendende vanskeligheder og gentagne behov for statslig indgriben.
(40)
Garantien for 2007 (foranstaltning 1) havde endvidere til formål at takle virksomhedens finansielle problemer på kort sigt ved at give det et pusterum i form af to års udsættelse med afdragene på lånene. De andre foranstaltninger havde til formål at fjerne virksomhedens finansielle problemer på lang sigt. Samtidig var alle tre foranstaltninger af samme karakter i og med, at de tog fat på problemet med virksomhedens banklån.
(41)
Endelig anfører Grækenland, at alle tre foranstaltninger indgår i samme omstruktureringsproces, hvorfor engangsprincippet ikke er overtrådt.
4.4. Omstruktureringsomkostninger og egetbidrag
(42)
Omstruktureringsomkostningerne består i omlægning af de langfristede banklån (23 mio. EUR), omstrukturering af medarbejderstaben (1 mio. EUR), investeringer (3 mio. EUR) og omstrukturering af aktiver (1 mio. EUR). Disse omkostninger løber op i 28 mio. EUR (14).
(43)
Grækenland hævder, at de samlede omkostninger i forbindelse med omstruktureringen vil blive finansieret med 14 mio. EUR i form af statsstøtte og 14 mio. EUR i form af egetbidrag. Virksomhedens egetbidrag omfatter indtægter på […] og 1 mio. EUR fra salget af aktieposten i et datterselskab i 2007.
4.5. Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger
(44)
Med hensyn til modydelserne foreslog planen oprindeligt (inden indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure): a) indstilling af driften i et af virksomhedens tre fabriksanlæg, der blev indledt i 2007 og afsluttet i 2008, og b) salg af en aktiepost i et datterselskab, der fandt sted i 2007. Virksomheden anførte, at dette datterselskab var tabsgivende i årene 2005 og 2006.
(45)
Efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure foreslog Grækenland følgende alternative modydelser:
-
tilbagetrækning af virksomheden fra det græske marked med mindst 10 % sammenlignet med 2009-salget i Grækenland for perioden frem til udgangen af 2013, dvs. to år efter afslutningen af omstruktureringen
-
forbud mod enhver form for statsstøtte til virksomheden for perioden frem til udgangen af 2013, dvs. to år efter afslutningen af omstruktureringen.
(46)
Grækenland anfører, at der i Varvaressos’ tilfælde er forhold, som begrunder mindre strenge modydelser og et lavere egetbidrag.
(47)
Grækenland anfører navnlig, at Varvaressos er beliggende i Imathiaområdet, et område, der modtager regionalstøtte. Arbejdsløshedsprocenten i Imathia er dobbelt så høj som landsgennemsnittet, og dets BNP udgør 70 % af landsgennemsnittet. Samtidig er antallet af tekstil- og beklædningsvirksomheder i Imathia faldet fra 296 til 181 i 2008 (et fald på 39 %). Endelig er 56 % af jobbene i virksomheder med mere end ti medarbejdere gået tabt i de seneste år.
(48)
Grækenland anfører også, at Varvaressos er blevet betydeligt mindre siden 2006 på grund af lukningen af et af dens tre fabriksanlæg og frasalget af dens datterselskab. Lukningen af fabriksanlægget medførte en nedskæring i medarbejderstaben på […] mandtimer og en reduktion af produktionskapaciteten på 30 %, der oven i købet er irreversibel (på grund af skrotning eller salg af udstyr). Salget af datterselskabet medførte et fald i den årlige omsætning på 6,7 mio. EUR. Samlet set blev virksomhedens markedsandel reduceret med 27 % målt i salgsværdi og med 30 % målt i salgsmængde. Endvidere trak virksomheden sig helt ud af Estland, Ungarn og Rumænien og delvis ud af Østrig, Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Italien og Polen (tilbagetrækningsprocent på mellem […] % og […] %).
5. BEMÆRKNINGER FRA ANDRE INTERESSEREDE PARTER
(49)
Kommissionen modtog bemærkninger fra Varvaressos. Dets argumenter faldt i vid udstrækning i tråd med bemærkningerne fra de græske myndigheder.
(50)
Kommissionen modtog også bemærkninger fra andre interesserede parter, der enten var knyttet til Varvaressos aktiviteter eller var berørt af dem. I alle bemærkninger blev støttemodtageren fremhævet både som bidragyder til den lokale økonomi og som en veletableret virksomhed. Det blev også anført, at indstillingen af virksomhedens drift i betydelig grad ville reducere beskæftigelsen og produktionskapaciteten i Grækenland og især i Imathia. Det blev endvidere anført, at støtten til Varvaressos ikke skaber konkurrencefordrejning på grund af virksomheden lille markedsandel.
6. VURDERING: EKSISTENSEN AF STØTTE
6.1. Foranstaltning 1 og 2: Statsgarantierne for 2007 og 2008
(51)
I henhold til af artikel 107, stk. 1, i TEUF, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. For at en foranstaltning kan betragtes som statsstøtte, skal den således opfylde følgende fire kriterier.
(52)
For det første skal en foranstaltning ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler. Statsgarantier bringer statens midler i fare, da deres indfrielse sker over statens budget. Endvidere indebærer en garanti, for hvilken der ikke betales en passende modydelse, et tab af finansielle midler for staten. Endvidere ydes statsgarantier ved afgørelser truffet af de kompetente myndigheder. I det foreliggende tilfælde blev garantierne for 2007 og 2008 ydet Varvaressos ved afgørelse truffet af det græske finansministerium. Dermed er kriteriet vedrørende statsmidler opfyldt.
(53)
For det andet skal en foranstaltning give støttemodtageren en fordel. Kommissionen finder, at de to garantier har givet Varvaressos en urimelig fordel. Af de grunde, der er anført i punkt 2.2 og 3.2 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (i det følgende benævnt »garantimeddelelsen«) (15), opnår låntageren en fordel, når vedkommende ikke betaler markedspris for garantien. I nogle tilfælde ville låntageren som en kriseramt virksomhed ikke uden en statsgaranti kunne finde et finansieringsinstitut, der i det hele taget var rede til at yde lån.
(54)
I punkt 3.2 i garantimeddelelsen har Kommissionen fastsat tre kumulative betingelser, som den anser for tilstrækkelige til at udelukke eksistensen af statsstøtte (dvs. en fordel) i form af en garanti. Det drejer sig om følgende:
-
Låntageren er ikke en kriseramt virksomhed.
-
Garantien dækker højst 80 % af det enkelte udestående lån.
-
Garantiens størrelse kan måles korrekt vis på det tidspunkt, hvor garantien ydes.
-
Der betales markedspris for garantien.
(55)
Når disse kriterier anvendes på det foreliggende tilfælde, konstaterer Kommissionen følgende:
-
Varvaressos var kriseramt (16) på tidspunktet for ydelsen af såvel garantien for 2007 som garantien for 2008.
-
For det andet dækkede både garantien for 2007 og garantien for 2008, sådan som det fremgår af betragtning 13, 16 og 18, ikke mere en 100 % af lånet.
-
For det tredje bemærker Kommissionen med hensyn til garantien for 2007, at garantiens størrelse ikke kunne måles korrekt, da den blev ydet. Dette ses af, at garantien ifølge de oplysninger, der blev fremsendt af de græske myndigheder (jf. betragtning 13 og 16 ovenfor), oprindeligt skulle dække 80 % af lånet eller 18,2 mio. EUR, men i sidste ende kom til at dække 30 mio. EUR på grundlag af en af bestemmelserne i garantiordningen.
-
For det fjerde blev både garantien for 2007 og garantien for 2008 stillet for lån til en kriseramt virksomhed, og der blev ikke fastsat en præmie til garanten (staten). Alene den omstændighed, at der ikke blev betalt noget gebyr for garantierne, kunne tyde på, at foranstaltningerne gav Varvaressos en fordel. En garanti uden præmiebetaling er ikke til rådighed på det kommercielle bankmarked. Dette gælder især for garantier, der ydes kriseramte virksomheder med en stor risiko for misligholdelse.
(56)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at virksomheden ikke ville have opnået garantierne i 2007 og 2008 på samme vilkår på markedet, hvorfor disse foranstaltninger indebar en fordel.
(57)
For det tredje skal en foranstaltning for at blive betragtet som støtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, være selektiv. Garantien for 2007 byggede på en sektorspecifik ordning, og garantien for 2008 var en ad hoc-foranstaltning for Varvaressos. Dermed er kriteriet vedrørende selektivitet reelt opfyldt.
(58)
Endelig skal en foranstaltning fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Varvaressos er aktiv i en sektor, hvis produkter i vidt omfang handles mellem medlemsstaterne, og som er udsat for stærk konkurrence. På det tidspunkt, hvor støtteforanstaltningerne blev ydet, gik størstedelen af Varvaressos’ salg til andre medlemsstater (jf. betragtning 7 ovenfor). Støtteforanstaltningerne gav også Varvaressos en fordel i forhold til dets konkurrenter (jf. betragtning 53-56 ovenfor). Når statsstøtten styrker en virksomheds position sammenlignet med andre virksomheder, der konkurrerer om samhandelen mellem medlemsstaterne, skal disse andre virksomheder anses for at være berørt af denne støtte. Dermed er kriteriet vedrørende konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne reelt opfyldt.
(59)
På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at statsgarantierne for 2007 og 2008 (foranstaltning 1 og 2) udgør statsstøtte til fordel for Varvaressos som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
6.2. Foranstaltning 3: Det anmeldte direkte tilskud for 2009
(60)
Med hensyn til kriteriet vedrørende statsmidler og henregnelse kommer dette statstilskud fra statens budget og godkendes af det ansvarlige ministerium. Derfor er kriteriet opfyldt.
(61)
Med hensyn til fordelskriteriet blev det besluttet at yde det direkte tilskud til fordel for en kriseramt virksomhed. Den græske stat modtager ingen modydelse for tilskuddet. Derfor giver tilskuddet Varvaressos en fordel.
(62)
Kommissionen finder således, at det anmeldte direkte tilskud i 2009 vil give virksomheden en fordel som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(63)
Med hensyn til selektivitetskriteriet blev tilskuddet ydet på grundlag af en ad hoc-afgørelse for virksomheden. Derfor er kriteriet opfyldt.
(64)
Endelig er kriteriet vedrørende konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne opfyldt på samme måde som i betragtning 58 ovenfor.
(65)
På grundlag af ovenstående betragtninger konkluderer Kommissionen, at det anmeldte direkte tilskud i 2009 udgør statsstøtte til fordel for Varvaressos som omhandlet i artikel 107, stk. 1, TEUF.
6.3. Ulovlig støtte
(66)
I henhold til artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (17) skal ny støtte, som er gennemført i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF, anses for ulovlig støtte.
(67)
I det foreliggende tilfælde blev statsgarantien for 2007 til fordel for Varvaressos ydet af Grækenland, uden at landet anmeldte garantien til Kommissionen, og uden at det afventede Kommissionens bemærkninger eller endelige afgørelse om foranstaltningens forenelighed med det indre marked.
(68)
Kommissionen finder således på nuværende tidspunkt, at statsgarantien for 2007 er ulovlig.
7. VURDERING: FORENELIGHEDEN MED TEUF
(69)
Som det fremgår af punkt 4.1 i garantimeddelelsen, anses en individuel garanti eller en garantiordning for at indebære statsstøtte, når den ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. Der må derfor foretages en beregning af statsstøtteelementet, så det kan undersøges, om støtten kan anses for forenelig med det indre marked i henhold til en bestemt undtagelse. Inden Kommissionen vurderer støttens forenelighed med det indre marked, skal den derfor beregne statsstøtteelementet.
7.1. Beregning af støtten
(70)
Garantierne for 2007 og 2008: Kommissionen har fastsat de generelle principper for beregningen af støtteelementet i garantier i garantimeddelelsen.
(71)
Kommissionen finder, at en statsgaranti i princippet kan anses for støtte op til det samlede underliggende lån, hvis modtageren ikke kan få adgang til de finansielle markeder på egen hånd (jf. punkt 2.2 og punkt 4.1, litra a), i garantimeddelelsen).
(72)
Garantimeddelelsen fastsætter i punkt 4.1 (Generelt), punkt 4.2 (Støtteelement i individuelle garantier) og punkt 4.4 (Støtteelement i garantiordninger) de bestemmelser, der gælder for beregningen af støtteelementet i garantierne. Kommissionen vil i de følgende betragtninger anvende disse regler på foranstaltning 1 og 2.
(73)
I det foreliggende tilfælde har Grækenland vist, at Varvaressos fortsat kunne få adgang til de finansielle markeder (jf. betragtning 35 ovenfor) på det tidspunkt, hvor 2007-garantien blev stillet. Kommissionen finder derfor, at virksomheden fortsat kunne have fået adgang til de finansielle markeder uden statsgarantierne for 2007.
(74)
Med hensyn til 2008-garantien noterer Kommissionen sig, at Grækenland anmeldte 2008-garantien inden for samme år (november 2007), som da den stillede 2007-garantien (maj 2007). Kommissionen finder således, at virksomheden også på det tidspunkt, hvor 2008-garantien blev stillet, havde en vis kreditværdighed og adgang til det finansielle marked (18).
(75)
På grund af virksomhedens finansielle vanskeligheder på tidspunktet for ydelsen af foranstaltningerne ville de kommercielle banker dog have krævet en tilsvarende højere rente end den, der blev opnået med en statsgaranti, fordi sidstnævnte er en supplerende sikkerhed for bankerne. Kommissionen finder således, at de fordele, som Varvaressos fik gennem 2007- og 2008-garantierne, ikke var de samlede lån, som virksomheden kunne have modtaget selv uden statsgarantier, men den lavere rente, som den fik takket være garantierne.
(76)
I henhold til punkt 4.2. i garantimeddelelsen skal man i mangel af en sammenlignelig markedspræmie sammenligne de samlede finansieringsomkostninger i forbindelse med et lån på markedet med og uden garanti (dvs. at renten for et tilsvarende lån uden garanti skal sammenlignes med renten + garantipræmien for lånet med statsgaranti).
(77)
I mange tilfælde er en sådan markedsrente ikke til rådighed. Derfor har Kommissionen i sin meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (19) (i det følgende benævnt »meddelelsen om referencesatsen fra 2008«) udviklet en finansiel metode, som af de grunde, der er redegjort for i punkt 4.2 i garantimeddelelsen, kan anvendes som en erstatning for markedsrenten.
(78)
I det foreliggende tilfælde er der ingen angivelse af, hvad Varvaressos ville have betalt for et sammenligneligt ikke-garanteret lån. Endvidere ligger ydelsen af begge garantier forud for den økonomiske og finansielle krise. Derudover finder Kommissionen, at det ville være meget vanskeligt at beregne en »reel« markedsrente for en græsk tekstilvirksomhed på grund af den tid, der er gået, siden foranstaltningerne blev ydet. Derfor vil Kommissionen anvende den relevante referencesats som erstatning for markedssatsen.
(79)
På det tidspunkt, hvor 2007-statsgarantien blev stillet, kunne securitiseringen af Varvaressos’ lån anses for høj i henhold til meddelelsen om referencesatsen fra 2008 (20). Derfor skal støtteelementet i statsgarantien for 2007 beregnes med en margen på 400 basispoint, der gælder for højt securitiserede lån til kriseramte virksomheder.
(80)
På grundlag heraf blev størrelsen af den markedsrente, der skulle have været betalt for det lån, der var dækket af 2007-garantien, hvis der ikke havde været nogen statsgaranti, beregnet til 7,3 mio. EUR i alt. Den faktiske rente, der blev betalt for lånet (der var ikke noget garantigebyr), beløber sig til 4,9 mio. EUR for perioden fra januar 2007 til december 2010. Forskellen mellem den specifikke markedsrente, som denne virksomhed ville have betalt uden garantien, og den rentesats, det opnåede ved hjælp af statsgarantien efter betaling af eventuelle præmier, svarer til et støtteelement på 2,4 mio. EUR, som skal lægges til støttebeløbet i omstruktureringsplanen (21).
(81)
Med hensyn til statsgarantien for 2008 blev det underliggende lån på 2,4 mio. EUR betalt til virksomheden den 10. februar 2009. Lånet havde en rente på seks måneders Euribor plus 3,6 % og en varighed på seks måneder (indtil afslutningen af vurderingen af omstruktureringsplanen). Det er endnu ikke blevet tilbagebetalt (det er fortsat en del af garantikapitalen).
(82)
Virksomheden var fortsat kriseramt og havde ikke flere frie aktiver, der kunne stilles som sikkerhed (22). I mangel af enhver form for sikkerhedsstillelse lægger Kommissionen således et tillæg på 1 000 basispoint oven i den græske basisrente, hvilket fører til det markedsrentebeløb på 550 000 EUR, som skulle have været betalt for 2008-finansieringen. Den rente, der rent faktisk blev anvendt i forbindelse med 2008-lånebeløbene, andrager reelt (der var ikke noget garantigebyr) i alt 0,25 mio. EUR for perioden februar 2009 (da det underliggende lån blev betalt) til december 2010. Forskellen mellem den specifikke markedsrente, som denne virksomhed ville have betalt uden garantien, og den rentesats, den opnåede ved hjælp af statsgarantien efter betaling af eventuelle præmier, svarer til et støtteelement på 0,3 mio. EUR, som skal lægges til støttebeløbet i omstruktureringsplanen.
(83)
Med hensyn til foranstaltning 3 udgør hele beløbet på 14 mio. EUR støtteelementet, da der er tale om et direkte tilskud.
(84)
På baggrund af ovenstående andrager det samlede støtteelement i foranstaltning 1, 2 og 3, 16,7 mio. EUR.
7.2. Retsgrundlaget for vurderingen: Rammebestemmelserne
(85)
For så vidt foranstaltningerne udgør støtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF, skal deres forenelighed med det indre marked vurderes på baggrund af undtagelserne i stk. 2 og 3 i denne artikel.
(86)
Undtagelserne i artikel 107, stk. 2, og artikel 107, stk. 3, litra d) og e), finder klart ikke anvendelse, og de græske myndigheder har ikke påberåbt sig dem.
(87)
Varvaressos var en kriseramt virksomhed, da foranstaltningerne blev gennemført (jf. betragtning 9 ovenfor og betragtning 89-90 nedenfor), hvorfor støtteforanstaltningernes forenelighed med det indre marked kun kan vurderes på baggrund af rammebestemmelserne, dvs. efter artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.
7.3. Betingelser for, at virksomheden kan modtage støtte
(88)
Med hensyn til punkt 10, litra a), i rammebestemmelserne noterer Kommissionen sig, at selv om Varvaressos tabte en betydelig del af sin egenkapital i perioden 2004-2009, tabte det ikke mere end halvdelen af den tegnede kapital i den betragtede periode (2007-2009). Med hensyn til punkt 10, litra c), opfyldte Varvaressos ikke kriterierne i den nationale lovgivning for at blive underkastet kollektiv konkursbehandling.
(89)
Omvendt blev virksomhedens finansielle resultater, sådan som det fremgår af betragtning 9 ovenfor, betydeligt forværret i perioden 2006-2009. Det konkluderes derfor, at Varvaressos allerede i 2006 var en kriseramt virksomhed, jf. punkt 11 i rammebestemmelserne, fordi virksomheden havde voksende tab og en faldende omsætning.
(90)
Med hensyn til punkt 9 i rammebestemmelserne fremgår det, at virksomheden i 2007 faktisk havde behov for flere midler end dens eksisterende lån for at blive rentabel. Dette ses af, at den ansøgte om omstruktureringsstøtte i 2006. Derfor var omlægningen i 2007 ikke tilstrækkelig til at genskabe rentabiliteten, da den kun havde til formål at afvikle de eksisterende lån og ikke optage flere. Kommissionen accepterer således, at virksomheden i 2007 ikke kunne genskabe sin rentabilitet uden offentlig støtte, og at den også var kriseramt i henhold til punkt 9 rammebestemmelserne.
7.4. Princippet om engangsstøtte
(91)
Kommissionen anser statsgarantierne for 2007 og 2008 for at være redningsstøtte. Garantien for 2007 havde således til formål at imødegå Varvaressos finansielle problem på kort sigt ved at give virksomheden et pusterum i form af to års henstand med afdragene på lånene. Garantien for 2008 havde til formål at holde virksomheden kørende, indtil der blev fremlagt en omstruktureringsplan.
(92)
Til trods for, at garantien for 2007 faktisk var redningsstøtte, blev den ikke bragt til ophør inden seks måneder efter den dato, hvor den blev ydet (den 30. maj 2007), dvs. inden den 30. november 2007. Dette ville i princippet være misbrug af (ulovlig) støtte og en overtrædelse af engangsstøtteprincippet.
(93)
Kommissionen skal dog også vurdere støtteforanstaltningens forenelighed med det indre marked på grundlag af andre mulige forhold. Punkt 20 i rammebestemmelserne begrænser disse forhold til dem, der er anført i disse rammebestemmelser. Dette giver fortsat mulighed for, at redningsstøtte kan betragtes som omstruktureringsstøtte, dvs. som led i et kontinuerligt omstruktureringsforløb (jf. også sag C 11/2007, Ottana Energia (23)).
(94)
I den forbindelse og med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt de tre foranstaltninger, der er genstand for undersøgelse, danner et kontinuerligt omstruktureringsforløb, finder Kommissionen, at det rent faktisk er tilfældet. Denne betragtning bygger på følgende:
(95)
For det første havde alle tre foranstaltninger samme formål, dvs. at imødegå problemet som følge af virksomhedens tidligere store låneforpligtelser.
(96)
Endvidere var garantierne for 2007 og 2008 ikke tilstrækkelige til at tilføre virksomheden de finansielle ressourcer, der var nødvendige for dens omstrukturering (mindst lig dens samlede lån, dvs. 25,4 mio. EUR ved udgangen af 2006), da dette kun kunne opnås ved at kombinere de tre foranstaltninger som tre trancher af én enkelt omstruktureringsproces.
(97)
Ligeledes havde størstedelen af det lån, der blev dækket af 2008-garantien (1,8 mio. EUR ud af i alt 2,4 mio. EUR), til formål at finansiere de samme investeringer som omstruktureringstilskuddet i 2009. Samtidig skulle disse investeringer gennemføres i samme periode som omstruktureringsplanen fra 2009 (jf. betragtning 19 ovenfor).
(98)
Derudover er omstruktureringsplanen fra 2009 den samme som den genopretningsplan, virksomheden forelagde de græske myndigheder i 2006 (jf. betragtning 11-12 ovenfor), med visse ændringer, der blev foretaget i forbindelse med vurderingen.
(99)
Endelig blev omstruktureringen påbegyndt i 2006. Planen omfattede navnlig fire omstruktureringsforanstaltninger, der blev anvendt eller var begyndt at blive anvendt inden ydelsen af 2007-garantien (maj 2007), dvs. reduktionen af produktionen (2006), reduktionen af arbejdsstyrken (2006), salget af datterselskabet Thiva (2007) og omstruktureringen og moderniseringen af virksomhedens ledelse (2006).
(100)
Kommissionen konkluderer således, at de støtteforanstaltninger, der er genstand for undersøgelsen, er trancher i samme omstrukturering, og at de er gennemført for at lette gennemførelsen af én enkelt omstruktureringsplan. Engangsstøtteprincippet er dermed ikke overtrådt.
7.5. Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(101)
På grundlag af ovenstående vil Kommissionen vurdere, om de tre støtteforanstaltninger er forenelige med det indre marked, når de betragtes som et kontinuerligt omstruktureringsforløb.
(102)
Det er Kommissionens opfattelse, at de foranstaltninger, der er fastsat i omstruktureringsplanen, rent faktisk tager fat på de nøjagtige årsager til virksomhedens vanskeligheder. Planen indkredser efter Kommissionens opfattelse især følgende (eksterne og interne) faktorer som årsagerne til Varvaressos’ vanskeligheder:
-
tidligere optagelse af store lån (i perioden 2000-2005)
-
store driftsomkostninger (fald i avancen som følge af konkurrencen fra Asien og tårnhøje råvarepriser)
-
manglende evne til at reagere på markedsudviklingen.
(103)
De foreslåede omstruktureringsforanstaltninger har til formål at afhjælpe disse problemer. For det første foreslår planen en finansiel omstrukturering af virksomheden, for det andet foreslår den konkrete foranstaltninger til forbedring af virksomhedens avance ved at ændre dens indtjeningsmix og reducere driftsomkostningerne, og for det tredje foreslår den en modernisering af ledelsen. Omstruktureringsforanstaltningerne er opdelt i 14 aktioner med angivelse af de omkostninger, der er knyttet til dem. Kommissionen konkluderer, at de foreslåede aktioner reelt synes at tackle virksomhedens grundlæggende problemer på passende vis.
(104)
Med hensyn til omstruktureringsplanens finansielle virkning følger de finansielle prognoser på realistisk vis gennemførelsen af omstruktureringspakken. Såvel stigningen i omsætningen (ca. 5 % om året) som stigningen i driftsindtægterne (ca. 10 % om året) er rimelige efter gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltningerne (dvs. omlægning af produktsortimentet og foranstaltninger til rationalisering af omkostningerne).
(105)
På grundlag heraf accepterer Kommissionen, at omstruktureringen vil gøre det muligt for virksomheden at blive rentabel igen i 2011, således at dens aktionærer vil få et udbytte af deres investerede kapital, som vil være højere end eller (i værste fald) lig med deres låneomkostninger og dermed ligge på et tilfredsstillende niveau. Kommissionen noterer sig, at disse resultater vil blive opnået inden for en rimelig frist, og at de forventede resultater hviler på rimelige antagelser.
(106)
Kommissionen finder således, at planen opfylder kriterierne i punkt 35-37 i rammebestemmelserne.
7.6. Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger
(107)
Med hensyn til de foreslåede modydelser foreslår planen følgende: a) tilbagetrækning af virksomheden fra det græske marked med mindst 10 % sammenlignet med 2009-salget i Grækenland for perioden indtil udgangen af 2013, dvs. to år efter afslutningen af omstruktureringen, og b) et forbud mod enhver form for statsstøtte til virksomheden for perioden indtil udgangen af 2013, dvs. to år efter afslutningen af omstruktureringen.
(108)
Kommissionen finder, at den foreslåede tilbagetrækning fra Grækenland med 10 % vil gøre det muligt for konkurrenterne at komme ind på eller øge deres salg på et marked, hvor virksomheden har en stærk position. Virksomhedens tilstedeværelse i Grækenland er således blevet øget i de senere år fra 32 % til 42 % i modsætning til dens salg i EU, der faldt fra 67 % til 52 % (jf. betragtning 7 ovenfor). Endelig indtager virksomheden en tiendeplads på det græske tekstilmarked (ifølge 2007-tal, jf. betragtning 8 ovenfor). Samtidig er virksomhedens tilstedeværelse i tredjelande også blevet øget i de senere år (fra 1 % til 6 %), hvilket viser, at selskabets rentabilitet ikke afhænger af en øget tilstedeværelse på EU-markedet.
(109)
Samtidig vil tilbagetrækningen fra det græske marked betyde, at Varvaressos helt eller delvist opgiver sine etablerede handelsforbindelser med Grækenland og forsøger at erstatte dem med nye i andre EU-medlemsstater eller i tredjelande. Dette vil være en virkelig test for virksomhedens konkurrenceevne.
(110)
Kommissionen noterer sig også, at virksomhedens salg efter alle tre rentabilitetsscenarier forventes at stige (jf. betragtning 24 ovenfor). Nedgangen i salget i Grækenland står dog ikke i noget modsætningsforhold til stigningen i omsætningen: nedgangen i salget kan være en fordel for virksomhedens konkurrenter, idet der frigøres kapacitet til dem, mens stigningen i omsætningen vil gøre det muligt for støttemodtageren at blive rentabel.
(111)
Der kunne dog argumenteres for, at det relevante år, der skal anvendes som referencepunkt for tilbagetrækningen fra Grækenland med 10 %, er 2006 og ikke 2009. Det skyldes, at »Indskrænkningen skal udgøre en integreret del af omstruktureringen, således som denne er beskrevet i omstruktureringsplanen«, jf. punkt 40 i rammebestemmelserne. Virksomhedens omstrukturering blev rent faktisk påbegyndt i 2006 og skulle komme til at vare fem år (indtil 2011). Ifølge denne tankegang skulle modydelsen have en virkning, som tager hensyn til og svarer til hele omstruktureringens varighed og ikke kun en del af den.
(112)
På den anden side noterer Kommissionen sig, at virkningen af modydelserne skal være så stor som mulig. I det foreliggende tilfælde var virksomhedens salg i Grækenland i 2009 større end salget i 2006 (henholdsvis 8,1 mio. EUR og 7,1 mio. EUR). Derfor finder Kommissionen, at modydelsen bør beregnes ved sammenligning med 2009-salget, da den vil få større virkning på denne måde.
(113)
Med hensyn til forbuddet mod enhver form for statsstøtte finder Kommissionen, at det skal lægges oven i tilbagetrækningen fra det græske marked, der allerede er på et tilfredsstillende niveau (10 %). Varvaressos er jo beliggende i Imathiaområdet, et område, der modtager regionalstøtte efter undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF (jf. betragtning 47 ovenfor), hvilket betyder, at virksomheden kunne have været berettiget til investeringsstøtte med en støtteintensitet på 40 %. Forbud mod fremtidig støtte er allerede tidligere blevet godkendt som supplerende modydelser i sag Alstom (24) og sag Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Derudover finder Kommissionen, at virksomheden er reduceret så meget i størrelse, at enhver yderligere reduktion ville være skæbnesvanger for dens rentabilitet (jf. betragtning 48 ovenfor).
(115)
Samtidig noterer Kommissionen sig igen, at virkningen af modydelserne skal være så stor som mulig. Derfor finder Kommissionen i det foreliggende tilfælde, at det fremtidige forbud mod statsstøtte bør forlænges til mere end to år. Dette vil ikke gå ud over virksomhedens levedygtighed, men opveje den urimelige konkurrencefordrejning. Kommissionen konkluderer, at et forbud af en varighed på fire år er mere passende.
(116)
På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at de modydelser, der er beskrevet i det foregående, opfylder kravene i rammebestemmelserne. Navnlig følgende gør sig gældende: a) de er til gavn for Varvaressos’ konkurrenter som omhandlet i punkt 31, b) de antager en form, som er fastsat i punkt 39 og punkt 46, litra c), og c) de vil finde sted på et marked, hvor Varvaressos vil have en stærk markedsposition efter omstruktureringen, jf. punkt 40.
(117)
Endvidere står modydelserne i overensstemmelse med punkt 40 i rammebestemmelserne i et rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og navnlig til virksomhedens størrelse og relative vægt på markedet. Varvaressos havde i 2008 en lille markedsandel på […] % af EU’s garnproduktion (jf. betragtning 8 ovenfor).
(118)
Samtidig bestemmer punkt 56 i rammebestemmelserne, at betingelserne for godkendelse af støtte i støtteberettigede områder kan være mindre strenge. Varvaressos er beliggende i Imathiaområdet, et område, der modtager regionalstøtte efter undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF (jf. betragtning 47 ovenfor).
(119)
På baggrund af ovenstående synes den modydelse, som Grækenland har foreslået, ikke at være tilstrækkelig. På den anden side er Kommissionen af den opfattelse, at modydelserne kombineret med forbuddet mod fremtidig støtte indtil 2015 faktisk opfylder kriterierne for modydelser i rammebestemmelserne.
7.7. Begrænsning af støtten til et minimum: Et reelt bidrag uden støtte
(120)
Grækenland anfører, at virksomheden siden 2009 har været en mellemstor virksomhed efter kriterierne i Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (26). Da virksomheden modtog statsstøtte for første gang i 2007, bør den imidlertid betragtes som en stor virksomhed i forbindelse med den nuværende vurdering (i 2006 havde den en årlig omsætning på 28 mio. EUR). Virksomhedens bidrag til omstruktureringsplanen bør i princippet være på mindst 50 % af planens samlede omkostninger, jf. punkt 44 i rammebestemmelserne.
(121)
Kommissionen noterer sig imidlertid, at virksomheden er beliggende i et område, der modtager regionalstøtte efter undtagelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF (jf. betragtning 47 ovenfor). Det fremgår af punkt 56 i rammebestemmelserne, at medmindre statsstøttereglerne for en bestemt sektor bestemmer andet, kan betingelserne for godkendelse af støtte imidlertid i støtteberettigede områder være mindre strenge med hensyn til størrelsen af den støttemodtagende virksomheds eget bidrag til omstruktureringen.
(122)
På baggrund af de ovenfor beskrevne forhold og i overensstemmelse med Kommissionens praksis finder Kommissionen, at procentsatsen på 40 % kan anses for et passende egetbidrag i overensstemmelse med rammebestemmelserne.
(123)
I betragtning af ovenstående og beregningen af støtteforanstaltningerne i betragtning 70-84 ovenfor finansieres den samlede omstrukturering på 30,7 mio. EUR således:
-
16,7 mio. EUR som støtte: et direkte tilskud på 14 mio. EUR plus et støtteelement på 2,4 mio. EUR i statsgarantien for 2007 (efter scenariet med 400 basispoint) plus et støtteelement på 0,3 mio. EUR i statsgarantien for 2008 (efter scenariet med 1 000 basispoint)
-
plus et egetbidrag på 14 mio. EUR.
(124)
Derfor udgør virksomhedens egetbidrag 46 % af de samlede finansieringsomkostninger i forbindelse med omstruktureringen, dvs. over minimumsgrænsen på 40 % for virksomhedens egetbidrag som fastsat i betragtning 122 ovenfor, og ligger dermed inden for rimelige grænser i medfør af rammebestemmelserne.
8. OPHÆVELSE AF KOMMISSIONENS AFGØRELSE OM REDNINGSSTØTTE FRA JULI 2008
(125)
Statsgarantien for 2007 viser, at Kommissionens afgørelse om redningsstøtte fra juli 2008 (jf. betragtning 1 ovenfor) var baseret på fejlagtige oplysninger fra de græske myndigheder. De græske myndigheder anførte navnlig i anmeldelsen af redningsstøtten (november 2007), at Varvaressos ikke havde modtaget rednings- eller omstruktureringsstøtte, selv om den havde modtaget en statsgaranti i maj 2007.
(126)
I henhold til artikel 9 i procedureforordningen kan Kommissionen efter at have givet den pågældende medlemsstat lejlighed til at fremsætte sine bemærkninger ophæve en beslutning vedtaget efter artikel 4, stk. 3, hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen.
(127)
I det foreliggende tilfælde var Kommissionen ikke klar over, at Varvaressos allerede tidligere havde modtaget støtte, mens den allerede var i vanskeligheder. Derfor blev engangsstøtteprincippet ikke undersøgt, og der blev ikke taget hensyn til den støtte, der allerede var ydet, ved beregningen af redningsstøtten.
(128)
Med beslutningen af 9. marts 2010 om indledningen af undersøgelsen gav Kommissionen Grækenland mulighed for at fremsætte bemærkninger til den omstændighed, at Kommissionens beslutning om redningsstøtte fra juli 2008 var baseret på fejlagtige oplysninger fra de græske myndigheder om, at Varvaressos ikke tidligere havde modtaget rednings- og omstruktureringsstøtte. Grækenland erkender at have ydet statsgaranti i maj 2007. Grækenland gjorde imidlertid gældende, at 2007-garantien ikke udgjorde statsstøtte (jf. betragtning 34 ovenfor). Kommissionen kan ikke acceptere Grækenlands argumenter, fordi de enten bygger på hypotetiske udtalelser og kriterier for ikke-statslig støtte eller fordrejer den korrekte betydning af kreditværdighed.
(129)
På baggrund af ovenstående skal Kommissionens afgørelse om redningsstøtte fra juli 2008 ophæves.
9. KONKLUSION
(130)
Kommissionen konkluderer, at de undersøgte støtteforanstaltninger er forenelige med det indre marked under forudsætning af, at visse betingelser overholdes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Kommissionens afgørelse af 16. juli 2008 om godkendelse af den anmeldte redningsstøtte til Varvaressos ophæves, fordi den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for afgørelsen, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999.
Artikel 2
Den støtte, som Grækenland delvist har ydet og planlægger delvist at yde Varvaressos S.A., og som beløber sig til 16,7 mio. EUR, er forenelig med det indre marked under forudsætning af, at betingelserne i artikel 3 overholdes.
Artikel 3
1. Planen for omstruktureringen af Varvaressos skal gennemføres fuldt ud.
2. Fra 2011 skal Varvaressos’ årlige omsætning fra salg i Grækenland reduceres med 10 % sammenlignet med omsætningen fra salget i Grækenland i 2009. Denne begrænsning finder anvendelse for kalenderåret 2011, 2012 og 2013.
3. Virksomheden vil ikke modtage nogen form for statsstøtte før udgangen af 2015. Dette omfatter enhver form for finansiering fra lokale, regionale og nationale kilder samt EU-kilder.
4. De to foregående betingelser finder anvendelse på Varvaressos og alle dens fremtidige datterselskaber og på enhver virksomhed, som kontrolleres af Varvaressos’ aktionærer, i det omfang den benytter produktionsmidler (f.eks. anlæg og produktionslinjer), som på nuværende tidspunkt tilhører Varvaressos eller dens datterselskaber. De forbliver også i kraft, hvis Varvaressos sælges til og/eller fusioneres med en anden juridisk person, eller hvis Varvaressos’ aktiver sælges som en igangværende virksomhed (»going concern«) til en anden juridisk person.
5. Af hensyn til tilsynet med overholdelsen af alle de foregående betingelser aflægger Grækenland hvert halve år rapport til Kommissionen om de fremskridt, der gøres med hensyn til omstruktureringen af Varvaressos. For så vidt angår salgsbegrænsningerne aflægger Grækenland årlige rapporter til Kommissionen, der fremsendes senest ved udgangen af januar med en redegørelse for salgstallene for det foregående kalenderår.
Artikel 4
Grækenland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme afgørelsen.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2010.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 14 päivänä joulukuuta 2010,
valtiontuesta C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10), jonka Kreikka on pannut täytäntöön Varvaressos S.A:n hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8923)
(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/414/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea C 8/09 (ex N 21/09 ja NN 15/10) (2),
on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Komissio vastaanotti 5 päivänä marraskuuta 2007 Kreikalta ilmoituksen, joka koski pelastamistukea yritykselle Varvaressos SA, jäljempänä ’Varvaressos’. Tietojenvaihdon jälkeen komissio päätti 16 päivänä heinäkuuta 2008 olla vastustamatta ilmoitettua toimenpidettä.
(2)
Komissio vastaanotti 15 päivänä tammikuuta 2009 Kreikalta ilmoituksen, joka koski Varvaressokselle myönnettävää rakenneuudistustukea.
(3)
Tietojenvaihdon jälkeen komissio aloitti 9 päivänä maaliskuuta 2010 muodollisen tutkintamenettelyn Kreikan 15 päivänä tammikuuta 2009 ilmoittamasta rakenneuudistustuesta sekä valtiontakauksesta, jonka Kreikka oli myöntänyt sääntöjenvastaisesti Varvaressokselle vuonna 2007. Valtiontakauksen vuoksi komissio totesi, että oli mahdollista, että Varvaressokselle myönnettävästä pelastamistuesta 16 päivänä heinäkuuta 2008 tehty myönteinen päätös kumotaan.
(4)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Menettelyn aloittamisen jälkeen Kreikka toimitti 28 päivänä heinäkuuta 2010 huomautuksia ja tietoja. Myös Varvaressos toimitti huomautuksia ja tietoja 18 päivänä kesäkuuta 2010. Muut kolmannet osapuolet toimittivat huomautuksia 4, 14 ja 17 päivänä kesäkuuta 2010 (4).
(5)
Komissio pyysi edellä mainituista valtiontukitoimenpiteistä lisätietoja 9 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Kreikan viranomaiset vastasivat 14 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
(6)
Tuensaajan pyynnöstä 14 päivänä heinäkuuta 2010 järjestettiin kokous, jossa käsiteltiin muutettua rakenneuudistussuunnitelmaa.
2. KUVAUS
2.1 Tuensaaja
(7)
Varvaressos perustettiin vuonna 1975 ja se on tekstiilimarkkinoilla toimiva lankakehräämö (lankojen tuotanto ja myynti). Se vie lankoja 20 maahan, esimerkiksi Saksaan, Ranskaan, Itävaltaan, Italiaan, Espanjaan, Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Sloveniaan. Vuonna 2009 sen liikevaihdosta 52 prosenttia tuli myynnistä muissa EU-maissa kuin Kreikassa (57 prosenttia vuonna 2008 ja 67 prosenttia vuonna 2007), 42 prosenttia myynnistä Kreikassa (40 prosenttia vuonna 2008 ja 32 prosenttia vuonna 2007) ja 6 prosenttia myynnistä EU:n ulkopuolisissa maissa (2 prosenttia vuonna 2008 ja 1 prosentti vuonna 2007).
(8)
Vuonna 2009 yrityksellä oli keskimäärin 205 työntekijää (212 vuonna 2008), ja sen liikevaihto oli 19 miljoonaa euroa. Vuoden 2007 tietojen perusteella se oli 10. suurin yritys Kreikan tekstiilimarkkinoilla. Sillä oli lankamarkkinoilla […] prosentin osuus vuonna 2008.
(9)
Vuosina 2004-2009 yrityksen vuotuinen liikevaihto laski 28,4 miljoonasta eurosta 19,2 miljoonaan euroon (32 prosentin lasku). Vuosina 2006-2009 yrityksen tappiot nousivat: vuonna 2006 tappiot olivat 2 miljoonaa euroa ja vuonna 2009 puolestaan 17,2 miljoonaa euroa. Seuraavassa taulukossa 1 esitetään yrityksen keskeiset tilinpäätöstiedot vuosilta 2004-2009.
Taulukko 1
Varvaressoksen keskeiset tilinpäätöstiedot vuosilta 2004-2009
(milj. euroa)
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Liikevaihto
28,5
26,1
26,4
23,2
20,7
19,2
Tulos ennen veroja (EBT)
0,02
-2,8
-3,3
-2,7
-6,3
-5,5
Kumulatiiviset tappiot
ei tietoja
ei tietoja
-2
-5,1
-11,5
-17,2
Merkitty pääoma
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
16,6
Oma pääoma
32,9
29,1
25,5
22,4
15,9
10,3
Velka/oma pääoma
79 %
106 %
117 %
135 %
216 %
350 %
Lähde: Tiedot vuosien 2004-2009 tilinpäätöksistä.
2.2 Toimenpiteet
(10)
Vuosina 2007 ja 2008 Varvaressoksen hyväksi toteutettiin kaksi valtion toimenpidettä: olemassa olevien lainojen uudelleenjärjestelyä varten myönnettiin toukokuussa 2007 valtiontakaus, josta ei ilmoitettu (toimenpide 1), ja uudelle pelastamislainalle myönnettiin valtiontakaus, josta ilmoitettiin ja jonka komissio hyväksyi heinäkuussa 2008 (toimenpide 2). Kreikka ilmoitti tammikuussa 2009 rakenneuudistustuesta, joka myönnetään suoran avustuksen muodossa (toimenpide 3).
2.2.1 Vuoden 2006 elvytyssuunnitelma
(11)
Saadakseen edellä mainitun tuen Varvaressos toimitti joulukuussa 2006 Kreikan viranomaisille elvytyssuunnitelman (’Strateginen liiketoimintasuunnitelma vuosille 2006-2011). Siinä kuvaillaan yrityksen strategista tavoitetta ja välttämättömiä toimia sekä myös yrityksen ennustettua taloudellista asemaa vuosina 2006-2011. Suunnitelmaan sisältyvät seuraavat toimet: a) nostetaan erikoiskuitujen osuutta kokonaistuotannossa vuoden 2007 […] prosentista […] prosenttiin vuonna 2011 yrityksen voittomarginaalin kasvattamiseksi; b) supistetaan kokonaistuotantokapasiteettia vuoden 2007 […] tuhannesta tonnista […] tuhanteen tonniin vuosina 2008-2011; ja c) vähennetään yrityksen henkilöstöä vuonna 2007 työllistetyistä 237 työntekijästä 217 työntekijään vuonna 2011.
(12)
Yrityksen pitkäaikaiset lainat, joiden määrä on 15,6 miljoonaa euroa, on tarkoitus maksaa takaisin vuoden 2010 loppuun mennessä. Lisäksi odotetaan, että investoinneista yrityksen johdon uudelleenorganisointiin ja sen tuotannon uudelleensuuntaamiseen kannattavampiin tuotteisiin aiheutuu vuosina 2006-2009 kustannuksia [1,0-2,0] miljoonaa euroa. Vuosina 2007-2011 tarvittavan valtiontuen määrä on 13,5 miljoonaa euroa, ja sillä hyvitetään vuosien 2000-2005 epäonnistuneet investoinnit, jotka johtivat yrityksen vaikeuksiin. Yrityksen elinkelpoisuuden odotetaan palautuvan vuonna 2010, jolloin sen tuloksen ennen veroja odotetaan olevan 1 miljoona euroa ja voittomarginaalin 3,5 prosenttia (vuonna 2011 tulos ennen veroja 0,8 miljoonaa ja voittomarginaali 2,6 prosenttia). Myynnin odotetaan kasvavan vuonna 2006 saavutetusta 26,2 miljoonasta eurosta 29,3 miljoonaan euroon vuonna 2011 (12 prosentin kasvu).
2.2.2 Toimenpide 1: Ilmoittamatta jätetty valtiontakaus vuonna 2007
(13)
Kreikka myönsi 30 päivänä toukokuuta 2007 ministeriön päätöksellä Varvaressokselle valtiontakauksen vakuudeksi yrityksen 22,7 miljoonan euron suuruisten lainojen uudelleenjärjestelylle. Takauksen oli tarkoitus kattaa 80 prosenttia lainoista, toisin sanoen 18,2 miljoonaa euroa, mutta itse asiassa se ylitti lainojen kokonaismäärän (ks. jäljempänä johdanto-osan 16 kappale).
(14)
Ennen vuonna 2007 suoritettua uudelleenjärjestelyä ainoastaan osa yrityksen kiinteistöomaisuudesta oli kiinnitetty lainojen vakuudeksi. Vuonna 2007 suoritetun uudelleenjärjestelyn yhteydessä loput yrityksen kiinteistöistä kiinnitettiin. Kiinnitys otettiin yrityksen lainanantajapankkien eikä valtion hyväksi. Kreikan lainsäädännön (5) mukaan ennen takaukseen perustuvien maksujen suorittamista valtion on saatava takauksen kohteena olevien lainojen vakuudet.
(15)
Toimenpiteestä ei koskaan ilmoitettu komissiolle. Sen sijaan Kreikka totesi 5 päivänä marraskuuta 2007 pelastamistuesta tekemässään ilmoituksessa, että yritys ei ollut saanut aikaisemmin pelastamis- tai rakenneuudistustukea.
(16)
Toimenpide perustui ilmoittamatta jätettyyn takausohjelmaan, jonka Kreikan valtiovarainministeriö hyväksyi 26 päivänä tammikuuta 2007. Ohjelman nojalla myönnettiin valtiontakauksia 31 päivänä joulukuuta 2006 maksamatta olleiden lainojen muuntamiseksi uudeksi lainaksi riippumatta siitä, oliko lainojen maksu myöhässä. Kyseiset lainat oli myönnetty kiinteään omaisuuteen ja käyttöpääomaan tehtäviä investointeja varten teollisuus-, kaivos-, karjatalous- ja hotellialan yrityksille, jotka sijaitsevat ja harjoittavat toimintaa Imathian alueella Pohjois-Kreikassa. Ohjelmaan ei sisältynyt valtiontakauksesta maksettavaa palkkiota. Ohjelmaan sisältyi määräys, jonka perusteella takaus kattoi lopulta enintään 30 miljoonaa euroa ja korot, eli takaus ylitti kyseisten lainojen määrän (22,7 miljoonaa euroa) (6).
2.2.3 Toimenpide 2: Ilmoitettu valtiontakaus vuonna 2008
(17)
Komissio hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2008 ilmoitetun pelastamistuen, joka myönnettiin Varvaressokselle valtiontakauksena 2,4 miljoonan euron lainalle (7). Tämä päätös perustui tietoihin, joiden mukaan yritys oli oikeutettu pelastamistukeen, koska sille ei ollut myönnetty aikaisemmin pelastamis- tai rakenneuudistustukea (8).
(18)
Takaus myönnettiin ilman takaajalle (valtio) maksettavaa palkkiota, ja se kattoi koko lainasumman eli 2,4 miljoonaa euroa.
(19)
Kreikan viranomaisten 5 päivänä marraskuuta 2007 tekemän ilmoituksen mukaan tuella, jonka kokonaismäärä on [1,0-2,0] miljoonaa euroa, rahoitettaisiin seuraavat investoinnit: a) yrityksen johdon uudelleenorganisointi ja uudistaminen ([…] miljoonaa euroa), joka toteutetaan vuosina 2006-2009; ja b) tuotannon suuntaaminen kannattavampiin tuotteisiin ([…] miljoonaa euroa), joka toteutetaan vuosina 2007-2009. Nämä investoinnit olivat osa myös 15 päivänä tammikuuta 2009 toimitettua rakenneuudistussuunnitelmaa ja ne oli tarkoitus tehdä suunnitelman kattaman ajanjakson aikana (ks. jäljempänä johdanto-osan 22-23 ja 42-43 kappale).
2.2.4 Toimenpide 3: Ilmoitettu suora avustus vuonna 2009
(20)
Kreikka ilmoitti 15 päivänä tammikuuta 2009 yrityksen rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen myönnettävästä 14 miljoonan euron suorasta avustuksesta.
(21)
Toimitetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan yrityksen vaikeudet johtuivat vuosina 2000-2005 toteutetun investointiohjelman suurista rahoituskustannuksista, suurista toimintakustannuksista ja yrityksen johdon puutteista.
(22)
Suunnitelma kattaa vuodet 2006-2011. Sitä on päivitetty ja muutettu asianmukaisesti muodollisen tutkintamenettelyn aikana. Rakenneuudistussuunnitelman keskeisiä toimenpiteitä ovat yrityksen useimpien pankkilainojen maksaminen takaisin kokonaisuudessaan (mukaan lukien laina, jolle hyväksyttiin pelastamistukea heinäkuussa 2008), tuotannon ja henkilöstön (9) vähentäminen, tuotannon suuntaaminen kannattavampiin tuotteisiin (erikoislankojen tuotannon osuus kokonaistuotannosta nostetaan […] prosenttiin vuoteen 2012 mennessä) ja yrityksen johdon uudelleenorganisointi ja uudistaminen.
(23)
Rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjen kolmen skenaarion (optimistinen, pessimistinen ja keskivälin skenaario) mukaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa vuoden 2011 loppuun mennessä.
(24)
Kaikissa kolmessa skenaariossa yrityksen myynnin odotetaan kasvavan ja kustannusten ja menojen (ilman poistoja) pienentyvän. Tämän perusteella yrityksen EBT + D:n (10) odotetaan olevan negatiivinen vuonna 2010 ja positiivinen vuonna 2011 rakenneuudistusprosessin lopussa. Samaan aikaan vuonna 2011 yrityksen ROE (11) on korkeampi kuin sen vieraan pääoman menot (12) (keskivälin ja optimistisessa skenaariossa) tai samalla tasolla niiden kanssa (pessimistisessä skenaariossa).
3. SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN
(25)
Päätöksessään menettelyn aloittamisesta komissio totesi, että tukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioitaisiin valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (13), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat’, perusteella. Sen vuoksi komissio arvioi tukitoimenpiteitä alustavasti pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa vahvistettujen kriteerien perusteella.
(26)
Komissio totesi ensin, että Kreikka ei ollut ilmoittanut sille aikaisemmasta valtiontakauksesta, joka myönnettiin Varvaressokselle toukokuussa 2007. Komissio totesi myös, että Kreikka oli ilmoittanut sille marraskuussa 2007 pelastamistuesta tekemässään ilmoituksessa, että Varvaressos ei ollut saanut aikaisemmin pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Tämän vuoksi komissio epäili, olisiko se katsonut heinäkuussa 2008 tekemässään päätöksessä yrityksen olevan oikeutettu pelastamistukeen, jos Kreikka ei olisi toimittanut virheellisiä tietoja vuoden 2007 takauksesta.
(27)
Toiseksi komissio asetti vuoden 2007 takauksen vuoksi kyseenalaiseksi myös sen, oliko yritys oikeutettu ilmoitettuun rakenneuudistustukeen, toisin sanoen oliko tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettu.
(28)
Tuensaajan luokittelusta vaikeuksissa olevaksi yritykseksi komissio totesi, että Varvaressos voitaisiin luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, koska se oli tehnyt tappiota ja sen myynti oli vähentynyt edellisten vuosien aikana. Komissio epäili kuitenkin sitä, oliko Varvaressos todella vaikeuksissa ajankohtana, jolloin vuoden 2007 takaus myönnettiin, koska yritys olisi oletettavasti pystynyt järjestelemään lainansa uudelleen samojen pankkien kanssa ilman valtion väliintuloa.
(29)
Elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komissio esitti epäilyjä, jotka koskivat suunnitelman aikataulua, jonka mukaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuisi vuoden 2009 loppuun mennessä. Koska vuosi 2009 oli jo päättynyt ja suurin osa rakenneuudistuksesta oli vielä toteuttamatta, komissio katsoi, että pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle esitettyä aikataulua ei voitu enää pitää realistisena.
(30)
Lisäksi komissiolla oli epäilyjä, jotka koskivat toimitettuja kehruumarkkinoita koskevia tutkimuksia, jotka olivat vuodelta 2007. Koska tutkimusten tekemisestä oli jo kulunut kaksi vuotta ja maailmantaloudessa oli tapahtunut sen jälkeen suuria muutoksia, oli mahdollista, että nämä tutkimukset olivat vanhentuneet. Sen vuoksi komissio pyysi uusia tietoja ja ennusteita sekä tuoreempia markkinatutkimuksia.
(31)
Komissio epäili sitä, voitaisiinko ehdotettujen kahden vastasuoritteen avulla välttää kilpailun kohtuuton vääristyminen. Kyseiset vastasuoritteet olivat seuraavat: a) yrityksen kolmesta tuotantolaitoksesta yhden, Naoussan tuotantolaitoksen, sulkeminen; ja b) omistusosuuden myyminen tytäryhtiöstä Thiva Ginning Mills SA. Molempien toimenpiteiden katsottiin olevan välttämättömiä tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi eivätkä ne sen vuoksi hyvittäneet yrityksen kilpailijoille kilpailun vääristymistä.
(32)
Arvioidessaan tuen rajoittamista välttämättömään vähimmäismäärään komissio katsoi Varvaressoksen olevan suuri yritys (vuonna 2006 sen vuotuinen liikevaihto oli 28 miljoonaa euroa) ja totesi, että se sijaitsi alueella, joka on tukikelpoinen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että yrityksen oman rahoitusosuuden olisi oltava periaatteessa vähintään 40 prosenttia suunnitelman kokonaiskustannuksista.
4. KREIKAN HUOMAUTUKSET
(33)
Kreikan viranomaisten väitetyistä valtiontukitoimenpiteistä toimittamat tiedot voidaan tiivistää seuraavasti:
4.1 Vuoden 2007 takaus valtiontukena
(34)
Kreikka myöntää, että se myönsi kyseisen valtiontakauksen toukokuussa 2007. Kreikka kuitenkin väittää, ettei kyse ollut valtiontuesta. Erityisesti Kreikka väittää seuraavaa: a) lainanantajapankit olisivat suostuneet uudelleenjärjestelyyn ilman valtiontakaustakin, b) valtiontakaukselle ei ollut tarvetta, koska lainojen vakuutena uudelleenjärjestelyssä oli omaisuuseriä, joiden arvo oli maksamatta olevaa lainamäärää korkeampi, ja c) vuoden 2007 takaus ei parantanut yrityksen kykyä saada rahoitusta pääomamarkkinoilta, koska Varvaressos pystyi edelleen hankkimaan rahoitusta itse.
4.2 Tuensaajan luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi vuonna 2007
(35)
Kreikka väittää, että Varvaressos todella oli vaikeuksissa vuonna 2007 ja että se pystyi saamaan markkinoilta rahoitusta ilman valtiontakausta ainoastaan arvokkaan kiinnittämättömän omaisuutensa ansiosta.
(36)
Kreikka väittää lisäksi, että lainojen uudelleenjärjestely vuonna 2007 ei riittänyt rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Sen avulla ainoastaan järjestellään uudelleen olemassa oleva raskas velkataakka. Uutta rahoitusta tarvittiin edelleen, eikä sitä saatu vuonna 2007 toteutetun uudelleenjärjestelyn kautta. Sen vuoksi yritys ei pystynyt palauttamaan elinkelpoisuuttaan omin voimin vaan tarvitsi julkista apua. Näin ollen Varvaressos täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan mukaisen edellytyksen.
(37)
Tämän perusteella Kreikka väittää, että jos vuoden 2007 toimenpide katsotaan valtiontueksi, yritys oli oikeutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukeen.
4.3 Tuen ainutkertaisuuden periaate
(38)
Kreikan mukaan kaikki tarkasteltavina olevat kolme toimenpidettä (vuoden 2007 valtiontakaus, vuoden 2008 valtiontakaus ja ilmoitettu suora avustus) myönnettiin yhden ainoan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanemisen helpottamiseksi.
(39)
Joulukuussa 2006 Varvaressos haki pelastamis- ja rakenneuudistustukea ja toimitti saman suunnitelman kuin se, joka ilmoitettiin myöhemmin komissiolle tammikuussa 2009. Kreikan viranomaisille toimitetun pelastamis- ja rakenneuudistustukihakemuksen (joulukuussa 2006) ja komissiolle vuoden 2009 suorasta avustuksesta tehdyn ilmoituksen (tammikuussa 2009) välillä kulunut aika johtui ainoastaan hallinnollisista seikoista eikä uusiutuvista vaikeuksista ja toistuvasta valtion toimenpiteiden tarpeesta.
(40)
Lisäksi vuoden 2007 takaus (toimenpide 1) oli tarkoitettu ratkaisemaan yrityksen rahoitusongelmat lyhyellä aikavälillä antamalla sille kaksi vuotta aikaa, jolloin sen ei tarvitse maksaa lainalyhennyksiä. Muiden toimenpiteiden tarkoituksena oli poistaa yrityksen rahoitusongelmat pitkällä aikavälillä. Kaikki kolme toimenpidettä olivat luonteeltaan samanlaisia, koska ne kaikki ratkaisivat yrityksen pankkilainoja koskevan ongelman.
(41)
Lopuksi Kreikka väittää, että kaikki kolme toimenpidettä kuuluvat samaan rakenneuudistusprosessiin, minkä vuoksi tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei ole rikottu.
4.4 Rakenneuudistuskustannukset ja oma rahoitusosuus
(42)
Rakenneuudistuskustannukset muodostuvat pitkäaikaisten pankkilainojen uudelleenjärjestelystä (23 miljoonaa euroa), henkilöstösaneerauksesta (1 miljoona euroa), investoinneista (3 miljoonaa euroa) ja omaisuuden uudelleenjärjestelystä (1 miljoona euroa). Kokonaiskustannukset ovat 28 miljoonaa euroa (14).
(43)
Kreikka väittää, rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista 14 miljoonaa euroa rahoitetaan valtiontuella ja 14 miljoonaa euroa yrityksen omalla rahoitusosuudella. Omaan rahoitusosuuteen sisältyvät […] tulot ja 1 miljoona euroa tytäryhtiön omistusosuuden myynnistä vuonna 2007.
4.5 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen
(44)
Vastasuoritteina suunnitelmassa ehdotettiin alun perin (ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista) seuraavia toimia: a) yrityksen kolmesta tuotantolaitoksesta yhden toiminta lopetetaan; kyseisen tuotantolaitoksen toiminnan lopettaminen alkoi vuonna 2007 ja saatiin päätökseen vuonna 2008; ja b) omistusosuuden myynti tytäryhtiöstä; myynti toteutettiin vuonna 2007. Yritys ilmoitti kyseisen tytäryhtiön toiminnan olleen tappiollista vuosina 2005 ja 2006.
(45)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen Kreikka ehdotti seuraavia vaihtoehtoisia vastasuoritteita:
-
Yritys supistaa toimintaansa Kreikan markkinoilla vähintään 10 prosenttia suhteessa vuoden 2009 myyntiin ja tämä toiminnan supistaminen kestää vuoden 2013 loppuun, toisin sanoen kaksi vuotta rakenneuudistuksen päättymisen jälkeen.
-
Yritykselle ei myönnetä minkäänlaista valtiontukea vuoden 2013 loppuun ulottuvalla ajanjaksolla, toisin sanoen kaksi vuotta rakenneuudistuksen päättymisen jälkeen.
(46)
Kreikka väittää, että lievemmät vastasuoritteet ja pienempi oma rahoitusosuus ovat perusteltuja Varvaressoksen tapauksessa.
(47)
Erityisesti Kreikka toteaa, että Varvaressos sijaitsee Imathian alueella, joka on oikeutettu aluetukeen. Imathian työttömyysaste on kaksi kertaa valtakunnallista keskiarvoa suurempi ja sen BKT on 70 prosenttia valtakunnallisesta keskiarvosta. Samaan aikaan tekstiili-/vaatetusalan yritysten lukumäärä Imathiassa on pienentynyt 296 yrityksestä 181 yritykseen vuonna 2008 (39 prosentin lasku). Yli 10 työntekijää työllistävien yritysten työpaikoista 56 prosenttia on menetetty muutaman viime vuoden aikana.
(48)
Kreikka toteaa myös, että Varvaressoksen koko on pienentynyt merkittävästi vuodesta 2006, koska kolmesta tuotantolaitoksesta yksi on suljettu ja tytäryhtiö myyty. Tuotantolaitoksen sulkemisen seurauksena työvoima väheni […] henkilötyötunnilla ja tuotantokapasiteetti supistui 30 prosenttia. Tuotantokapasiteetin supistuminen on lisäksi peruuttamatonta (laitteisto romutettu tai myyty). Tytäryhtiön myynti johti vuotuisen liikevaihdon pienentymiseen 6,7 miljoonalla eurolla. Kaiken kaikkiaan yrityksen markkinaosuus pieneni 27 prosenttia myynnin arvon mukaan mitattuna ja 30 prosenttia myynnin määrän mukaan mitattuna. Lisäksi yritys lopetti toimintansa kokonaan Viron, Unkarin ja Romanian markkinoilla ja osittain Itävallan, Saksan, Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Bulgarian, Tšekin, Italian ja Puolan markkinoilla (toiminnan supistaminen vaihteli […] prosentista […] prosenttiin).
5. KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
(49)
Komissio sai huomautuksia Varvaressokselta. Sen esittämät väitteet olivat pitkälti samanlaisia Kreikan viranomaisten väitteiden kanssa.
(50)
Komissio sai huomautuksia myös muilta kolmansilta, joilla oli yhteys Varvaressoksen toimintoihin tai joihin sen toiminta vaikutti. Kaikissa huomautuksissa korostettiin yrityksen merkitystä paikalliselle taloudelle ja todettiin sen olevan vakaa yritys. Huomautuksissa todettiin myös, että yrityksen toiminnan loppuminen heikentäisi merkittävästi työllisyyttä ja tuotantokapasiteettia Kreikassa ja erityisesti Imathiassa. Lisäksi todettiin, että Varvaressokselle myönnetty tuki ei vääristä kilpailua, koska yrityksen markkinaosuus on pieni.
6. TUEN OLEMASSAOLON ARVIOINTI
6.1 Toimenpiteet 1 ja 2: Vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt valtiontakaukset
(51)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Jotta toimenpide voitaisiin katsoa valtiontueksi, sen on täytettävä seuraavat neljä kriteeriä.
(52)
Toimenpiteen on oltava jäsenvaltion myöntämä tai valtion varoista myönnetty. Valtiontakaukset muodostavat riskin valtion varoille, sillä takaukseen perustuvat maksut on maksettava valtion talousarviosta. Lisäksi kaikkiin takauksiin, joista ei makseta asianmukaista korvausta, liittyy valtion varojen menetys. Valtiontakaukset myös myönnetään toimivaltaisten ministeriöiden päätöksillä. Tarkasteltavana olevassa asiassa Varvaressokselle myönnettiin vuosina 2007 ja 2008 takaukset Kreikan valtiovarainministeriön päätöksellä. Näin ollen valtion varoja koskeva kriteeri täyttyy.
(53)
Toiseksi toimenpiteestä on oltava tuensaajalle etua. Komissio katsoo, että kyseessä olevat kaksi takausta ovat antaneet Varvaressokselle kohtuutonta etua. EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (15), jäljempänä ’takaustiedonanto’, 2.2 ja 3.2 kohdassa esitetyistä syistä lainanottaja saa etua, jos sen ei tarvitse maksaa takauksesta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään lainan minkäänlaisilla ehdoilla ilman valtiontakausta.
(54)
Takaustiedonannon 3.2 kohdassa komissio määrittelee kolme kumulatiivista edellytystä, joiden se katsoo riittävän perusteeksi katsoa, ettei kyse ole takauksen muodossa myönnetystä valtiontuesta (eli edusta). Nämä edellytykset ovat seuraavat:
-
lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa
-
takaus ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen määrästä
-
takauksen laajuus voidaan myöntämishetkellä mitata asianmukaisesti
-
takauksesta maksetaan markkinaperusteinen hinta.
(55)
Soveltamalla näitä kriteerejä tarkasteltavana olevassa asiassa komissio panee merkille, että
-
Varvaressos oli taloudellisissa vaikeuksissa (16) ajankohtina, jolloin takaukset myönnettiin vuosina 2007 ja 2008.
-
Kuten johdanto-osan 13, 16 ja 18 kappaleessa osoitetaan, sekä vuonna 2007 että vuonna 2008 myönnetty takaus kattoi yli 100 prosenttia lainasta.
-
Komissio toteaa vuonna 2007 myönnetystä takauksesta, että takauksen laajuutta ei ollut mahdollista mitata asianmukaisesti takauksen myöntämisajankohtana. Tämä ilmenee siitä, että Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan (ks. edellä johdanto-osan 13 ja 16 kappale) takauksen oli alun perin tarkoitus kattaa 80 prosenttia lainasta (ts. 18,2 miljoonaa euroa), mutta takausohjelmaan sisältyvän määräyksen perusteella se kattoi lopulta 30 miljoonaa euroa.
-
Sekä vuoden 2007 että vuoden 2008 takaus myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainalle eikä takaajalle (valtio) maksettu kummassakaan tapauksessa palkkiota. Pelkästään se seikka, että takauksista ei maksettu palkkiota, voisi osoittaa, että toimenpiteet antoivat Varvaressokselle etua. Kaupallisilla pankkimarkkinoilla ei ole saatavilla takauksia ilman palkkiota. Tämä koskee erityisesti takauksia vaikeuksissa oleville yrityksille, joiden tapauksessa maksulaiminlyöntien riski on suuri.
(56)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että yritys ei olisi saanut vuosien 2007 ja 2008 takauksia samoilla ehdoilla markkinoilta, minkä vuoksi nämä toimenpiteet antoivat sille etua.
(57)
Kolmanneksi toimenpiteen on oltava valikoiva, jotta se voitaisiin katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi. Vuoden 2007 takaus perustui alakohtaiseen ohjelmaan ja vuoden 2008 takaus oli ad hoc -toimenpide Varvaressoksen hyväksi. Näin ollen valikoivuutta koskeva kriteeri täyttyy.
(58)
Lopuksi toimenpiteen on vääristettävä kilpailua ja vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Varvaressos toimii alalla, jonka tuotteilla käydään paljon kauppaa jäsenvaltioiden välillä ja jolla kilpailu on kovaa. Tukitoimenpiteiden myöntämisajankohtana Varvaressoksen myynti suuntautui pääasiassa muihin jäsenvaltioihin (ks. johdanto-osan 7 kappale edellä). Lisäksi kyseessä olevat tukitoimenpiteet antoivat Varvaressokselle etua verrattuna kilpailijoihin (ks. edellä johdanto-osan 53-56 kappale). Kun valtiontuki vahvistaa yrityksen asemaa suhteessa toisiin yrityksiin, joiden kanssa se kilpailee jäsenvaltioiden välisessä kaupassa, tuen on katsottava vaikuttavan näihin muihin yrityksiin. Näin ollen kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva kriteeri täyttyy.
(59)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt valtiontakaukset (toimenpiteet 1 ja 2) ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Varvaressokselle.
6.2 Toimenpide 3: Ilmoitettu vuoden 2009 suora avustus
(60)
Valtion varoja ja valtion toteuttamaa toimenpidettä koskevan kriteerin osalta voidaan todeta, että suora avustus maksetaan valtion talousarviosta ja sen on hyväksynyt toimivaltainen ministeriö. Sen vuoksi tämä kriteeri täyttyy.
(61)
Etua koskevasta kriteeristä voidaan todeta, että suora avustus myönnettiin taloudellisissa vaikeuksissa olevalle yritykselle. Kreikan valtio ei saa avustuksesta minkäänlaista korvausta. Sen vuoksi avustus antaa Varvaressokselle etua.
(62)
Näin ollen komissio katsoo, että ilmoitettu vuonna 2009 myönnetty suora avustus antaa yritykselle SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua.
(63)
Valikoivuutta koskevasta kriteeristä voidaan todeta, että suora avustus myönnettiin yritykselle tapauskohtaisen päätöksen perusteella. Sen vuoksi tämä kriteeri täyttyy.
(64)
Kilpailun vääristymistä ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva kriteeri täyttyy samalla tavoin kuin edellä johdanto-osan 58 kappaleessa esitetään.
(65)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että ilmoitettu vuonna 2009 myönnetty suora avustus on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Varvaressokselle.
6.3 Sääntöjenvastaisesti myönnetty tuki
(66)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (17) 1 artiklan f kohdan mukaan sääntöjenvastaisella tuella tarkoitetaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti käyttöönotettua tukea.
(67)
Tarkasteltavana olevassa asiassa Kreikka pani vuonna 2007 Varvaressokselle myönnetyn takauksen täytäntöön ilmoittamatta siitä komissiolle ja odottamatta komission huomautuksia tai lopullista päätöstä toimenpiteen soveltumisesta sisämarkkinoille.
(68)
Tämän vuoksi komissio katsoo tässä vaiheessa, että vuonna 2007 myönnetty valtiontakaus on sääntöjenvastainen.
7. YHDENMUKAISUUS SEUT-SOPIMUKSEN KANSSA
(69)
Takaustiedonannon 4.1 kohdan mukaan yksittäinen takaus tai takausohjelma sisältää valtiontukea, ellei se ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Sen vuoksi valtiontuen osuus on määritettävä, jotta voidaan tarkistaa, voidaanko tuki katsoa kuuluvaksi tietyn valtiontukia koskevan poikkeuksen piiriin. Komission onkin määritettävä tukiosuus ennen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointia.
7.1 Tuen määrittäminen
(70)
Vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt takaukset: Komissio on määritellyt takauksiin sisältyvän tukiosuuden laskemisen yleiset periaatteet takaustiedonannossa.
(71)
Komissio katsoo, että periaatteessa valtiontakaus voidaan katsoa tueksi lainan kokonaismäärään asti, jos tuensaaja ei pysty saamaan markkinoilta rahoitusta itse (ks. takaustiedonannon 2.2 kohta ja 4.1 kohdan a alakohta).
(72)
Takaustiedonannon 4.1 (yleiset säännöt), 4.2 (tukiosuus yksittäisissä takauksissa) ja 4.4 (tukiosuus takausjärjestelmissä) kohdassa vahvistetaan säännöt, joita komissio soveltaa laskiessaan takausten tukiosuutta. Komissio soveltaa jäljempänä näitä sääntöjä ainoastaan toimenpiteisiin 1 ja 2.
(73)
Tarkasteltavana olevassa asiassa Kreikka on osoittanut, että Varvaressos pystyi vielä saamaan rahoitusta markkinoilta (ks. johdanto-osan 35 kappale) vuoden 2007 takauksen myöntämisajankohtana. Sen vuoksi komissio katsoo, että yritys olisi vielä voinut saada rahoitusta markkinoilta ilman vuonna 2007 myönnettyä valtiontakausta.
(74)
Vuoden 2008 takauksesta komissio toteaa, että Kreikka ilmoitti vuoden 2008 takauksesta saman vuoden aikana kuin se myönsi vuoden 2007 takauksen (ilmoitus marraskuussa 2007 ja takaus toukokuussa 2007). Tämän vuoksi komissio katsoo, että myös vuoden 2008 takauksen myöntämisajankohtana yrityksellä oli vielä jonkin verran luottokelpoisuutta ja se pystyi saamaan rahoitusta markkinoilta (18).
(75)
Koska yritys oli toimenpiteiden ajankohtana taloudellisissa vaikeuksissa, liikepankit olisivat kuitenkin perineet korkeampaa korkoa kuin mitä perittiin valtiontakauksen ansiosta, joka muodosti pankeille lisävakuuden. Tämän vuoksi komissio katsoo, että etu, jota Varvaressos sai vuosien 2007 ja 2008 takauksien kautta, ei muodostu lainojen kokonaismäärästä, koska se olisi voinut saada lainat ilman valtiontakauksiakin, vaan alhaisemmasta korosta, jonka se sai takausten ansiosta.
(76)
Takaustiedonannon 4.2 kohdan mukaan silloin, kun takauksen markkinahintaa ei ole saatavilla vertailukohdaksi, verrataan markkinaehtoisen lainan kokonaisrahoituskustannuksia takauksen kanssa ja ilman takausta (toisin sanoen on verrattava vastaavan ilman takausta olevan lainan korkoa valtiontakauksen saaneen lainan korkoon, johon on lisätty takauspalkkio.
(77)
Monissa tapauksissa tällaista markkinakorkoa ei ole käytettävissä. Sen vuoksi komissio on kehittänyt viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä vuonna 2008 antamassaan tiedonannossa (19), jäljempänä ’vuoden 2008 viitekorkotiedonanto’) taloudellisen menetelmän, jota voidaan takaustiedonannon 4.2 kohdassa esitetyistä syistä käyttää korvaavana muuttujana markkinakorolle.
(78)
Tarkasteltavana olevassa asiassa ei ole tietoja siitä, kuinka paljon Varvaressos joutuisi maksamaan vertailukelpoisesta lainasta ilman takausta. Molemmat takaukset myönnettiin ennen talous- ja finanssikriisiä. Lisäksi komissio katsoo, että toimenpiteiden myöntämisestä kuluneen ajan vuoksi ’todellisen’ markkinakoron laskeminen kreikkalaiselle tekstiilialan yritykselle olisi vaikea tehtävä. Sen vuoksi komissio käyttää viitekorkoa markkinakoron korvaavana muuttujana.
(79)
Vuoden 2007 valtiontakauksen myöntämisajankohtana Varvaressoksen lainojen vakuuksien voitiin katsoa olevan suuret vuoden 2008 viitekorkotiedonannon mukaisessa merkityksessä (20). Sen vuoksi vuoden 2007 valtiontakauksen tukiosuus on laskettava käyttämällä 400 peruspisteen suuruista marginaalia, jota sovelletaan sellaisiin vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettäviin lainoihin, joiden vakuudet ovat suuret.
(80)
Tämän perusteella laskettiin, että vuoden 2007 takauksen kattamasta lainasta olisi ilman valtiontakausta pitänyt maksaa markkinakorkoa yhteensä 7,3 miljoonaa euroa. Todellisuudessa siitä maksettiin korkoa (takauspalkkiota ei ollut) yhteensä 4,9 miljoonaa euroa ajanjaksolla tammiskuusta 2007 joulukuuhun 2010. Näin ollen sen markkinakoron, joka yrityksen olisi pitänyt maksaa ilman takausta, ja valtiontakauksen avulla saadun koron välinen ero palkkioiden maksamisen jälkeen on 2,4 miljoonaa euroa (tukiosuus). Tämä summa on lisättävä rakenneuudistussuunnitelman tukimäärään (21).
(81)
Vuonna 2008 myönnetyn valtiontakauksen kohteena oleva 2,4 miljoonan euron laina maksettiin yritykselle 10 päivänä helmikuuta 2009. Sen korko oli kuuden kuukauden euribor lisättynä 3,6 prosenttiyksiköllä ja laina-aika oli kuusi kuukautta (tai rakenneuudistussuunnitelman arvioinnin loppuun asti). Lainaa ei ole vielä maksettu takaisin (lainapääoma on edelleen alkuperäisellä tasolla).
(82)
Yritys oli edelleen vaikeuksissa eikä sillä ollut enää kiinnittämätöntä omaisuutta, jota se olisi voinut tarjota vakuudeksi (22). Koska vakuuksia ei ole, komissio korottaa Kreikkaan sovellettavaa peruskorkoa 1 000 peruspisteellä. Näin vuoden 2008 rahoituksesta olisi pitänyt maksaa 550 000 euron markkinakorko. Todellisuudessa vuoden 2008 lainamääristä maksettiin korkoa (takauspalkkiota ei ollut) yhteensä 0,25 miljoonaa euroa ajanjaksolla helmikuusta 2009 (jolloin kyseinen laina maksettiin) joulukuuhun 2010. Näin ollen sen markkinakoron, joka yrityksen olisi pitänyt maksaa ilman takausta, ja valtiontakauksen avulla saadun koron välinen ero palkkioiden maksamisen jälkeen on 0,3 miljoonaa euroa (tukiosuus). Tämä summa on lisättävä rakenneuudistussuunnitelman tukimäärään.
(83)
Toimenpiteessä 3 on kyse suorasta avustuksesta, jonka vuoksi koko 14 miljoonan euron summa on tukea.
(84)
Edellä esitetyn perusteella toimenpiteisiin 1, 2 ja 3 sisältyvä tukiosuus on yhteensä 16,7 miljoonaa euroa.
7.2 Tuen arvioinnin oikeusperusta: pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivat
(85)
Siltä osin kuin toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusten perusteella.
(86)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan sekä 107 artiklan 3 kohdan d ja e alakohdan poikkeuksia ei selvästikään voida soveltaa eivätkä Kreikan viranomaiset ole vedonneet niihin.
(87)
Varvaressos oli vaikeuksissa oleva yritys toimenpiteiden myöntämisajankohtana (ks. edellä johdanto-osan 9 kappale ja jäljempänä johdanto-osan 89-90 kappale). Sen vuoksi tukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida ainoastaan pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen perusteella eli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.
7.3 Yrityksen tukikelpoisuus
(88)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan a alakohdan osalta komissio toteaa, että vaikka Varvaressos menetti huomattavan osan omasta pääomastaan vuosina 2004-2009, se ei menettänyt yli puolta merkitystä pääomastaan tarkasteltavana olevan ajanjakson aikana (2007-2009). Se ei täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä yleistäytäntöönpanomenettelyyn asettamiselle maksukyvyttömyyden vuoksi, kuten suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdassa määrätään.
(89)
Toisaalta yrityksen taloudellinen tulos heikkeni merkittävästi vuosina 2006-2009, kuten johdanto-osan 9 kappaleessa osoitetaan. Sen vuoksi komissio päättelee, että Varvaressos oli jo vuonna 2006 pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, koska sen tappiot kasvoivat ja liikevaihto pieneni.
(90)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan osalta näyttää siltä, että yritys todellakin tarvitsi vuonna 2007 olemassa olevia lainojaan enemmän rahoitusta elinkelpoisuutensa takaamiseksi. Tästä on osoituksena se, että se haki vuonna 2006 rakenneuudistustukea. Sen vuoksi vuonna 2007 suoritettu lainojen uudelleenjärjestely ei riittänyt palauttamaan elinkelpoisuutta, koska se koski ainoastaan olomassa olevia lainoja eikä sitä kautta saatu uusia lainoja. Tämän vuoksi komissio katsoo, että yritys ei vuonna 2007 pystynyt palauttamaan elinkelpoisuutta ilman julkista tukea ja että sillä oli taloudellisia vaikeuksia myös pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 9 kohdan perusteella.
7.4 Tuen ainutkertaisuuden periaate
(91)
Komissio katsoo, että vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt valtiontakaukset ovat pelastamistukea. Vuoden 2007 takaus oli tarkoitettu ratkaisemaan Varvaressoksen rahoitusongelmat lyhyellä aikavälillä antamalla sille kaksi vuotta aikaa, jolloin sen ei tarvitse maksaa lainalyhennyksiä. Vuoden 2008 takauksen tarkoituksena oli pitää yritys toiminnassa rakenneuudistussuunnitelman toimittamiseen asti.
(92)
Vaikka vuoden 2007 takaus oli itse asiassa pelastamistukitoimenpide, se ei päättynyt kuuden kuukauden kuluessa myöntämispäivästä (30.5.2007), toisin sanoen 30 päivään marraskuuta 2007 mennessä. Tämän vuoksi kyse olisi periaatteessa (sääntöjenvastaisen) tuen väärinkäytöstä ja tuen ainutkertaisuuden periaatteen rikkomisesta.
(93)
Komission on kuitenkin arvioitava tukitoimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille myös kaikkien muiden mahdollisten perusteiden nojalla. Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 20 kohdassa rajoitetaan tällaiset perusteet niihin, joista määrätään pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa. Tällöinkin olisi mahdollista luokitella pelastamistuki rakenneuudistustueksi osana jatkuvaa rakenneuudistusta (ks. myös asia C 11/07, Ottana Energia (23)).
(94)
Komissio katsoo tässä yhteydessä, että tarkasteltavina olevat kolme toimenpidettä todellakin ovat osa jatkuvaa rakenneuudistusta. Tämä kanta perustuu seuraaviin seikkoihin:
(95)
Ensinnäkin kaikilla kolmella toimenpiteellä oli sama tarkoitus, nimittäin yrityksen suurista lainavelvoitteista aiheutuvan ongelman ratkaiseminen.
(96)
Lisäksi vuosina 2007 ja 2008 myönnetyt takaukset eivät riittäneet antamaan yritykselle rakenneuudistuksessa tarvittavia varoja (vähintään yhtä paljon kuin sen lainat yhteensä, eli 25,4 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa). Tällaisten varojen saaminen olisi mahdollista ainoastaan kyseisten kolmen toimenpiteen yhdistelmällä yhden rakenneuudistusprosessin puitteissa.
(97)
Suurin osa siitä lainasta (1,8 miljoonaa euroa yhteensä 2,4 miljoonasta eurosta), jonka vuoden 2008 takaus kattoi, oli tarkoitus käyttää saman investoinnin rahoittamiseen kuin vuoden 2009 avustus. Kyseiset investoinnit oli myös tarkoitus toteuttaa saman ajanjakson aikana kuin vuoden 2009 rakenneuudistussuunnitelma (ks. johdanto-osan 19 kappale).
(98)
Lisäksi vuoden 2009 rakenneuudistussuunnitelma on sama kuin se elvytyssuunnitelma, jonka yritys toimitti Kreikan viranomaisille jo vuonna 2006 (ks. johdanto-osan 11-12 kappale). Suunnitelmaan oli tehty joitakin muutoksia sen arvioinnin yhteydessä.
(99)
Rakenneuudistus alkoi vuonna 2006. Suunnitelmaan sisältyi neljä rakenneuudistustoimenpidettä, jotka oli toteutettu tai joita oli alettu toteuttaa ennen vuoden 2007 takauksen myöntämistä (toukokuu 2007). Kyseiset toimenpiteet ovat tuotannon vähentäminen (2006), työvoiman vähentäminen (2006), tytäryhtiö Thivan myynti (tammikuu 2007) ja yrityksen johdon uudelleenorganisointi ja uudistaminen (2006).
(100)
Tämän perusteella komissio päättelee, että tarkasteltavina olevat tukitoimenpiteet ovat saman rakenneuudistuksen osia, jotka myönnettiin yhden ainoan rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen helpottamiseksi. Näin ollen tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei ole rikottu.
7.5 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(101)
Edellä esitetyn perusteella komissio arvioi kyseessä olevien kolmen toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille jatkuvana rakenneuudistuksena.
(102)
Komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman mukaiset toimenpiteet kohdistuvat yrityksen vaikeuksien todellisiin syihin. Erityisesti komissio on sitä mieltä, että suunnitelmassa tunnistetaan seuraavat (ulkoiset ja sisäiset) tekijät Varvaressoksen vaikeuksien syiksi:
-
aikaisempi runsas lainanotto (vuosina 2000-2005)
-
suuret toimintakustannukset (voittomarginaalin pienentyminen seurauksena Aasiasta tulevasta kilpailusta ja tuotantopanoskustannusten noususta)
-
kyvyttömyys vastata markkinakehitykseen.
(103)
Ehdotettujen rakenneuudistustoimenpiteiden tavoitteena on ratkaista nämä ongelmat. Ensinnäkin suunnitelmassa ehdotetaan yrityksen taloudellista uudelleenjärjestelyä. Toiseksi siinä ehdotetaan konkreettisia toimenpiteitä yrityksen voittomarginaalin parantamiseksi muuttamalla tuottorakennetta ja pienentämällä toimintakustannuksia. Kolmanneksi siinä ehdotetaan johdon uudistamista. Rakenneuudistustoimenpiteet on jaettu 14 toimeen, joille kustannukset on jaettu. Komissio päättelee, että ehdotetut toimet todella näyttävät riittävän ratkaisemaan yrityksen perimmäiset ongelmat.
(104)
Rakenneuudistuksen taloudellisesta vaikutuksesta voidaan todeta, että rahoitussuunnitelmat noudattavat realistisesti rakenneuudistuspaketin toteuttamista. Sekä liikevaihdon kasvu (noin 5 prosenttia vuodessa) että liikevoiton kasvu (noin 10 prosenttia vuodessa) on kohtuullista rakenneuudistustoimenpiteiden (tuotevalikoiman muuttaminen ja kustannusten rationalisointitoimet) toteuttamisen jälkeen.
(105)
Tämän perusteella komissio katsoo, että rakenneuudistuksen ansiosta yrityksen elinkelpoisuus palautuu vuonna 2011 ja sen osakkaat saavat sijoittamalleen pääomalle tuoton, joka on suurempi tai (pahimmassa tapauksessa) yhtä suuri kuin niiden vieraan pääoman menot ja sen vuoksi tyydyttävällä tasolla. Komissio toteaa, että nämä tulokset saavutetaan kohtuullisessa ajassa ja että odotetut tulokset perustuvat kohtuullisiin oletuksiin.
(106)
Tämän vuoksi komissio katsoo, että suunnitelma täyttää pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 35-37 kohdan mukaiset kriteerit.
7.6 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen
(107)
Rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan seuraavia vastasuoritteita: a) yritys supistaa toimintaansa Kreikan markkinoilla vähintään 10 prosenttia suhteessa vuoden 2009 myyntiin ja tämä toiminnan supistaminen kestää vuoden 2013 loppuun, toisin sanoen kaksi vuotta rakenneuudistuksen päättymisen jälkeen; ja b) yritykselle ei myönnetä minkäänlaista valtiontukea vuoden 2013 loppuun ulottuvalla ajanjaksolla, toisin sanoen kaksi vuotta rakenneuudistuksen päättymisen jälkeen.
(108)
Komissio katsoo, että ehdotettu toiminnan supistaminen Kreikassa 10 prosentilla antaa kilpailijoille mahdollisuuden tulla markkinoille tai lisätä myyntiään markkinoilla, joilla yrityksellä on vahva asema. Yrityksen asema Kreikan markkinoilla on parantunut tuntuvasti viime vuosina (32 prosentista 42 prosenttiin) toisin kuin sen myynti EU:ssa, joka on pienentynyt 67 prosentista 52 prosenttiin (ks. johdanto-osan 7 kappale edellä). Yritys on Kreikan tekstiilimarkkinoilla 10. sijalla (vuoden 2007 tietojen perusteella, ks. johdanto-osan 8 kappale). Samaan aikaan yrityksen asema EU:n ulkopuolisten maiden markkinoilla on myös parantunut viime vuosina (1 prosentista 6 prosenttiin). Tämä osoittaa, että yrityksen elinkelpoisuus ei ole riippuvainen aseman parantamisesta EU:n markkinoilla.
(109)
Toiminnan supistaminen Kreikan markkinoilla kuitenkin merkitsee sitä, että Varvaressoksen on osittain tai kokonaan luovuttava vakiintuneista kauppasuhteistaan kotimaassaan ja yritettävä korvata ne uusilla kauppasuhteilla muissa EU:n jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa. Tämä asettaa yrityksen kilpailukyvyn koetukselle.
(110)
Komissio panee myös merkille, että kaikissa elinkelpoisuutta koskevissa kolmessa skenaariossa yrityksen myynnin odotetaan lisääntyvän (ks. johdanto-osan 24 kappale). Myynnin vähentyminen Kreikassa ei kuitenkaan ole ristiriidassa liikevaihdon kasvun kanssa. Myynnin vähentymisestä voi olla etua yrityksen kilpailijoille, sillä se vapauttaa kapasiteettia niille. Liikevaihdon kasvu mahdollistaa tuensaajan elinkelpoisuuden.
(111)
Voitaisiin kuitenkin väittää, että vertailukohtana tuotannon 10 prosentin supistamiselle Kreikan markkinoilla olisi käytettävä vuotta 2006 eikä vuotta 2009. Tämä johtuu siitä, että pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaan ”supistamisen on oltava olennainen osa rakenneuudistussuunnitelman mukaista rakenneuudistusta”. Yrityksen rakenneuudistus alkoi vuonna 2006 ja sen oli tarkoitus kestää viisi vuotta (vuoteen 2011). Tämän ajattelutavan mukaan vastasuoritteen vaikutuksen pitäisi koskea koko ajanjaksoa, jonka rakenneuudistus kestää, eikä vaan osaa siitä.
(112)
Toisaalta komissio toteaa, että vastasuoritteilla on oltava mahdollisimman suuri vaikutus. Tässä tapauksessa yrityksen myynti Kreikassa vuonna 2009 (8,1 miljoonaa euroa) oli suurempi kuin vuonna 2006 (7,1 miljoonaa euroa). Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpidettä on verrattava vuoden 2009 myyntiin, koska silloin sen vaikutus on suurempi.
(113)
Yleistä valtiontukikieltoa komissio pitää lisänä toiminnan supistamiselle Kreikan markkinoilla, joka jo on tyydyttävällä tasolla (10 prosenttia). Varvaressos sijaitsee Imathian alueella, joka on oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla (ks. johdanto-osan 47 kappale edellä). Tämä tarkoittaa sitä, että yritykselle olisi voitu myöntää investointitukea, jonka tuki-intensiteetti on 40 prosenttia. Tuen myöntämiskieltoja on hyväksytty aikaisemmin ylimääräisinä vastasuoritteina asioissa Alstom (24) ja Constructions Mécaniques de Normandie (25).
(114)
Lisäksi komissio katsoo, että yrityksen koko on pienentynyt niin paljon, että sen pienentäminen vielä enemmän olisi kohtalokasta sen elinkelpoisuudelle (ks. johdanto-osan 48 kappale edellä).
(115)
Samaan aikaan komissio toteaa jälleen, että vastasuoritteilla on oltava mahdollisimman suuri vaikutus. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että valtiontukikiellon olisi kestettävä yli kaksi vuotta. Tästä ei ole haittaa yrityksen elinkelpoisuudelle, mutta se hyvittää kohtuuttoman kilpailun vääristymisen. Komissio katsoo, että neljän vuoden pituinen kielto on asianmukaisempi.
(116)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että edellä kuvaillut vastasuoritteet täyttävät pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen vaatimukset. Ne erityisesti: a) hyödyttävät Varvaressoksen kilpailijoita 31 kohdan mukaisesti; b) ovat muodoltaan sellaisia kuin 39 kohdassa ja 46 kohdan c alakohdassa määrätään; ja c) toteutetaan markkinoilla, joilla Varvaressoksella on huomattava markkina-asema rakenneuudistuksen jälkeen, kuten 40 kohdassa määrätään.
(117)
Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaisesti vastasuoritteet on suhteutettu tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja etenkin yrityksen kokoon ja suhteelliseen painoarvoon markkinoilla. Varvaressoksella oli vuonna 2008 pieni […] prosentin osuus langan tuotannon EU:n markkinoista (ks. johdanto-osan 8 kappale edellä).
(118)
Suuntaviivojen 56 kohdassa määrätään, että tuen hyväksymisedellytykset voivat olla lievempiä tukialueella. Varvaressos sijaitsee Imathian alueella, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla aluetukeen oikeutettu alue (ks. johdanto-osan 47 kappale edellä).
(119)
Edellä esitetyn perusteella Kreikan ehdottamat vastasuoritteet eivät näytä olevan riittäviä. Toisaalta komissio katsoo, että vastasuoritteet yhdessä vuoteen 2015 asti kestävän tukikiellon kanssa täyttävät pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiset vastasuoritteita koskevat kriteerit.
7.7 Tuen rajaaminen välttämättömään: tuensaajan todellinen rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea
(120)
Kreikka väittää, että yritys on vuodesta 2009 ollut mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa (26) tarkoitettu keskisuuri yritys. Koska yritys sai valtiontukea ensimmäisen kerran vuonna 2007, sen olisi tässä arvioinnissa katsottava olevan suuri yritys (vuonna 2006 sen liikevaihto oli 28 miljoonaa euroa). Sen vuoksi yrityksen olisi pitänyt osallistua rakenneuudistussuunnitelmaan vastaamalla vähintään 50 prosentista sen kustannuksista, kuten pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdassa määrätään.
(121)
Komissio panee kuitenkin merkille, että yritys sijaitsee alueella, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisen poikkeuksen nojalla oikeutettu aluetukeen (ks. johdanto-osan 47 kappale edellä). Pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen 56 kohdan mukaan tuen hyväksymisedellytykset voivat olla tuensaajan rahoitusosuuden osalta joustavampia tukialueilla, jollei alakohtaisissa valtiontukisäännöissä säädetä toisin.
(122)
Edellä kuvailtujen olosuhteiden perusteella ja käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo, että tässä tapauksessa 40 prosentin suuruinen rahoitusosuus voidaan hyväksyä pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivojen mukaiseksi soveliaaksi omaksi rahoitusosuudeksi.
(123)
Edellä johdanto-osan 70-84 kappaleissa esitetyn tukitoimenpiteiden laskennan perusteella 30,7 miljoonan euron rakenneuudistus rahoitetaan seuraavasti:
-
16,7 miljoonaa euroa tukea: 14 miljoonan euron suuruinen suora avustus, vuonna 2007 myönnettyyn takaukseen sisältyvä 2,4 miljoonan euron tukiosuus (400 peruspisteen skenaarion mukaan) ja vuonna 2008 myönnettyyn takaukseen sisältyvä 0,3 miljoonan euron tukiosuus (1 000 peruspisteen mukaan);
-
14 miljoonan euron suuruinen tuensaajan oma rahoitusosuus.
(124)
Näin ollen yrityksen oma rahoitusosuus on 46 prosenttia rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksista eli enemmän kuin edellä johdanto-osan 122 kappaleessa määritetty 40 prosentin vähimmäismäärä ja siten pelastamis- ja rakenneuudistussuuntaviivoissa asetettujen rajojen sisällä.
8. KOMISSION HEINÄKUUSSA 2008 PELASTAMISTUESTA TEKEMÄN PÄÄTÖKSEN KUMOAMINEN
(125)
Vuonna 2007 myönnetty valtiontakaus osoittaa, että komission heinäkuussa 2008 pelastamistuesta tekemä päätös (ks. johdanto-osan 1 kappale edellä) perustui Kreikan viranomaisten toimittamiin vääriin tietoihin. Kreikan viranomaiset totesivat pelastamistuesta tekemässään ilmoituksessa (marraskuu 2007) erityisesti, että Varvaressos ei ollut saanut pelastamis- tai rakenneuudistustukea, vaikka sille oli myönnetty valtiontakaus toukokuussa 2007.
(126)
Menettelyasetuksen 9 artiklan mukaan komissio voi peruuttaa 4 artiklan 3 kohdan nojalla tehdyn päätöksen annettuaan asianomaiselle jäsenvaltiolle tilaisuuden toimittaa huomautuksensa, jos päätös on perustunut menettelyn aikana annettuihin virheellisiin tietoihin, jotka ovat olleet päätöksen kannalta ratkaisevia.
(127)
Käsiteltävänä olevassa asiassa komissio ei ollut tietoinen siitä, että Varvaressos oli jo saanut tukea aikaisemmin ollessaan vaikeuksissa. Sen vuoksi tuen ainutkertaisuuden periaatetta ei tarkasteltu eikä jo myönnettyä tukea otettu huomioon laskettaessa pelastamistukea.
(128)
Tehdessään 9 päivänä maaliskuuta 2010 päätöksen menettelyn aloittamisesta komissio antoi Kreikalle tilaisuuden esittää huomautuksensa siitä, että komission heinäkuussa 2008 pelastamistuesta tekemä päätös perustui Kreikan viranomaisten toimittamiin virheellisiin tietoihin, joiden mukaan Varvaressos ei ollut saanut aikaisemmin pelastamis- tai rakenneuudistustukea. Kreikka myönsi huomautuksissaan, että se myönsi valtiontakauksen toukokuussa 2007. Kreikka väitti kuitenkin, että vuoden 2007 takaus ei ollut valtiontukea (ks. edellä johdanto-osan 34 kappale). Komissio ei voi hyväksyä Kreikan väitteitä, koska ne joko perustuvat hypoteettisiin lausumiin ja kriteereihin, jotka eivät liity valtiontukeen, tai vääristävät luottoluokituksen oikeaa merkitystä.
(129)
Edellä esitetyn perusteella komission heinäkuussa 2008 pelastamistuesta tekemä päätös on kumottava.
9. PÄÄTELMÄT
(130)
Komissio päättelee, että tarkasteltavina olevat tukitoimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille, jos tiettyjä edellytyksiä noudatetaan,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Päätös, jonka komissio teki 16 päivänä heinäkuuta 2008 Varvaressokselle myönnettävän ilmoitetun pelastamistuen hyväksymisestä, kumotaan menettelyn aikana toimitettujen ja päätöksen kannalta ratkaisevien virheellisten tietojen vuoksi asetuksen (EY) N:o 659/1999 9 artiklan mukaisesti.
2 artikla
Suuruudeltaan 16,7 miljoonan euron tuki, josta Kreikka on pannut osan täytäntöön ja josta osan täytäntöönpano on suunnitteilla, soveltuu sisämarkkinoille 3 artiklassa säädetyin edellytyksin.
3 artikla
1. Varvaressoksen rakenneuudistussuunnitelma on pantava kokonaisuudessaan täytäntöön.
2. Vuodesta 2011 alkaen Varvaressoksen Kreikassa tapahtuvasta myynnistä saamaa vuotuista liikevaihtoa on supistettava 10 prosenttia suhteessa Kreikassa vuonna 2009 tapahtuneesta myynnistä saatuun liikevaihtoon. Tämä supistus koskee kalenterivuosia 2011, 2012 ja 2013.
3. Yritykselle ei saa myöntää minkäänlaista valtiontukea vuoden 2015 loppuun asti. Tämä koskee myös rahoitusta paikallisista, alueellisista, valtakunnallisista ja EU:n lähteistä.
4. Kahta edellistä edellytystä sovelletaan Varvaressokseen, kaikkiin sen tuleviin tytäryhtiöihin ja kaikkiin Varvaressoksen osakkaiden määräysvallassa oleviin yrityksiin siinä määrin kuin ne käyttävät tuotantoresursseja (esimerkiksi tuotantolaitokset ja -linjat), jotka tällä hetkellä kuuluvat Varvaressokselle tai sen tytäryhtiöille. Ne pysyvät voimassa myös, jos Varvaressos myydään toiselle oikeushenkilölle ja/tai se sulautuu toiseen oikeushenkilöön tai jos Varvaressoksen omaisuuserät myydään toimintaansa jatkavana yrityksenä toiselle oikeushenkilölle.
5. Kaikkien edellä mainittujen edellytysten noudattamisen valvomiseksi Kreikan on toimitettava komissiolle puolivuosittain raportti Varvaressoksen rakenneuudistuksen edistymisestä. Myyntirajoitusten osalta Kreikan on toimitettava komissiolle vuosittain tammikuun loppuun mennessä raportti, jossa ilmoitetaan edellisen kalenterivuoden myyntiluvut.
4 artikla
Kreikan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2010.