KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 14. december 2010
om Tysklands statsstøtte C 38/05 (ex NN 52/04) til Biria-gruppen
(meddelt under nummer K(2010) 8289)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/471/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlige artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a)
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikler (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
1.1. Kommissionens procedure
(1)
Den 23. januar 2002 og 20. august 2002 modtog Kommissionen en klage over statsstøtte i form af en offentlig garanti til Biria-gruppen.
(2)
Efter en korrespondance mellem Kommissionen og Tyskland meddelte Tyskland ved brev af 24. januar 2003, der registreredes den 28. januar 2003, Kommissionen, at den planlagte garanti, der var afhængig af Kommissionens godkendelse, var trukket tilbage. Klageren blev underrettet herom ved brev af 17. februar 2003.
(3)
I brev af 1. juli 2003, der registreredes den 9. juli 2003, og i brev af 8. august 2003, der registreredes den 5. september 2003, fremsendte klageren yderligere oplysninger om en anden offentlig garanti til fordel for Biria-gruppen samt om offentlige kapitalinteresser i gruppens virksomheder.
(4)
I brev af 9. september 2003 anmodede Kommissionen om oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 14. oktober 2003, der registreredes den 16. oktober 2003. Kommissionen anmodede den 9. december 2003 om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte i brev af 19. marts 2004, der registreredes samme dag.
(5)
Den 18. oktober 2004 udstedte Kommissionen et påbud om oplysninger, da der var tvivl om, hvorvidt støtteforanstaltningerne til fordel for Biria-gruppen var i overensstemmelse med de ordninger, der angiveligt dannede grundlag for disse. Som reaktion herpå fremsendte Tyskland yderligere oplysninger i brev af 31. januar 2005, der registreredes samme dag.
(6)
Den 20. oktober 2005 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure med hensyn til tre tilfælde af formodet statsstøtte. I samme beslutning fastslog den, at en række andre tilsyneladende ulovlige støtteforanstaltninger enten ikke udgjorde statsstøtte eller var ydet på grundlag af og i overensstemmelse med godkendte støtteordninger. Kommissionens beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de mulige støtteforanstaltninger. Kommissionen modtog i brev af 27. januar 2006, der registreredes den 30. januar 2006, bemærkninger fra en part, der ønskede at forblive anonym, fra Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück, og Pantherwerke AG, Löhne, ved brev af 6. februar, der registreredes samme dag, samt fra Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, ved brev af 6. februar 2006, der registreredes samme dag og brev af 27. februar 2006, der registreredes samme dag.
(7)
Disse bemærkninger blev fremsendt til Tyskland i brev af 6. februar 2006 og af 2. marts 2006. Tyskland svarede ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006, og ved brev af 12. maj 2006, der registreredes samme dag.
(8)
Tyskland fremsendte sine bemærkninger vedrørende indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i brev af 23. januar 2006, der registreredes samme dag.
(9)
I brev af 6. februar 2006 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006. Kommissionen fremsendte endnu en anmodning om oplysninger den 19. juli 2006, som Tyskland besvarede ved brev af 25. september 2006, der registreredes den 26. september 2006.
(10)
Den 24. januar 2007 traf Kommissionen en afgørelse (4) efter artikel 7, stk. 5 og artikel 14, stk. 1 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (5).
1.2. Retssagen
(11)
Den 5. april 2007 anlagde Fristaten Sachsen sag mod Kommissionens beslutning med hensyn til foranstaltning 2 og 3 (sag T-102/07). Der blev anlagt endnu en sag den 16 april 2007 af MB Immobilien Verwaltungs GmbH og MB System GmbH & Co. KG, idet disse virksomheder var indtrådt i støttemodtagerens retsstilling, som beslutningen var rettet til (T-120/07). Sidstnævnte sag omhandlede alle de tre foranstaltninger, der var genstand for beslutningen. Begge sager blev forenet ved præsidentens kendelse af 24. november 2008.
(12)
Ved dom af 3. marts 2010 annullerede Domstolen Kommissionens beslutning af 24. januar 2007.
(13)
Sagerne (der i vidt omfang overlapper hinanden) omfattede hovedsagelig følgende anbringender. For det første påtalte sagsøgerne, at Kommissionen fejlagtigt havde konkluderet, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af den godkendte tyske støtteordning. For det andet var Kommissionens vurdering i forbindelse med klassificering af støttemodtagerne som kriseramte virksomheder behæftet med fejl. For det tredje påtalte sagsøgerne en fejl i begrundelsen for Kommissionens beslutning med hensyn til støtteelementets omfang.
(14)
Domstolen bekræftede Kommissionens beslutning med hensyn til konklusionen om, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af de godkendte støtteordninger. Desuden bekræftede Domstolen Kommissionens klassificering af støttemodtagerne som »kriseramte virksomheder« på grundlag af definitionen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 (6) (herefter benævnt »rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999«). Den annullerede kun beslutningen som følge af den manglende begrundelse for de risikopræmier, der dannede grundlag for beregning af støtteelementet. Domstolen fastslog især, at det ved beregning af støttelementet i et lån, der ydes en kriseramt virksomhed, ikke er tilstrækkeligt blot at henvise til Kommissionens metode for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 (7) (herefter benævnt »referencesatsmeddelelsen fra 1997«) for at begrunde anvendelse af forskellige risikopræmier.
(15)
Med nærværende afgørelse opfyldes hermed Domstolens dom efter artikel 266, stk. 1 i TEUF, og Kommissionens beregning af støtteelementet i den omhandlede foranstaltning belyses nærmere. Denne afgørelse ændrer ikke noget ved den konkurrencemæssige vurdering, som Kommissionen foretog i beslutningen af 24. januar 2007; det gælder især de aspsekter, som allerede er undersøgt af Domstolen.
1.3. Sagsforløb efter Domstolens dom
(16)
Efter Domstolens dom, indsendte støttemodtagerne supplerende bemærkninger den 7. juni 2010, der blev registreret samme dag. Disse bemærkninger blev videresendt til Tyskland den 16. juni 2010. Tysklands svar på støttemoddtagernes bemærkninger blev tilsendt Kommissionen den 12. juli 2010 og registreret samme dag.
(17)
19. august 2010 anmodede Kommissionen Tyskland om oplysninger, som blev besvaret i et brev af 14. september 2010, der registreredes samme dag.
II. BESKRIVELSE
2.1. Støttemodtager
(18)
Biria-gruppen var indtil 7. november 2005 beskæftiget med fremstilling og salg af cykler. Gruppens moderselskab, som dengang hed Biria AG, lå i Neukirch, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF (8).
(19)
I 2003 havde gruppen en omsætning på 93,2 mio. EUR (2002: 83,8 mio. EUR) og et overskud på 3,7 mio. EUR (2002: tab på 5,8 mio. EUR). Gruppen havde i 2003 415 beskæftigede (2002: 490 beskæftigede) og skal derfor betragtes som en stor virksomhed.
(20)
Moderselskabet blev oprettet i 2003, idet det (det tidligere) Biria AG blev fusioneret med et af sine datterselskaber, Sachsen Zweirad GmbH. Samtidig blev virksomhedens navn ændret fra Sachsen Zweirad GmbH til Biria GmbH. I april 2005 blev Biria GmbH omdannet til Biria AG. I 2003 havde Biria GmbH en årlig omsætning på 55,7 mio. EUR og et overskud på 3,6 mio. EUR. Biria AG ejes af én person, Mehdi Biria. Moderselskabet benæves i det følgende som »Biria«.
(21)
De vigtigste selskaber i gruppen bortset fra moderselskabet er Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (»Bike Systems«) - denne virksomhed hører via Biria-datterselskabet Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (»BSBG«) til Biria - og Checker Pig GmbH.
(22)
Bike Systems ligger i Nordhausen, Thüringen, der er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Bike Systems en omsætning på 6,1 mio. EUR og et underskud på 0,6 mio. EUR. Virksomheden beskæftigede 157 medarbejdere. Bike Systems fremstiller udelukkende cykler til moderselskabet BSBG (kontraktbaseret produktion). BSBG er ansvarlig for salget af cyklerne.
(23)
Checker Pig GmbH ligger i Dresden, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Checker Pig GmbH en omsætning på 6,9 mio. EUR og et underskud på 0,4 mio. EUR. Virksomheden havde 43 beskæftigede.
(24)
Den 7. november 2005 solgte Biria AG størstedelen af sine aktiver til to selskaber i Lone Star-gruppen, der er en privat kapitalfond. Bygningerne forblev i Biria AG's besiddelse og udlejes af virksomheden til Lone Star-gruppen. Salgsprisen for aktiverne androg 11,5 mio. EUR. En ekstern sagkyndig har anslået markedsprisen for de pågældende aktiver til 10,7 mio. EUR.
(25)
Ifølge oplysningerne fra Tyskland skete salget efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Udbuddet var offentliggjort på internettet og i flere trykte medier. For den nye investor var der flere overtagelsesmuligheder, erhvervelse af aktiver (asset deal), erhvervelse af samtlige aktiver »en bloc« eller køb af andele. Lone Star overtog i sidste instans aktiverne som led i en asset-deal.
(26)
Ifølge oplysningerne fra Tyskland blev bestræbelserne for at sælge virksomheden allerede påbegyndt, inden Kommissionens beslutning af 20. oktober 2005 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev truffet. Den første budfrist udløb 4. oktober 2005.
(27)
Den nuværende retssuccessor efter (det nye) Biria AG er MB Immobilien Verwaltungs GmbH (hefter »MB Immobilien«); retssuccessoren efter Bike Systems er MB System GmbH und Co. KG (herefter »MB System«). MB Immobilien har siden juli 2008 været under likvidation.
(28)
I forbindelse med denne afgørelse anvendes, når der ses bort fra moderselskabet Biria, de firmanavne, som virksomhederne havde, på det tidspunkt, da støtten blev ydet.
2.2. De finansielle foranstaltninger
(29)
Foranstaltning 1: i marts 2001 foretog gbb Beteiligungs- AG (herefter benævnt »gbb«) et passivt kapitalindskud i Bike Systems på 2 070 732 EUR med en løbetid indtil udgangen af 2010. gbb var dengang et fuldtejet datterselskab af DtA-Beteiligungs-Holding AG, som igen var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, der er en udviklingsbank på forbundsstatsniveau, som er et offentligt organ oprettet ved lov.
(30)
Gbb Beteiligungs AG eksisterede allerede i DDR's tid som statsbank for landbrugsektoren. Ved traktaten om Tysklands forening blev banken i 1990 til Berliner Genossenschaftsbank, et offentligt organ under det tyske forbundsfinansministerium. I 1991 blev navnet ændret til gbb Beteiligungsholding, og i 1997 blev dette selskab ændret til et aktieselskab. Hermed var selskabet ikke længere forbundsregeringens ejendom, men blev et datterselskab i Deutsche Ausgleichsbank. Efter oprettelsen af gbb, har den offentlige forvaltning haft en stærk indflydelse på selskabet. Så længe gbb var et offentligt organ, stod det under det kompetente ministeriums direkte tilsyn, og i bestyrelsen sad repræsentanter for myndighederne. Efter omdannelsen til et aktieselskab og indlemmelsen i Deutsche Ausgleichsbank blev selskabet underlagt den kontrol, som de statslige myndigheder har over Deutsche Ausgleichsbank (se begrundelserne nedenfor).
(31)
Deutsche Ausgleichsbank var som offentligt organ underlagt det tyske indenrigsministeriums tilsyn. Endvidere var flertallet af bankens bestyrelsesmedlemmer repræsentanter for forbunds- og delstatsministerier og medlemmer af den tyske Forbundsdag.
(32)
Ifølge § 4, stk. 1 i loven om Deutsche Ausgleichsbank er bankens aktiviteter begrænset til foranstaltninger til udvikling af SMV og frie erhverv, miljøbeskyttelse, socialpolitik og integration af personer, der blev fordrevet under 2. verdenskrig.
(33)
§ 4 stk. 4 i loven om Deutsche Ausgleichsbank rummer mulighed for, at banken kan erhverve kapitalinteresser i andre virskomheder med bestyrelsens og det tilsynsførende ministeriums godkendelse.
(34)
Kapitalinteressen i Bike Systems er opført i Deutsche Ausgleichsbanks årsberetninger for 2001 og 2002, for interessen, der svarede til det passive kapitalindskud, udgjorde 20 % og oversteg hermed tærsklen for indberetningspligten. I 2001 havde gbb kapitalinteresser på mindst 20 %, i alt 18 virksomheder.
(35)
I 2003 fusionerede Deutsche Ausgleichsbank på grundlag af en forbundslov med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Såvel Deutsche Ausgleichsbank som KfW er såkaldte udviklingsorganer, dvs. banker, som i deres virke er begrænset til at fremme foranstaltninger på det regionale, økonomiske og samfundsmæssige område. Som led i de passende foranstaltninger, som Tyskland accepterede i støttesag E10/2000 (9), var udviklingsorganernes aktiviteter begrænset til en række ikke erhvervsmæssige områder, bl.a. forvaltning af programmer til udvikling af SMV.
(37)
Ifølge de tyske myndigheder blev gbb's kapitalinteresser i Bike Systems erhvervet på markedsvilkår og udgjorde derfor ikke statsstøtte.
(38)
Foranstaltning 2: den 20. marts 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % for et driftslån på 5,6 mio. EUR til fordel for Sachsen Zweirad GmbH med en oprindelig løbetid indtil udgangen af 2008. Garantien blev i januar 2004 bragt til ophør og erstattet af en garanti til fordel for Biria GmbH (se foranstaltning 3). Garantien blev stillet på grundlag af Fristaten Sachsens garantiordning, der er en støtteordning, som er godkendt af Kommissionen (10).
(39)
Foranstaltning 3: den 9. december 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % til driftslån på 24 875 000 EUR til fordel for Biria GmbH (det senere Biria AG), der skulle anvendes til at finansiere en planlagt omsætningsforøgelse og en nyomlægning af gruppens finansieringsplan. Lånene, der løber indtil 31. december 2011, omfatter et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9,425 mio. EUR. Garantien blev stillet på grundlag af Sachsens garantiordning, som er godkendt af Kommissionen. Garantien blev stillet på betingelse af, at den tidligere stillede garanti (foranstaltning 2) til Sachsen Zweirad GmbH blev bragt til ophør. Garantien trådte derfor først i kraft den 5. januar 2004, da garantien til Sachsen Zweirad var bragt til ophør.
III. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
(40)
Den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, fordi Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt det passive kapitalindskud var foretaget på markedsvilkår, som hævdet af Tyskland. Efter Kommissionens opfattelse var Bike Systems netop sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan, og virksomhedens fremtidsudsigter var derfor usikre. På det pågældende tidspunkt skulle virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Kommissionen betvivlede, at kompensationen var rimelig i betragtning af den indgåede risiko, og at indskuddet var foretaget på markedsvilkår. Med hensyn til en mulig anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, rådede Kommissionen ikke over oplysninger, som dokumenterede, hvorvidt betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 var opfyldt.
(41)
En anden grund til, at den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, var, at Kommissionen var kommet til den foreløbige konklusion, at betingelserne i den godkendte støtteordning, der dannede grundlag for garantierne til fordel for Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH, ikke var opfyldt, og at garantierne derfor ikke var omfattet af denne støtteordning. Efter Kommissionens opfattelse skulle Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH på det pågældende tidspunkt betragtes som kriseramte virksomheder. Da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH desuden var store virksomheder, skulle garantierne også ifølge denne støtteordning have været anmeldt individuelt til Kommissionen. Med hensyn til en eventuel anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, betvivlede Kommissionen, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne fra 1999 var opfyldt.
IV. PARTERNES BEMÆRKNINGER
(42)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra en part, der ikke ønsker sit navn frem, samt fra virksomhederne Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG og Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Bemærkninger fra en konkurrent, der ønsker at forblive anonym
(43)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører konkurrenten, der ønsker at forblive anonym, at Biria AG i kraft af statsstøtten på 24,5 mio. EUR kunne sælge cykler til priser, der ligger under produktionsprisen, selv om konkurrenten har det mest rentable produktionsanlæg i Tyskland.
(44)
Endvidere kunne Biria AG kun præsentere et overskud i 2003, fordi pengeinstitutter havde givet afkald på fordringer på 8 567 mio. EUR. I de efterfølgende år 2004 og 2005 havde Biria AG på ny underskud.
(45)
Konkurrenten henviser endvidere til, at Biria blev solgt til Lone Star som led i en asset-deal. I den forbindelse havde Sachsen-LB og mittelständische Beteiligungsgesellschaft sandsynligvis givet afkald på en stor del af deres fordringer. Det nye Biria GmbH, der tilhører Lone Star-gruppen, har overtaget samtlige aktiver i det gamle Biria AG.
4.2. Prophete GmbH & Co. KG og Pantherwerke AG
(46)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anførte Prophete GmbH & Co. KG og Pantherwerke AG (herefter »Prophete og Pantherwerke«), at Biria i kraft af statsstøtten kunne sælge til priser, som ikke var holdbare under normale markedsvilkår. Begge virksomheder er Birias konkurrenter og dermed direkte berørt af støtten.
(47)
Biria-gruppen er Tysklands største cykelproducent med en årlig produktion på ca. 700 000 cykler. Selskaberne i Biria-gruppen er repræsenteret inden for to segmenter på cykelmarkedet, ikke-specialiserede detailhandlere og grossister inden for cykelbranchen.
(48)
Segmentet for ikke-specialiserede detailhandlere omfatter hele detailhandelen via større detailkæder og postordrehandel. Cyklerne i dette segment koster normalt mellem 100 og 199 EUR. Ifølge Prophetes og Pantherwerkes skøn sælges der på dette marked ca. 1,5 millioner cykler, og Biria har med 650 000 solgte cykler en andel på ca. 50 % af dette segment.
(49)
På engrosmarkedet har Biria-gruppen ifølge Phophete og Pantherwerke også en dominerende stilling. Dette markedssegment tegner sig for en samlet handel på 150 000-200 000 cykler. På dette marked sælges cykler til op til 400 EUR. I dette segment konkurrerer Biria direkte med Pantherwerke.
(50)
Prophete og Pantherwerke har i årevis kunnet konstatere, at Biria-gruppens priser konstant ligger under de andre producenters. Denne forskel kan ikke forklares økonomisk. Selv om Biria-gruppen ganske vist på grund af sin dominerende stilling på markedet kan indkøbe større mængder, giver dette sig ikke udslag i mere favorable vilkår. Phophete og Pantherwerke formoder, at virksomheden inden for de seneste år har lidt betydelige tab som følge af Biria-gruppens lave salgspriser.
(51)
Med hensyn til det passive kapitalindskud betvivler Phophete og Pantherwerke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike systems økonomiske situation i marts 2001.
(52)
Ifølge Prophete og Pantherwerke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets regler på støtteområdet. Prophete og Pantherwerke er af den opfattelse, at de begunstigede virksomheder var i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye Biria skal betragtes som retssuccessor efter de to tidligere selskaber, som det er oprettet på grundlag af. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende.
(53)
Indrømmelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes, fordi der gentagne gange er ydet statsstøtte.
(54)
Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med 850 000 i forhold til 2004. Prophete og Pantherwerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star.
4.3. Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke), at Biria-gruppen med en produktion på 700 000-800 000 cykler om året er den største cykelproducent i Tyskland. MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke har med en produktion på 700 000 cykler om året en lige så stor produktion. Andre producenter fremstiller kun mellem 250 000 og 400 000 cykler.
(56)
Vaterland-Werke og Biria er begge aktive inden for den ikke-specialiserede detailhandel, som også omfatter større indkøbskæder og store postordrefirmaer. Inden for dette segment er der en meget stærk konkurrence, og Biria er kendt for sin aggressive adfærd med priser, der ligger under kostpriserne. En sådan adfærd er kun mulig, hvis der er tale om eksterne finansieringskilder, i Birias tilfælde i form af statsstøtte. Det er en trussel for alle de små konkurrenter, som ikke modtager statsstøtte. Vaterland-Werke er særlig berørt, og ledig kapacitet kan ikke udnyttes til alternative ordrer. Da der er overkapacitet på markedet, vil en enhver kapacitetsudvidelse, der gennemføres af en producent ved hjælp af statsstøtte, være til skade for de øvrige konkurrenter.
(57)
Hvad angår det passive kapitalindskud, betvivler Vaterland-Werke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike Systems' økonomiske situation i marts 2001.
(58)
Ifølge Vaterland-Werke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets støtteregler. De begunstigede virksomheder var angiveligt i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye selskab Biria skal betragtes som de to tidligere virksomheders retssuccessor, fordi det er oprettet på basis af disse. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende.
(59)
Ydelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes med statsstøtte.
(60)
Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med yderligere 850 000 i forhold til 2004. VaterlandWerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star.
4.4. Støttemodtagerne
(61)
I sine bemærkninger af 7. juni 2010, efter at Domstolen havde annulleret den oprindelige beslutning, fremlagde støttemodtagerne supplerende oplysninger.
(62)
De mente bl.a., at Kommissionen ved vurderingen af gbb's passive kapitalindskud i Bike Systems (foranstaltning 1) burde tage hensyn til, at der forelå en såkaldt »Patronatserklärung« fra Biria GmbH. Dette Biria GmbH er en anden juridisk person end det selskab, der blev etableret ved fusionen mellem (det tidligere) Biria AG og Sachsen-Zweirad GmbH, som er nævnt i betragtning 20. Det Biria GmbH, som udstedte »Patronat-erklæringen« til fordel for Bike Systems er forgængeren for (det tidligere) Biria AG.
V. TYSKLANDS BEMÆRKNINGER
(63)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Tyskland, at gbb's passive kapitalindskud blev foretaget på markedsvilkår. Tyskland er enig med Kommissionen i, at der er højere risiko forbundet med et passivt kapitalindskud end med et traditionelt lån. Betingelserne for det passive kapitalindskud var imidlertid fastsat på en sådan måde, at bestemmelserne i Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 er overholdt. Ifølge denne meddelelse er referencesatsen en minimumssats, der kan forhøjes i tilfælde af særlig risiko. I dette tilfælde kan der være tale om et tillæg på mindst 400 basispoint.
(64)
Kompensationen for det passive kapitalindskud andrager ifølge de tyske oplysninger 12,25 % (en fast sats på 8,75 % og 3,5 % afhængigt af overskud). Hermed ligger den ca. 600 basispoint over Kommissionens referencesats på 6,33 %. Gbb har hermed taget hensyn til, at virksomheden befandt sig i en omstruktureringsfase, og at risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud var forhøjet som følge af virksomhedens omlægning og manglende sikkerhed. Der er taget hensyn til den ekstra risiko ved det yderligere tillæg på 200 basispoint.
(65)
Beslutningen om det passive kapitalindskud var endvidere truffet på grundlag af en prognose, ifølge hvilken virksomhedens omsætning ville stige fra 0,89 mio. EUR i 2001 til 3,38 mio. EUR i 2003. Tyskland konkluderer derfor, at den aftalte kompensation for det passive kapitalindskud på 12,25 % på passende måde afspejler risikoen. Tyskland mener endvidere, at det er uden betydning, at en del af kompensationen var variabel, da det er kutyme ved passive kapitalindskud og i overensstemmelse med en markedsøkonomisk investors adfærd.
(66)
Med hensyn til garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH anfører Tyskland, at virksomheden ikke befandt sig i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev ydet, og ikke udviste nogen af de typiske tegn på en kriseramt virksomhed som defineret i Fællesskabets rammebestemmelser fra 1999. I 2003 havde virksomheden bl.a. (indtil fusionen med Biria i oktober) en positiv egenkapital på 404 mio. EUR og et overskud på 2,1 mio. EUR. Virksomhedens økonomiske situation blev forbedret i 2003 i forhold til 2001/2002 som følge af de konsolideringsbestræbelser, der indledtes i slutningen af 2002, samt en gunstigere markedssituation.
(67)
Selv om virksomhedens likviditetssituation var vanskelig, var den ikke »alvorlig«. Der var ikke nogen risiko for, at de private pengeinstitutter ikke ville forlænge deres kreditter. De høje rentebetalinger ville heller ikke have resulteret i likviditetsproblemer, som hævdet af Kommissionen.
(68)
Hvad angår garantien til Biria GmbH (det senere Biria AG) anfører Tyskland, at den var ydet på grund af Biria-gruppens nye koncept, der gik ud på at fusionere gruppens organisation og koncentrere indkøb, produktionsansvar og distribution hos Biria GmbH. Ud over finansieringsbehovet til at øge omsætningen, omfattede planen også en omlægning af gruppens samlede finansiering.
(69)
Ifølge Tysklands opfattelse var Biria GmbH (nu Biria AG) ikke nogen kriseramt virksomhed, da garantien blev ydet. I denne forbindelse skal der sondres mellem det gamle og det nye Biria AG. Det nye selskab kunne kun betragtes som kriseramt, hvis det havde arvet det gamle selskabs vanskeligheder (hvis det gamle selskab havde været i vanskeligheder). Det var imidlertid ikke tilfældet med det nye Biria AG. Det nye Biria AG opstod ved en fusion mellem det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, der på ingen måde var i vanskeligheder, var økonomisk dominerende ved fusionen. Derfor kan man ikke automatisk gå ud fra, at det nye Biria var i vanskeligheder. Selv om det gamle Biria AG havde været i vanskeligheder, medførte fusionen med Sachsen Zweirad GmbH ikke automatisik, at det nye Biria AG var i vanskeligheder.
(70)
Tyskland påpegede endvidere, at grunden til, at en af de private banker trak sig ud af finansieringen af virksomheden, var, at der var gennemført en strategisk omlægning inden for banken som følge af en fusion. De to øvrige banker bragte på samme tidpunkt deres engagement til ophør. Det kan dog ikke tages som tegn på manglende tillid, da en af disse banker fortsat var med til at finansiere to enkeltprojekter.
(71)
Tyskland henviste endvidere til, at fusionen mellem Sachsen Zweirad GmbH og Biria AG ikke havde til formål at omgå støttebestemmelserne og klassificeringen af virksomheden som en kriseramt virksomhed, men var en følge af gruppens nye koncept.
(72)
Med hensyn til bemærkningerne fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, anfører Tyskland, at tallene for konkurrentens og Birias omkostningsstruktur ikke kan sammenlignes. Konkurrentens omsætning er øget, mens Biria-gruppens salg gik tilbage. Samtidig faldt konkurrentens EBITDA (driftsresultat før renter, skat og afskrivninger), medens Biria-gruppens fortsat lå på samme niveau. Det viser, at Biria ikke sælger til dumpingpriser, og at konkurrenten tværtimod har ført en mere aggressiv prispolitik end Biria-gruppen.
(73)
De økonomiske vanskeligheder, som konkurrenten tilsyneladende har haft på grund af Biria-gruppens adfærd, var hverken dokumenteret eller beskrevet på en sammenhængende måde. Det er desuden normalt, at en virksomhed bliver underbudt af en konkurrent på et marked med fri konkurrence.
(74)
Med hensyn til Biria-gruppens salg af aktiver til Lone Star-gruppen fremlagde Tyskland oplysninger om selve salget og indfrielsen af private og offentlige fordringer.
(75)
Som svar på bemærkningerne fra Prophete, Pantherwerke og Vaterland-Werke anfører Tyskland, at cykelmarkedet kan opdeles i tre og ikke i to segmenter som hævdet af disse virksomheder. De tre segmenter er engroshandlen inden for branchen, postordresalg og selvbetjeningsforretninger. Biria har en stærk position inden for postordrehandelen, som imidlertid i mindre grad skyldes en aggressiv prispolitik, men snarere overholdelse af leveringsfrister. Inden for selvbetjeningssegmentet er MIFA AG den førende udbyder, mens Birias andel ligger på under 10 %.
(76)
Tyskland tilbageviser Vaterland-Werkes påstand om, at Biria planlægger en udvidelse af sine aktiviteter gennem en aggressiv prispolitik og henviser til de oplysninger, der allerede er fremlagt under undersøgelsesproceduren. Tyskland oplyser, at Biria AG i 2003 producerede 670 000 cykler, og produktionen siden har været faldende.
VI. VURDERING
(77)
Ifølge EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Ifølge EF-Domstolens retspraksis er kriteriet for påvirkning af samhandelen opfyldt, hvis støttemodtageren udøver en økonomisk virksomhed, der er genstand for samhandelen mellem medlemsstaterne.
(78)
For at undersøge, om der foreligger statsstøtte, definerer Kommissionen først den relevante virksomhed. Herefter undersøger den for hver enkelt foranstaltning, om betingelserne i artikel 107, stk. 1 i TEUF er opfyldt. Derefter beregnes støtteelementet og det vurderes, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.
6.1. Støttemodtager
(79)
Støtten blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria samt Bike Systems, der er Birias datterselskab. Den 7. november 2005 solgte Biria størstedelen af sine aktiver til to virksomheder i Lone Star-Gruppen, der er en privat kapitalfond. Kommissionen fastslog, at salget ifølge de foreliggende oplysninger skete efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Ifølge de tyske oplysninger blev salgsværdien af aktiverne af en sagkyndig fastsat til 10,7 Mio. EUR. Prisen på 11,5 mio. EUR, der blev betalt af Lone Star-gruppen, lå derfor over vurderingsprisen.
(80)
På basis af de foreliggende oplysninger konkluderer Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at Lone Star-gruppen ville opnå nogen som helst fordel af støtten, og hermed direkte eller indirekte blive begunstiget af den støtte, der var ydet Biria GmbH og Bike Systems.
6.2. Foranstaltning 1: et passivt kapitalindskud - angiveligt på markedsvilkår
(81)
Det passive kapitalindskud (foranstaltning 1) blev foretaget af gbb. Ifølge de tyske oplysninger blev kapitalandelen erhvervet som led i gbb's eget program, så den kan ikke henføres til statslige midler. Som nævnt i beslutningen om procedurens indledning tager Kommissionen til efterretning, at gbb, på det tidspunkt, hvor andelen blev erhvervet, var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, som igen var 100 % -ejet af Forbundsrepublikken Tyskland. gbb er derfor en offentlig virksomhed. Ifølge Domstolens retspraksis betragtes offenlige virksomheders midler altid som statsmidler (11).
(82)
Derfor kræver Kommissionen, at denne foranstaltning henføres til staten. I sag C-482/99 (Stardust) traf Domstolen derfor følgende dom (betragtning 53-56):
»53.
Der kan i så henseende ikke stilles krav om bevis for, at de offentlige myndigheder konkret ved en anvisning har tilskyndet en offentlig virksomhed til at træffe de pågældende støtteforanstaltninger. For det første er der nemlig på grund af de tætte forbindelser mellem staten og de offentlige virksomheder en reel risiko for, at der via disse tildeles statsstøtte, som er svært gennemskuelige og i strid med traktatens regler om statsstøtte.
54.
For det andet er det normalt meget vanskeligt for tredjemand, netop på grund af de privilegerede forbindelser mellem staten og de offentlige virksomheder, at påvise i et konkret tilfælde, at en offentlig virksomhed har truffet støtteforanstaltninger efter anvisning fra offentlige myndigheder.
55.
Af disse grunde må det antages, at en støtteforanstaltning, som er truffet af en offentlig virksomhed, efter omstændighederne kan tilregnes staten på grundlag af en bedømmelse af sagens omstændigheder som helhed og den sammenhæng, hvori foranstaltningen er truffet. Hvad dette spørgsmål angår har Domstolen eksempelvis taget hensyn til, at det pågældende organ ikke kunne træffe den anfægtede beslutning uden at tage hensyn til kravene fra de offentlige myndigheder (jf. bl.a. dommen i sag Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, præmis 37), eller at de offentlige virksomheder, gennem hvem støtten var ydet, var forpligtet til, ud over de organisatoriske forhold, hvorved de offentlige virksomheder var knyttet til staten, at tage hensyn til direktiverne fra »comitato interministeriale per la programmazione economica« (CIPE) (jf. dommene af 21.3.1991 i sag C-303/88, Italien mod Kommissionen, præmis 11 og 12, og i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, præmis 13 og 14).
56.
Også andre omstændigheder kan have betydning for, om en stat kan tilregnes en støtteforanstaltning, der er truffet af en offentlig virksomhed, nemlig navnlig om denne er integreret i den offentlige forvaltning, karakteren af dens aktiviteter og om disse udøves på markedet under normale konkurrencevilkår med deltagelse fra private erhvervsdrivende, virksomhedens juridiske status - det være sig, om den henhører under den offentlige ret eller privatrettens regler for selskaber - udstrækningen af de offentlige myndigheders kontrol med administrationen af virksomheden eller enhver anden omstændighed, som i det konkrete tilfælde indicerer, at de offentlige myndigheder er impliceret deri, eller som tværtimod sandsynliggør, at de ikke er impliceret i vedtagelsen af en foranstaltning, når endvidere henses til dennes rækkevidde, indhold eller hermed forbundne betingelser.«
(83)
I det foreliggende tilfælde har Kommissionen fundet sådanne omstændigheder, som giver mulighed for at konkludere, at gbb's beslutning kan tilregnes staten.
(84)
Gbb havde således af Forbundsregeringen fået overdraget en række udviklingsopgaver og var eksempelvis ansvarlig for konsoliderings- og vækstfonden i Østtyskland, som har til opgave at stille kapital til rådighed for små og mellemstore virksomheder i Østtyskland for at styrke deres egenkapitalgrundlag.
(85)
Kommissionen fastslår for det andet, at gbb's historie viser, at staten var stærkt impliceret i virksomhedens beslutninger. Som offentlig virksomhed var gbb først underlagt det ansvarlige ministerium, og flertalles af gbb's bestyrelsesmedlemmer repræsenterede myndighederne. Efter at gbb blev et aktieselskab, hører dets moderselskab, Deutsche Ausgleichsbank, under det ansvarlige ministerium, og bankens bestyrelse domineres af repræsentanter for myndighederne.
(86)
For det tredje fastslår Kommissionen, at moderselskabet, Deutsche Ausgleichsbank på tidspunktet for erhvervelsen af kapitalandelen var en offentlig virksomhed under det tyske indenrigsministerium, hvis bestyrelse hovedsageligt var sammensat af repræsentanter for ministerier på forbundsstats- eller delstatsplan eller medlemmer af den tyske Forbundsdag. Deutschen Ausgleichsbank har ikke lov til at erhverve kapitalandele i andre virksomheder uden forudgående godkendelse fra bestyrelsen eller det tilsynsførende ministerium. Derfor kontrollerede staten gbb's forretningsafgørelser gennem moderselskabet, også efter at gbb blev omdannet fra en offentlig virksomhed til et aktieselskab.
(87)
For det fjerde fastslår Kommissionen, at Tyskland i 2002 accepterede passende foranstaltninger vedrørende de tyske udviklingsbanker (12). Disse foranstaltninger vedrører også Deutsche Ausgleichsbank. På basis heraf skal Deutschen Ausgleichsbanks aktiviteter begrænses til udvikling af strukturelle, økonomiske og samfundsmæssige foranstaltninger og de public-service opgaver, der varetages af den offentlige ejer. Kommissionen mener derfor, at Deutsche Ausgleichsbank hermed er en del af den offentlige forvaltning, og at alle virksomhedens handlinger derfor kan tilregnes staten.
(88)
Kommissionen fastslår for det femte, at det passive kapitalindskud tilsyneladende falder ind under udviklingsopgaven »finansiering af små og mellemstore virksomheder« (13).
(89)
Kommissionen konkluderer derfor, at denne foranstaltning kan tilregnes staten.
(90)
Efter tysk opfattelse blev gbb's passive indskud i Bike Systems (foranstaltning nr. 1) foretaget på markedsvilkår. Risikoen ved et passiv kapitalindskud svarer til risikoen ved et efterstillet lån og skal derfor behandles som et lån med stor risiko. I tilfælde af insolvens eller likvidation bliver det passive kapitalindskud først tilbagebetalt, efter at alle andre forpligtelser er indfriet. Risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud er derfor højere end ved et traditionelt banklån til en investering, som normalt er sikret på bankens vilkår. Den gennemsnitlige rentesats på markedet for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed var 6,33 %, da foranstaltningen blev ydet. Kompensationen for et sådant indskud burde derfor ligge væsentligt over denne sats.
(91)
Der blev for indskuddet fastsat en fast kompensation på 8,75 % samt en variabel kompensation på 3,5 % (14), der var afhængig af et eventuelt overskud. Den aftalte kompensation ligger derfor over Kommissionens referencesats.
(92)
Det understreges dog, at denne konklusion forudsætter, at Bike Systems kan genoprette sin rentabilitet. Bike Systems var imidlertid sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun i begrænset omfang var gennemført en omstrukturering. Efter balancen i 2001 havde virksomheden stadig underskud hvert år. Egenkapitalen var fortsat negativ, selv om det ikke medførte insolvens takket være skjulte reserver. Bike Systems skal derfor betragtes som en kriseramt virksomhed på det pågældende tidspunkt.
(93)
Med hensyn til Patronats-erklæringen (se betragtning 62) fastslår Kommissionen for det første, at denne oplysning ikke forelå, da den første beslutning blev truffet. Ordlyden af ovennævnte erklæring blev først fremlagt under retssagen.
(94)
Ifølge Patronats-erklæringen af 6. marts 2001 tager Biria GmbH det passive kapitalindskud til efterretning og forpligter sig til, at Bike Systems i erklæringens løbetid bliver ledet og finansieret på en måde, der sikrer, at virksomheden kan indfri sine forpligtelser i forbindelse med det passive kapitalindskud.
(95)
Hertil har Kommissionen følgende bemærkninger:
(96)
Hvad angår moderselskabets (Patron) finansielle styrke anførte Tyskland, at Biria GmbH i 2001 ikke havde nogen omsætning af betydning, virksomheden agerede kun som distributør for de andre virksomheder i gruppen (15). Hvad angår den økonomiske rentabilitet (16) havde virksomheden i 1999 et beskedent overskud på 205 000 DEM efter fradrag af skat og i 2000 et nettotab på 473 000 DEM.
(97)
Som følge af underskuddene var virksomhedens egenkapital negativ i 1999. Egenkapitalen blev positiv i 2000, men det skyldtes ikke virksomhedens driftsresultat men overførsel af overskud fra datterselskabet Sachsen Zweirad (17). Kommissionen fastslår, at Patronats-erklæringen ikke blev udstedt af en virksomhed i samme gruppe, som befandt sig i en solid økonomisk situation, men af moderselskabet, der klarede sig dårligere.
(98)
Kommissionen konkluderer derfor, at Biria GmbH - uanset om virksomheden formelt betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til rammebestemmelserne om støtte til redning og omstrukturing fra 1999 - ville have været i stand til at indfri eventuelle krav som følge af Patronats-erklæringen vedrørende de passive kapitalindskud på over 2 Mio. EUR. Som allerede nævnt skal det understreges, at det regnskabsmæssige overskud i 2000 (inden udstedelsen af Patronats-erklæringen) reelt udelukkende byggede på overførsel af overskud fra datterselskabet og ikke på virksomhedens resultat, og at egenkapitalen ville have været negativ uden denne overførsel (inkl. tegnet kapital og andre former for kapital, som f.eks. reserver og likvide midler i balancen). Det er derfor et spørgsmål, hvorledes Biria GmbH ville have kunnet forhindre, at Bike Systems gik konkurs. Kommissionen mener derfor, at den foreliggende Patronats-erklæring ikke har nogen reel økonomisk betydning med hensyn til at afhjælpe Bike Systems' vanskeligheder, og derfor ikke udgør nogen sikkerhedsstillelse af værdi, som ville kunne medvirke til at mindske den kompensation, som en markedsøkonomisk investor ville have krævet for det passive kapitalindskud.
(99)
Kommissionen konkluderer derfor, at kompensationen ikke stod i et rimeligt forhold til risikoen, og at det passive kapitalindskud ikke var foretaget på markedsvilkår. Med kapitalindskuddet har Bike Systems derfor opnået en fordel, som virksomheden ikke ville kunne opnå på markedet.
(100)
Såvel Bike Systems som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH fremstiller cykler. Da dette produkt handles på tværs af grænserne, truer foranstaltningerne med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
6.3. Foranstaltning 2 og 3: Støtte, der angiveligt er dækket af godkendte støtteordninger
(101)
Garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH til et driftslån på 5,6 mio. EUR (foranstaltning 2) og garantien til fordel for Biria GmbH (nu Biria AG) til et driftslån på 24,875 mio. EUR (foranstaltning 3) blev ydet på basis af Fristaten Sachsens garantibestemmelser (18). Ifølge dette godkendte støtteprogram kan der stilles garantier til lån på over 5 mio. DEM (2,6 mio. EUR) til nyinvesteringer og i særlige tilfælde til supplerende finansiering og fremskaffelse af driftskapital til sunde virksomheder. I undtagelsestilfælde kan der også godkendes finansiering af konsolidering og omstrukturering. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en stor virksomhed skal dog i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen..
(102)
Ifølge Tyskland blev de gældende regler overholdt, og garantierne er derfor i overensstemmelse med ordningen. Tyskland er af den opfattelse, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (i dag Biria AG) ikke var i vanskeligheder på det tidspunkt, da garantien blev ydet. Garantierne blev ydet som sikkerhed for driftslån, hvilket er tilladt ifølge støtteordningen.
(103)
Kommissionen er ikke enig i, at garantierne er i overensstemmelse med den støtteordning, på hvis grundlag de tilsyneladende er ydet. I modsætning til Tyskland finder Kommissionen som nedenfor belyst, at Sachsen Zweirad GmbH var en kriseramt virksomhed på det tidspunkt, da garantien blev stillet i marts 2003, og at Biria GmbH ligeledes var i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev stillet i december 2003. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en kriseramt virksomhed skal imidlertid i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen.
(104)
Ifølge tysk opfattelse udviste Sachsen Zweirad GmbH ikke nogle af de typiske tegn for kriseramte virksomheder, der er nævnt i rammebestemmelserne fra 1999. Kommissionen henviser til, at de i punkt 6 i rammebestemmelserne anførte typiske symptomer for en kriseramt virksomhed kun er holdepunkter for, hvornår en virksomhed kan betragtes som kriseramt, men skal dog ikke betragtes som betingelser, der skal være opfyldt kumulativt. Sachsen Zweirad GmbH havde i 2001 som resultat af den ordinære drift et underskud på 1 274 000 EUR og i 2002 et underskud på 733 000 EUR. Underskuddene blev overtaget af moderselskabet Biria i overensstemmelse med aftalen om overskudsoverførsel. Omsætningen faldt i 2002 sammenlignet med 2001.
(105)
Ifølge resultatopgørelsen for 2002 havde Sachsen Zweirad GmbH også likviditetsproblemer. Det fremgår udtrykkeligt af årsberetningen, at Sachsen Zweirad GmbH's likviditetssituation havde været anspændt på grund af store udgifter til forfinansiering af gruppens varelager og vækst inden for gruppen. Ifølge årsberetningen kunne virksomheden kun overleve, hvis bankerne ville forlænge eller omlægge de eksisterende kreditlinjer.
(106)
Ifølge Tysklands opfattelse var der ikke nogen fare for, at de private banker ikke ville forlænge deres kreditter. Det ændrer imidlertid ikke det forhold, at virksomhedens likviditetssituation var anspændt. Ifølge årsberetningen havde de fleste kreditter en restløbetid på under fem år, hvilket på ingen måde er optimalt til at finansiere virksomhedens drift, og hvilket øger risiciene for virksomheden. De kortfristede kreditter medførte desuden høje rentebetalinger (selv om de var lidt faldende i 2002 i forhold til 2001), som var en yderligere belastning for virksomhedens likviditet.
(107)
Derfor konkluderer Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, skal betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som en garanti til omstrukturering. Da en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen, var betingelserne i den godkendte støtteordning, som angiveligt dannede grundlag for garantien, ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning.
(108)
Biria blev oprettet med virkning fra 1. oktober 2003, da det gamle Biria AG blev fusioneret med datterselskabet Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Efter tysk opfattelse skal der sondres klart mellem Biria og det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da der ved fusionen opstod et nyt selskab. Spørgsmålet om, hvorvidt dette selskab var kriseramt, da garantien blev stillet den 9. december 2004, skal derfor vurderes på grundlag af det nyfusionerede selskabs åbningsbalance. Denne åbningsbalance viser, at Biria GmbH ikke kan betragtes som en kriseramt virksomhed.
(110)
Kommissionen er ikke enig i dette synspunkt. Det nyfusionerede Biria GmbH kan ikke betragtes adskilt fra det tidligere Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da det er oprettet ved en fusion mellem de to selskaber. Ellers ville det være let for virksomheder at omgå betegnelsen »kriseramt virksomhed« ved enten at fusionere med andre økonomiske enheder eller oprette nye selskaber. Det tidligere Biria AG havde ligeledes underskud i 2002 og havde lige så store likviditetsproblemer som Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's gæld og forpligtelser. Biria GmbH ejer desuden de samme aktiver og udfører samme aktiviteter som det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Kommissionen mener derfor, at Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder.
(111)
Sachsen Zweirad GmbH var ifølge Tyskland økonomisk dominerende ved fusionen. Sachsen Zweirad GmbH havde ikke været i vanskeligheder, og det kan derfor ikke automatisk antages, at det nye Biria AG var i vanskeligheder. I modsætning til tysk opfattelse mener Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH var i vanskeligheder. Det nye Biria GmbH har derfor også »arvet« Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder.
(112)
Ifølge årsberetningen for 2003 blev omstruktureringen og reorganiseringen af Biria gruppen fortsat i 2003. Denne proces var allerede indledt i 2002 og omfattede en omlægning af gruppens finansielle forhold. På basis af Sachsens garanti for lånet på 24 875 mio. EUR udarbejdede Biria-gruppen en ny plan for finansieringen af sine aktiviteter på mellemlang sigt. Den nye finansieringsplan omfattede også en væsentlig tilpasning af rentesatserne og hermed nedbringelse af den høje rentebyrde.
(113)
Samtidig blev bankpoolen reorganiseret: tre banker erklærede sig parate til at give afkald på fordringer på 8 567 000 EUR - hvilket tilsyneladende repræsenterer over 50 % af deres fordringer - mod omgående indfrielse af de resterende fordringer. Derfor består det lån, der er dækket af garantien på 80 % i foranstaltning 3, af et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9 425 mio. EUR.
(114)
På det tidspunkt, hvor garantien blev ydet, havde Biria alvorlige likviditetsproblemer og var derfor en kriseramt virksomhed. Denne vurdering støttes af, at tre banker trak sig ud af finansieringen af Birias aktiviteter og endog var parat til at give afkald på en stor del af deres fordringer, hvis de resterende fordringer blev indfriet omgående. Det viser, at bankerne havde alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt Biria kunne honorere sine forpligtelser og betragtes som en rentabel virksomhed.
(115)
Over for dette argument hævder Tyskland, at bankerne trak sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi. Kommissionen fastslår, at bankerne sandsynligvis har givet afkald på ca. 50 % af de udestående fordringer. Selv i tilfælde af, at bankerne har trukket sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi, er det et tegn på, at bankerne anså det for højst usandsynligt, at de ville kunne få det fulde beløb af deres lån hjem.
(116)
Kommissionen konkluderer derfor, at Biria på tidspunktet, hvor garantien blev stillet, skulle betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som garanti til omstrukturering. Bevilling af en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen. Betingelserne i den godkendte støtteordning, der angiveligt dannede grundlag for garantien, var derfor ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning.
(117)
De garantier, der betegnes som foranstaltning 2 og 3, blev ydet af Fristaten Sachsen og stammer derfor fra statslige midler og skal henføres til staten.
(118)
En foranstaltning skal endvidere begunstige støttemodtageren. Kommissionen mener, at de to omhandlede garantier gav Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG) en uberettiget fordel.
(119)
Af de grunde, der er redegjort for i punkt 2.2 og 3.2 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (19) (herefter »garantimeddelelsen«), opnår låntageren en fordel, når han ikke skal betale markedsprisen for garantien. Under visse omstændigheder ville låntageren som kriseramt virksomhed ikke være i stand til at finde et pengeinstitut, der ville være parat til at yde et lån uden offentlig garanti.
(120)
I det foreliggende tilfælde blev der ydet garantier til en kriseramt virksomhed, uden at der var fastsat kompensation på markedsvilkår til garanten (staten).
(121)
I punkt 3.2 i meddelelsen om garantier fastsættes fire betingelser, som alle skal være opfyldt for at statsstøtte i form af en garanti kan udelukkes:
1)
Låntageren er ikke en kriseramt virksomhed.
2)
Garantiens størrelse kan måles korrekt på det tidspunkt, hvor garantien ydes.
3)
Garantien dækker højst 80 % af det udestående lån.
4)
Der betales markedspris for garantien.
(122)
Efter at have anvendt disse betingelser på det foreliggende tilfælde konstaterer Kommissionen for det første, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria var kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantierne blev ydet.
(123)
Der blev ikke betalt præmier for garantierne, og de blev ydet til at dække en kriseramt virksomheds låntagning. Alene det forhold, at der ikke blev betalt markedspris for garantierne, indebærer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria opnåede en fordel gennem foranstaltningen. På erhvervsmarkedet findes der ikke garantier, for hvilke der ikke betales markedspris. Det gælder især, når der er tale om garantier til kriseramte virksomheder, som muligvis ikke kan tilbagebetale deres lån.
(124)
På grundlag af ovennævnte meddelelse om garantier kan det derfor konkluderes, at garantien indebærer statsstøtte.
(125)
Kommissionen konkluderer derfor, at garantierne har begunstiget Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG), da de to virksomheder ikke kunne have opnået disse garantier på markedet på samme vilkår.
(126)
Af de grunde, der allerede er anført i betragtning 100, kan foranstaltning 2 og 3 derfor bidrage til at forvride konkurrencen og påvirke samhandelen.
6.4. Konklusion vedrørende forekomst af støtte
(127)
Kommissionen konkluderer derfor, at det passive kapitalindskud og de to garantier indebærer statsstøtte efter artikel 87, stk. 1 i TEUF, og at begge garantier ikke er ydet i overensstemmelse med en godkendt støtteordning. Foranstaltning 1, 2 og 3 udgør derfor ny støtte og skal derfor vurderes som sådan.
6.5. Beregning af støtteelementet
(128)
Ifølge punkt 4.1 i meddelelsen om garantier anses en individuel garanti eller en garantiordning for at indebære statsstøtte, når den ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. Derfor skal der foretages en beregning af statsstøtteelementet for at undersøge, om støtten kan anses for forenelig med fællesmarkedet i henhold til undtagelsesbestemmelserne. Kommissionen skal derfor først beregne støtteelementet, inden den undersøger støttens forenelighed.
(129)
Meddelelsen om garantier indeholder generelle principper for beregning af støtteelementet.
(130)
Efter Kommissionens opfattelse kan størrelsen af en statsgaranti principielt svare til maksimumsbeløbet for det tilgrundliggende lån, når støttemodtageren ikke af egen kraft kan skaffe sig adgang til kapitalmarkederne (se punkt 2.2 og 4.1 litra a) i garantimeddelelsen.).
(131)
Reglerne om beregning af støtteelementet er fastsat i punkt 4.1 (Generelle betragtninger), 4.2 (Støtteelement i individuelle garantier) og 4.4 (Støttteelement i garantiordninger) i meddelsen om garantier. Kommissionen anvender i det foreliggende tilfælde disse regler som følger.
(132)
Punkt 4.2 i ovennævnte meddelelse bestemmer, at hvis der til sammenligning ikke kan findes nogen tilsvarende garantipræmie på de finansielle markeder, skal de samlede finansielle omkostninger ved et lån på markedet med eller uden garanti sammenlignes med hinanden (dvs. at rentesatsen for et tilsvarende lån uden garanti sammenlignes med rentesatsen med tillæg af garantipræmie for lånet med statsgaranti).
(133)
I mange tilfælde findes der ikke en sådan markedsrentesats. Kommissionen har derfor i sine meddelelser om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten udviklet en metode, som af de i punkt 4.2 i garantimeddelesen nævnte grunde kan benyttes som erstatning for markedsrentesatsen.
(134)
Ifølge referencesatsmeddelsen fra 1997 fastsætter Kommissionen referencesatser, der skal afspejle den gennemsnitlige sats for de gældende rentesatser for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed. I meddelelsen fra 1997 anføres endvidere, at denne referencesats er en minimumssats, som kan forhøjes i tilfælde med særlig stor risiko (f.eks. i tilfælde af kriseramte virksomheder, mangel på den sikkerhed, der normalt kræves af bankerne). I sådanne tilfælde kan der være tale om et tillæg på 400 basispoint eller endog mere. Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles alle andre fordringer, herunder de efterstillede lån. Det fremgår ikke af meddelelsen, om risikopræmier som følge af forskellige risici må kumuleres. En kumulering kan ikke udelukkes, men Kommissionen skal i sin beslutning begrunde, hvilken metode der er anvendt ved kumulering af forskellige risikopræmier på basis af en analyse af de metoder, der anvendes på de finansielle markeder (20).
(135)
I 2004 foretog Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH en undersøgelse (herefter benævnt »undersøgelsen«) for Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence. Ved hjælp af empiriske analyser påviste undersøgelsen (21) bl.a. risikopræmier, som kunne iagttages på markedet for virksomheder med forskellige risikoklassser og transaktioner med forskellig sikkerhedsstillelse. Det fremgår klart af undersøgelsen, at kombinationen af forskellige risikofaktorer (låntagers kreditværdighed, sikkerhedsstillelse) resulterer i forskellige tillæg til basissatsen.
(136)
Kommissionen har på grundlag af undersøgelsen videreudviklet sin metode for beregning af støtteelementet i lån i sin meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (22) (i det følgende benævnt »referensesatsmeddelelsen fra 2008«). Denne meddelelse fra 2008 afspejler den metode, der er fulgt i undersøgelsen: der anvendes en basissats, som forhøjes med et tillæg under hensyntagen til en virksomheds kreditværdighed og sikkerhedsstillelse.
(137)
Kommissionen mener endvidere, at beregningen af støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger er knyttet sammen med støttebegrebet. Ifølge Domstolens retspraksis står det klart, at spørgsmålet om, hvorvidt en støtte indebærer statsstøtte efter traktaten, skal vurderes på basis af objektive omstændigheder på det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer sin afgørelse (23).
(138)
Kommissionen mener derfor, at referencesatsmeddelelsen fra 2008 er et passende grundlag for at beregne støtteelementet. I det følgende beregnes støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger derfor på basis af denne meddelelse.
(139)
Kommissionen er af den opfattelse, at støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør forskellen mellem den kompensation, Bike Systems skulle have betalt på det frie marked for det passive kapitalindskud, og den faktisk betalte kompensation. Da Bike Systems var i vanskeligeheder, da det passive kapitalindskud blev foretaget, og der var en stor risiko forbundet hermed, kan støtteelementet udgøre op til 100 % af det passive kapitalindskud, da en markedsøkonomisk investor muligvis slet ikke ville have foretaget et sådant indskud (24).
(140)
Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles samtlige andre fordringer, herunder de efterstillede lån.
(141)
Som omtalt i betragtning 92 må situationen for Bike Systems, der netop havde afsluttet en insolvensprocedure, efter Kommissionens opfattelse anses for at være usikker. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun var gennemført en begrænset omstrukturering af driften. Som nævnt i betragtning 92 skal virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Desuden blev der ikke stillet nogen sikkerhed for det passive kapitalindskud, hvilket forøger risikoen for misligholdelse. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhedsstillelse« ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008. Udover den manglende sikkerhed er det passive kapitalindskud desuden efterstillet samtlige andre lån i tilfælde af konkurs, hvilket medfører, at riskoen for misligholdelse er endnu større. Efter Kommissionens opfattelse skal sidstnævnte omstændighed betragtes som en yderligere risikofaktor for den manglende sikkerhed, fordi den lave sikkerhedsgrad øger risikoen for, at en kreditors krav i tilfælde af låntagers insolvens ikke kan fyldestgøres umiddelbart som led i ophævelsen af sikkerhedsstillelsen, medens det forhold, at et krav rangerer lavt i konkursordenen betyder, at en kreditor i tilfælde af insolvens først kan få fyldestgjort sine krav efter de andre kreditorer og hermed sandsynligvis ikke får noget.
(142)
Efter Kommissionens opfattelse skal Bike Systems, der var kriseramt, da foranstaltningen blev ydet, klassificeres i kreditkategorien »dårlig«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 skal der for virksomheder i denne kreditkategori med lav sikkerhedsgrad anvendes et tillæg på op til 1 000 basispoint for at udelukke forekomst af støtte. I lyset af den manglende sikkerhed og den lave rangerering i konkursordenen anser Kommissionen et tillæg på 1 000 basispoints som passende.
(143)
Støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør derfor differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og den kompensation, der skulle betales for det passive kapitalindskud.
(144)
Ved beregningen af støtteelementet kan der kun til dels tages hensyn til den variable kompensation på 3,5 %, da den er afhængig af, om virksomheden får overskud. Virksomheden befandt sig imidlertid i en vanskelig situation, og udsigterne til overskud var uklare. Kommissionen finder det derfor rimeligt, at der kun tages hensyn til 50 % af den variable kompensation, dvs. 1,75 %. Som reel kompensation, der indgår i beregningen af støtteelementet, medregnes derfor den faste sats på 8,75 % samt halvdelen af den variable kompensation på 3,5 %, hvilket svarer til en samlet godtgørelse på 10,5 %. Støtteelementet svarer derfor til forskellen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen på 10,5 %.
(145)
Takket være de garantier, der er anført som foranstaltning 2 og 3, kunne Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH få deres lån til mere favorable vilkår, end det normalt er tilfældet på kapitalmarkedet. Støtteelement i garantien i foranstaltning 2 og garantien i foranstaltning 3 svarer til forskellen mellem den rente, som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH havde skullet betale for et lån på markedsvilkår (dvs. uden garanti) og den rente, som det garanterede lån rent faktisk blev ydet til. Denne forskel bør svare til den præmie, som en garant ville have krævet for disse garantier i en situation med markedsøkonomi. Fordi Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, da garantierne og de respektive lån blev ydet, kan støtteelementet udgøre helt op til 100 % af garantierne, da ingen investor under nogen omstændigheder ville have ydet lånene uden garanti (25).
(146)
Efter Kommissionens opfattelse var lånet og garantien til Sachsen Zweirad GmbH forbundet med en yderligere risiko på grund af den ringe sikkerhedsstillelse. Garantien for lånet til Sachsen Zweirad GmbH var kun sikret af en selvskyldnerkaution, der var stillet af virksomhederne i gruppen. Den økonomiske værdi af en sådan selvskyldnerkaution er ubetydelig. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »lav« sikkerhed ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008.
(147)
Sikkerhedsstillelsen for lånet og garantien til Biria GmbH havde en højere økonomisk værdi end den sikkerhed, der var stillet for garantien til Sachsen Zweirad GmbH. Alligevel var sikkerheden ikke så omfattende som det, der normalt kræves. Garantien til Biria GmbH er sikret med en højtprioriteret pant i Bike Systems formue på 15 mio. EUR. Panten er dog efterstillet et andet lån på 2 mio. EUR. Dette højtprioriterede pant dækkede derfor kun godt 50 % af det samlede lånebeløb. Der foreligger ikke noget om, hvor høj den forskriftsmæssige likviditetsværdi af pantet ville være. De øvrige former for sikkerhed - pant, overdragelse af tilgodehavender, pant i virksomhedens varelager og en selvskyldnerkaution fra Biria GmbH's ejere - var kun af ubetydelig økonomisk værdi. Trods den stillede sikkerhed skal garantien ifølge Kommissionen betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhed« efter referencesatsmeddelelsen fra 2008.
(148)
Som ovenfor nævnt var Biria GmbH og Sachsen Zweirad GmbH kriseramte virksomheder, da garantien blev ydet, og skal klassificeres i ratingkategorien »dårlige«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 kan det tillæg, der skal anvendes i denne ratingkategori i tilfælde af ringe sikkerhed, når forekomst af statsstøtte skal udelukkes, udgøre op til 1 000 basispoint. I betragtning af den ringe sikkerhed mener Kommissionen, at et tillæg på 800 basispoints er passende for Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH stillede en lidt bedre sikkerhed. Derfor er et tillæg 700 basispoint passende. Det lavere tillæg for de to virksomheder sammenlignet med det passive kapitalindskud skyldes, at indskuddet rangerer lavt i konkursordenen.
(149)
Støtteelementet i garantien til Sachsen Zweirad GmbH (foranstaltning 2) udgør differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garantien), der var forbundet med det stillede lån.
(150)
Støtteelementet i garantien til Biria GmbH (foranstaltning 3) udgør ligeledes differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garanien), der var forbundet med det stillede lån.
6.6. Undtagelser efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3
(151)
EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, første afsnit indeholder undtagelser for det generelle støtteforbud.
(152)
Undtagelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, da støtteforanstaltningerne hverken er af social karakter eller er ydet til enkelte forbrugere. De har heller ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder. Støtteforanstaltningerne ydes heller ikke til fordel for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.
(153)
Undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) og d), finder heller ikke anvendelse. De vedrører fremme af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse samt fremme af kultur og bevarelse af kulturarven.
(154)
Tilbage er undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), samt de relevante fællesskabsrammebestemmelser.
(155)
Kommissionen fastslår for det første, at Bike Systems ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), der er berettiget til regionalstøtte. Til trods for den tvivl, Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der viser, at betingelserne for at tildele regionalstøtte efter rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (26) er opfyldt.
(156)
Der findes andre undtagelser i rammebestemmelserne. Da støtten blev ydet i marts 2001, er det rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999, der skal anvendes. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger, der viser, at støtten kan betragtes som forenelig med TEUF på basis af disse rammebestemmelser. Ifølge disse bestemmelser er omstruktureringsstøtte tilladt, hvis der foreligger en bærbar opstruktureringsplan, og hvis urimelige konkurrencefordrejninger undgås, og støtten begrænses til et minimum. Trods den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at disse betingelser skulle være opfyldt. Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999 ikke er opfyldt.
(157)
Ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse i det foreliggende tilfælde. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse, indebærer støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med TEUF.
(158)
Kommissionen konstaterer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Alligevel finder undtagelsesbestemmelserne i litra a) og de regionale bestemmelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), ikke anvendelse, da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, og støtteforanstaltningerne ikke vedrørte den økonomiske udvikling af en bestemt region.
(159)
Kommissionen konkluderer, at det kun er Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der finder anvendelse. Da støtten blev ydet i marts 2003 og december 2003, er det retningslinjerne fra 1999, der skal anvendes.
(160)
Tildeling af støtte er betinget af, at der inden for en begrænset tidsfrist gennemføres en omstruktureringsplan, som genopretter virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsfrist på basis af realistiske formodninger med hensyn til de fremtidige erhvervsbetingelser. Til trods for den tvivl som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at garantierne er stillet på grund af en bæredygtig omstruktureringsplan, der vil kunne genoprette gruppens rentabilitet.
(161)
Endvidere skal der træffes foranstaltninger for om muligt at mindske støttens negative virkninger for konkurrenterne. Det sker normalt ved at begrænse den tilstedeværelse, som virksomheden har på sit marked/sine markeder efter omstruktureringen. Kommissionen har ikke modtaget nogle oplysninger om det relevante marked eller om Biria-gruppens andel af dette relevante marked. Den har heller ikke modtaget nogle oplysninger om de udligningsforanstaltninger, der eventuelt er truffet for at begrænse virksomhedens tilstedeværelse på markedet. Derimod ser det ud til, at Biria-gruppen har ekspanderet i 2001 efter overtagelsen af Checker Pig og Bike Systems.
(162)
Støtten skal ifølge rammebestemmelserne fra 1999 være begrænset til det minimum, der er strengt nødvendigt for at gennemføre omstruktureringen under hensyntagen til virksomhedens finansielle ressourcer og dets andelshavere. Endvidere skal støttemodtageren yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen enten af egne midler eller gennem midler, der er tilvejebragt på markedsvilkår. Da støtten ikke blev ydet på grundlag af en omstruktureringsplan, råder Kommissionen ikke over oplysninger om støttemodtagerens bidrag og om, hvorvidt støtten er begrænset til det absolutte minimum.
(163)
Ifølge retningslinjerne for rednings- om omstruktureringsstøtte fra 1999 kan der kun ydes omstruktureringsstøtte én gang. Hvis den pågældende virksomhed allerede har modtaget omstruktureringsstøtte tidligere, og hvis omstruktureringen er afsluttet inden for de seneste ti år, godkender Kommissionen normalt kun endnu en omstruktureringsstøtte under ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder.
(164)
I april 1996 og marts 1998 fik Sachsen Zweirad GmbH tildelt omstruktureringsstøtte i form af en offentlig kapitalandel på i alt 1 278 200 EUR på basis af en godkendt støtteordning. Da der er gået mindre end ti år, siden omstruktureringen af Sachsen Zweirad GmbH er afsluttet, og da Kommissionen ikke er bekendt med nogen ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder, er princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, ikke overholdt i forbindelse med de to garantier.
(165)
Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 ikke er opfyldt.
(166)
Med hensyn til foranstaltning 2 og 3 mener Kommissionen, at ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse udgør støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med EUF-traktaten.
VII. KONKLUSION
(167)
Kommissionen konkluderer derfor, at gbb's kapitalindskud i Bike Systems på 1 070 732 EUR, garantien på 80 % for et lån til Sachsen Zweirad GmbH på 5,6 mio. EUR og garantien på 80 % for et lån til Biria GmbH (det senere Biria AG) på 24 875 000 EUR indebærer statsstøtte og ikke er forenelig med det fælles marked.
(168)
I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1 i forordning (EF) nr. 659/1999 er Kommissionen principielt forpligtet til at kræve støtte, der ikke er forenelig med fællesmarkedet, tilbagebetalt af støttemodtageren -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Tysklands støtte til fordel for Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nu MB System), Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (det senere Biria AG og nu MB Immobilien) er uforenelig med fællesmarkedet. Støtten omfatter følgende foranstaltninger:
a)
Foranstaltning 1: et passivt kapitalindskud i Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nu MB System) på 2 070 732 EUR. Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen for det passive kapitalindskud (en fast sats plus 50 % af den variable kompensation).
b)
Foranstaltning 2: en garanti på 4 480 000 EUR til Sachsen Zweirad GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed.
c)
Foranstaltning 3: en garanti på 19 900 000 EUR til Biria GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed:
Artikel 2
1. Tyskland kræver den i artikel 1 omhandlede støtte tilbagebetalt af støttemodtageren.
2. Tilbagebetalingen skal ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af beslutningen.
3. Den beløb, der skal tilbagebetales, skal indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte blev stillet til støttemodtagerens rådighed, og indtil den faktisk er tilbagebetalt.
4. Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (27).
5. Tyskland indstiller med virkning fra denne afgørelses offentliggørelse enhver resterende udbetaling af den i artikel 1 omhandlede støtte.
Artikel 3
1. Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.
2. Tyskland sørger for, at denne afgørelse er efterkommet senest fire måneder efter, at den er meddelt de tyske myndigheder.
Artikel 4
1. Tyskland fremsender senest to måneder efter offentliggørelsen af denne afgørelse følgende oplysninger:
a)
det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale;
b)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt, for at efterkomme denne afgørelse;
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
2. Tyskland underretter Kommissionen om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den støtte, der er tildelt i henhold til i artikel 1 er fuldt tilbagebetalt. Efter anmodning fra Kommissionen fremsender Tyskland omgående oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Tyskland fremsender endvidere detaljerede oplysninger om de støttebeløb og de renter, der allerede er tilbagebetalt af støttemodtageren.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2010.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 14 päivänä joulukuuta 2010,
valtiontuesta C 38/05 (ex NN 52/04), jonka Saksa on myöntänyt Biria-konsernille
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 8289)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/471/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
1.1 Komission menettely
(1)
Komissiolle tehtiin 23 päivänä tammikuuta 2002 ja 20 päivänä elokuuta 2002 kantelu valtiontakauksen muodossa myönnetystä valtiontuesta Biria-konsernin hyväksi.
(2)
Komission ja Saksan käytyä asiasta kirjeenvaihtoa Saksa ilmoitti komissiolle 24 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä, 28 päivänä tammikuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä peruuttaneensa suunnitellun takauksen, jonka toteuttamisen ehdoksi oli asetettu luvan saaminen komissiolta. Asia annettiin tiedoksi kantelun tekijälle 17 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.
(3)
Kantelun tekijä toimitti 1 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä, 9 päivänä heinäkuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 8 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä, 5 päivänä syyskuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä lisätietoja toisesta Biria-konsernin hyväksi myönnetystä valtiontakauksesta ja valtion osakkuuksista konsernin yrityksissä.
(4)
Komissio pyysi 9 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä asiasta tietoja, jotka Saksa toimitti 14 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä, 16 päivänä lokakuuta 2003 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 9 päivänä joulukuuta 2003 asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 19 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(5)
Komissio teki 18 päivänä lokakuuta 2004 tietojen antamista koskevan välipäätöksen, koska sillä oli aihetta epäillä, olivatko Biria-konsernin hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet niiden tukiohjelmien mukaisia, joiden perusteella ne oli ilmoitettu myönnetyiksi. Saksa toimitti tietojen antamista koskevassa välipäätöksessä pyydetyt lisätiedot 31 päivänä tammikuuta 2005 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(6)
Komissio aloitti 20 päivänä lokakuuta 2005 muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski kolmea epäiltyä valtiontukea. Komissio totesi samassa päätöksessä, että eräät muut sääntöjenvastaisiksi väitetyt tukitoimenpiteet eivät joko ole tukea tai ne on myönnetty hyväksyttyjen tukiohjelmien perusteella ja mukaisesti. Tutkintamenettelyn aloittamista koskeva komission päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio kehotti päätöksessään kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä, jotka ovat mahdollisesti tukea. Komissio vastaanotti huomautuksia 27 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, 30 päivänä tammikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä eräältä asianomaiselta, joka ei halunnut nimeään julkistettavan, 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Prophete GmbH & Co KG:ltä (Rheda-Wiedenbrück) ja Pantherwerke AG:ltä (Löhne) sekä 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 27 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Vaterland-Werke GmbH & Co. KG:ltä (Neuenrade).
(7)
Huomautukset toimitettiin edelleen Saksalle 6 päivänä helmikuuta 2006 ja 2 päivänä maaliskuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi huomautuksiin 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 12 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(8)
Saksa otti 23 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kantaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen.
(9)
Komissio pyysi 6 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä asiasta lisätietoja, jotka Saksa toimitti 5 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyllä, 7 päivänä huhtikuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 19 päivänä heinäkuuta 2006 lisätietoja uudella tietopyynnöllä, johon Saksa vastasi 25 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä, 26 päivänä syyskuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(10)
Komissio teki 24 päivänä tammikuuta 2007 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (4) 7 artiklan 5 kohdan ja 14 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen (5).
1.2 Asian käsittely tuomioistuimessa
(11)
Sachsenin osavaltio nosti 5 päivänä huhtikuuta 2007 kanteen komission päätöstä vastaan siltä osin kuin se koski toimenpiteitä 2 ja 3 (asia T-102/07). Päätöksen kohteena olleiden tuensaajien oikeudelliset seuraajat MB Immobilien Verwaltungs GmbH ja MB System GmbH & Co. KG nostivat 16 päivänä huhtikuuta 2007 toisen kanteen (T-120/07). Viimeksi mainittu kanne koski kaikkia kolmea toimenpidettä, jotka olivat päätöksen kohteena. Tuomioistuimen presidentin 24 päivänä marraskuuta 2008 tekemällä päätöksellä nämä kaksi asiaa yhdistettiin.
(12)
Tuomioistuin kumosi 3 päivänä maaliskuuta 2010 antamallaan tuomiolla komission 24 päivänä tammikuuta 2007 tekemän päätöksen.
(13)
Suureksi osaksi päällekkäiset kanteet sisälsivät pääasiassa seuraavat kanneperusteet. Ensinnäkin kantajien mukaan komissio oli päätellyt perusteettomasti, etteivät toimenpiteet 2 ja 3 kuuluneet hyväksytyn Saksan tukiohjelman piiriin. Toiseksi komissio oli niiden mukaan arvioinut tosiseikkoja virheellisesti luokitellessaan tuensaajat vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi. Kolmanneksi kantajat katsoivat, että komission päätöksessä oli perusteluvirhe, joka koski tukiosuuden suuruutta.
(14)
Tuomioistuin vahvisti komission päätöksen sen päätelmän osalta, että toimenpiteet 2 ja 3 eivät kuuluneet hyväksytyn tukiohjelman piiriin. Lisäksi tuomioistuin vahvisti komission ratkaisun luokitella tuensaajat ”vaikeuksissa oleviksi yrityksiksi” valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön vuoden 1999 suuntaviivojen (6), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivat’, määritelmän perusteella. Tuomioistuin kumosi päätöksen pelkästään tukiosuuden laskemisessa käytettyjen riskipreemioiden perustelujen puuttumisen vuoksi. Tuomioistuin totesi erityisesti, että vaikeuksissa olevalle yritykselle myönnettävän lainan tukiosuuden laskemisen yhteydessä erilaisten riskipreemioiden käyttämisen perusteluksi ei riitä pelkkä viittaus komission antamaan vuoden 1997 tiedonantoon viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä (7); jäljempänä ’viitekorkoja koskeva vuoden 1997 tiedonanto’.
(15)
Sen vuoksi tällä päätöksellä pannaan täytäntöön tuomioistuimen tuomio SEUT-sopimuksen 266 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja selostetaan tarkemmin komission soveltamaa tukiosuuden laskentamenetelmää käsiteltävänä olevan toimenpiteen yhteydessä. Tämä päätös ei muuta komission 24 päivänä tammikuuta 2007 tekemässä päätöksessä toteuttamaa toimenpiteen arviointia valtiontukisääntöjen nojalla; tämä koskee erityisesti näkökohtia, jotka tuomioistuin on jo tutkinut.
1.3 Menettely tuomioistuimen tuomion jälkeen
(16)
Tuomioistuimen antaman tuomion jälkeen tuensaajat esittivät 7 päivänä kesäkuuta 2010 uusia huomautuksia, jotka kirjattiin saapuneiksi samana päivänä. Nämä huomautukset lähetettiin Saksalle 16 päivänä kesäkuuta 2010. Saksan vastaus tuensaajien huomautuksiin lähetettiin komissiolle 12 päivänä heinäkuuta 2010 ja kirjattiin saapuneeksi samana päivänä.
(17)
Komissio toimitti Saksalle 19 päivänä elokuuta 2010 tietopyynnön, johon se sai vastauksen 14 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä, samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
II KUVAUS
2.1 Tuensaaja
(18)
Biria-konserni toimi 7 päivään marraskuuta 2005 saakka polkupyörien valmistuksen ja myynnin alalla. Konsernin emoyrityksen, jonka nimi tuolloin oli Biria AG, kotipaikka on Neukirchissä, Sachsenissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue (8).
(19)
Konsernin liikevaihto vuonna 2003 oli 93,2 miljoonaa euroa (vuonna 2002 83,8 miljoonaa euroa) ja se tuotti samana vuonna voittoa 3,7 miljoonaa euroa (vuonna 2002 5,8 miljoonan euron tappiot). Konsernin työntekijämäärä vuonna 2003 oli 415 henkilöä (vuonna 2002 490 työntekijää), ja se luokitellaan sen perusteella suuryritykseksi.
(20)
Emoyritys perustettiin vuonna 2003, jolloin (vanha) Biria AG ja yksi sen tytäryrityksistä, Sachsen Zweirad GmbH, sulautuivat. Yrityksen nimi muutettiin samanaikaisesti Sachsen Zweirad GmbH:sta Biria GmbH:ksi. Biria GmbH muutettiin huhtikuussa 2005 Biria AG:ksi. Biria GmbH:n liikevaihto vuonna 2003 oli 55,7 miljoonaa euroa ja se tuotti 3,6 miljoonaa euroa voittoa. Biria AG:n ainoa omistaja on Mehdi Biria. Emoyritystä kutsutaan jäljempänä nimityksellä ’Biria’.
(21)
Emoyrityksen lisäksi tärkeimpiä konserniin kuuluvia yrityksiä ovat Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG, jäljempänä ’Bike Systems’, ja Checker Pig GmbH. Bike Systems kuuluu Biria-konserniin tämän tytäryrityksen Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH:n, jäljempänä ’BSBG’, kautta.
(22)
Bike Systemsin kotipaikka on Nordhausenissa, Thüringenissä, joka on SEUT- sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Bike Systemsin liikevaihto vuonna 2003 oli 6,1 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,6 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli 157 työntekijää. Bike Systems valmistaa yksinomaan polkupyöriä emoyrityksensä BSBG:n lukuun (sopimusvalmistus). BSBG vastaa pyörien markkinoinnista.
(23)
Checker Pig GmbH:n kotipaikka on Dresdenissä, Sachsenissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue. Sen liikevaihto vuonna 2003 oli 6,9 miljoonaa euroa ja se tuotti 0,4 miljoonaa euroa tappiota. Sen palveluksessa oli kyseisenä vuonna 43 työntekijää.
(24)
Biria myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuuseristään kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Kiinteistöt pysyvät Birian omistuksessa, ja se vuokraa niitä Lone Star -konsernille. Omaisuuserien myyntihinta oli 11,5 miljoonaa euroa. Ulkopuolinen asiantuntija oli arvioinut kyseisen omaisuuden markkina-arvon 10,7 miljoonaksi euroksi.
(25)
Saksan mukaan myynti toteutettiin julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Tarjouskilpailu julkistettiin Internetissä ja monissa sanomalehdissä. Uuden sijoittajan osakkuutta varten suunniteltiin useampia vaihtoehtoja, jotka olivat liiketoimintakauppa (nk. asset deal), koko yrityksen myynti yhtenä kokonaisuutena tai osakkeiden osto. Lone Star siirsi loppujen lopuksi omaisuuserät omistukseensa asset deal -liiketoimintakaupalla.
(26)
Saksan mukaan yrityksen myynti oli pantu vireille jo ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 20 päivänä lokakuuta 2005 tehtyä komission päätöstä. Ensimmäinen määräaika tarjousten jättämiselle päättyi 4 päivänä lokakuuta 2005.
(27)
Uuden Biria AG:n tämänhetkinen oikeudellinen seuraaja on MB Immobilien Verwaltungs GmbH, jäljempänä ’MB Immobilien’, ja Bike Systemsin oikeudellinen seuraaja on MB System GmbH und Co. KG, jäljempänä ’MB System’. MB Immobilien on ollut heinäkuusta 2008 lähtien selvitystilassa.
(28)
Tässä päätöksessä käytetään emoyritys Biriaa lukuun ottamatta niitä yritysten nimiä, jotka kyseisillä yrityksillä oli toimenpiteiden myöntämishetkellä.
2.2 Rahoitustoimenpiteet
(29)
Toimenpide 1: gbb Beteiligungs AG, jäljempänä ’gbb’, hankki maaliskuussa 2001 Bike Systemsistä 2 070 732 euron äänettömän osakkuuden (stille Einlage), joka oli voimassa vuoden 2010 loppuun. Tuolloin gbb oli DtA-Beteiligungs-Holding AG:n kokonaan omistama tytäryhtiö, ja DtA-Beteiligungs-Holding AG puolestaan oli lainsäädännöllä julkisoikeudelliseksi yhteisöksi perustetun liittovaltion kehityspankin Deutsche Ausgleichsbankin kokonaan omistama tytäryhtiö.
(30)
Gbb Beteiligungs AG oli toiminnassa jo entisen Saksan demokraattisen tasavallan aikaan maatalousalan valtionpankkina. Yhdistymissopimuksen myötä siitä tuli vuonna 1990 Berliner Genossenschaftsbank, julkisoikeudellinen yhteisö, joka oli valtiovarainministeriön valvonnassa. Vuonna 1991 sen nimi muutettiin gbb Beteiligungsholdingiksi, ja vuonna 1997 se muutettiin osakeyhtiöksi. Näin se ei enää ollut Saksan valtion omaisuutta, vaan muuttui Deutsche Ausgleichsbankin tytäryhtiöksi. Julkisella hallinnolla on ollut vahva vaikutusvalta gbb:hen sen perustamisesta lähtien. Kun gbb vielä oli julkisoikeudellinen yhteisö, se oli suoraan asianomaisen ministeriön valvonnassa, ja sen hallintoneuvostoon kuului viranomaisten edustajia. Kun se muutettiin osakeyhtiöksi ja liitettiin Deutsche Ausgleichsbankiin, se siirtyi valtion elinten Deutsche Ausgleichsbankin kautta harjoittaman valvonnan piiriin (ks. johdanto-osan kappaleet jäljempänä).
(31)
Julkisoikeudellisena yhteisönä Deutsche Ausgleichsbank oli Saksan sisäministeriön valvonnassa. Lisäksi sen hallintoneuvoston jäsenten enemmistö oli liittovaltion ja osavaltioiden ministeriöiden edustajia sekä Bundestagin jäseniä.
(32)
Deutsche Ausgleichsbankista annetun lain 4 §:n 1 momentin mukaan pankin toimintaan kuuluu ainoastaan rahoittaa toimenpiteitä, joilla tuetaan pk-yrityksiä ja vapaita ammatinharjoittajia, ympäristönsuojelua ja sosiaalipolitiikkaa sekä toisessa maailmansodassa siirtymään joutuneiden henkilöiden integroimista.
(33)
Deutsche Ausgleichsbankista annetun lain 4 §:n 4 momentissa säädetään pankin mahdollisuudesta hankkia osakkuuksia muissakin yrityksissä, jos hallintoneuvosto ja pankin valvonnasta vastaava ministeriö hyväksyvät asian.
(34)
Osakkuus Bike Systemsissä mainitaan Deutsche Ausgleichsbankin vuosien 2001 ja 2002 vuosikertomuksissa, koska tämä äänetön osakkuus oli 20 prosentin suuruinen ja ylitti näin ollen kertomukseen sisällyttämiselle asetetun kynnysarvon. Vuonna 2001 gbb:llä oli vähintään 20 prosentin osakkuuksia yhteensä 18 yrityksessä.
(35)
Vuonna 2003 Deutsche Ausgleichsbank yhdistyi erään liittovaltion lain perusteella Kreditanstalt für Wiederaufbau -pankin, jäljempänä ’KfW’, kanssa.
(36)
Sekä Deutsche Ausgleichsbank että KfW ovat niin kutsuttuja kehittämislaitoksia, toisin sanoen pankkeja, joiden toiminta rajoittuu alueellisten, taloudellisten ja sosiaalipoliittisten toimenpiteiden tukemiseen. Saksan tukiasiassa E10/2000 (9) hyväksymien aiheellisten toimenpiteiden yhteydessä kehityslaitosten toiminta rajoitettiin tiettyihin ei-kaupallisiin aloihin, esimerkiksi pk-yritysten tukiohjelmien hallinnointiin.
(37)
Saksan mukaan gbb:n osakkuus Bike Systemsistä toteutettiin markkinaehdoin eikä se sen vuoksi sisältänyt lainkaan valtiontukea.
(38)
Toimenpide 2: Sachsenin osavaltio myönsi 20 päivänä maaliskuuta 2003 Sachsen Zweirad GmbH:n ottamalle 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle 80-prosenttisen takauksen, joka oli alun perin voimassa vuoden 2008 loppuun. Takaus purettiin tammikuussa 2004 ja korvattiin Biria GmbH:n hyväksi myönnetyllä takauksella (ks. toimenpide 3). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman (10) perusteella.
(39)
Toimenpide 3: Sachsenin osavaltio myönsi 9 päivänä joulukuuta 2003 Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG) ottamille 24 875 000 euron käyttöpääomaluotoille 80-prosenttisen takauksen konsernin liikevaihdon kasvattamista ja rahoitusstrategian uudistamista koskevien suunnitelmien rahoittamiseen. Kyseisten luottojen laina-aika on 31 päivään joulukuuta 2011 saakka ja ne koostuvat 8 miljoonan euron takaisinmaksettavista käyttöpääomalainoista (Betriebsmitteltilgungsdarlehen), 7,45 miljoonan euron konttokuranttiennakosta (Kontokorrentlinie) ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta (Saisonfinanzierungslinie). Takaus myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman eli komission hyväksymän tukiohjelman perusteella. Takaus myönnettiin sillä ehdolla, että Sachsen Zweirad GmbH:n saama takaus (toimenpide 2) puretaan. Takaus tuli sen vuoksi voimaan vasta 5 päivänä tammikuuta 2004, kun Sachsen Zweiradille myönnetty takaus oli purettu.
III SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(40)
Muodollinen tutkintamenettely aloitettiin, koska komissio epäili Saksan väitettä, jonka mukaan äänetön osakkuus oli toteutettu markkinaehdoin. Komission näkemyksen mukaan Bike Systems oli äskettäin selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman hyväksymisen avulla, joten sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat. Se olisi sen vuoksi pitänyt katsoa tuolloin vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Komissio epäili, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei ollut toteutettu markkinaehdoin. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten mahdollisen soveltamisen osalta komissiolla ei ollut tietoa siitä, täyttyivätkö pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaiset edellytykset.
(41)
Lisäperusteena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiselle oli edellä mainittu komission alustava päätelmä, jonka mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n hyväksi myönnetyt takaukset eivät täyttäneet niiden perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytyksiä eivätkä sen vuoksi kuuluneet kyseisen tukiohjelman soveltamisalaan. Komissio katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat lisäksi suuria yrityksiä, takauksista olisi kyseisen tukiohjelman mukaan pitänyt antaa erilliset ilmoitukset komissiolle. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräysten mahdollisen soveltamisen osalta komissio epäili, täyttyivätkö pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaiset edellytykset.
IV ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(42)
Komissio sai huomautuksia eräältä asianomaiselta, joka ei halua nimeään julkistettavan, yrityksiltä Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG ja Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1 Nimettömänä pysyttelevän kilpailijan esittämät huomautukset
(43)
Kilpailija, joka ei halua nimeään julkistettavan, totesi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että Biria AG pystyi 24,5 miljoonan euron valtiontakauksen ansiosta myymään polkupyöriä kilpailijan asiakkaille todellisia tuotantokustannuksia alhaisempaan hintaan, vaikka kyseisellä kilpailijalla on käytettävissään Saksan kustannustehokkain tuotantolaitos.
(44)
Lisäksi Biria AG tuotti vuonna 2003 voittoa vain, koska rahoituslaitokset luopuivat 8,567 miljoonan euron saatavista. Sen jälkeen vuosina 2004 ja 2005 Biria AG:n toiminta oli jälleen tappiollista.
(45)
Kilpailija kiinnitti huomiota myös siihen, että Biria myytiin Lone Starille asset deal -liiketoimintakaupalla. Kilpailijan mukaan Sachsen-LB ja Mittelständische Beteiligungsgesellschaft luopuivat todennäköisesti tällöin suuresta osasta saataviaan. Entisen Biria AG:n kaikki omaisuuserät on siirretty Lone Star -konserniin kuuluvalle uudelle Biria GmbH -yritykselle.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG
(46)
Prophete GmbH & Co. KG ja Pantherwerke AG, jäljempänä ’Prophete ja Pantherwerke’, totesivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että valtiontukien ansiosta Biria voi myydä tuotteitaan hinnoilla, jotka eivät olisi mahdollisia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Molemmat yritykset ovat Birian kilpailijoita, joten tuilla on niihin suora vaikutus.
(47)
Biria-konserni on noin 700 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Biria-konserniin kuuluvat yritykset toimivat kahdella polkupyörämarkkinoiden segmentillä eli erikoistumattoman kaupan ja erikoistuneen tukkukaupan aloilla.
(48)
Erikoistumattoman kaupan osalta vähittäismyynti tapahtuu kokonaisuudessaan vähittäiskauppaketjujen ja postimyynnin kautta. Tällä markkinasegmentillä myytävien polkupyörien hinta on yleensä noin 100-199 euroa. Propheten ja Pantherwerken arvion mukaan tällä segmentillä myydään yhteensä noin 1,5 miljoonaa polkupyörää, joten Birialla on 650 000 myydyn polkupyörän perusteella noin 50 prosentin osuus kyseisistä markkinoista.
(49)
Biria-konserni on Propheten ja Pantherwerken mukaan määräävässä asemassa myös erikoistuneen tukkukaupan segmentillä. Tämän markkinasegmentin myyntivolyymi on noin 150 000-200 000 polkupyörää. Erikoistuneessa tukkukaupassa hinnat voivat nousta aina 400 euroon. Pantherwerke on tällä segmentillä Birian suora kilpailija.
(50)
Prophete ja Pantherwerke totesivat jo vuosia sitten, että Biria-konsernin hintatarjoukset ovat jatkuvasti muiden valmistajien hintoja alhaisempia. Tätä eroa ei voida selittää liiketaloudellisin perustein, sillä vaikka Biria-konsernin hankintamäärät ovat sen määräävän markkina-aseman ansiosta suurempia, sen toimintaolosuhteet eivät kuitenkaan ole muita paremmat. Prophete ja Pantherwerke otaksuvat, että Biria-konsernille on aiheutunut viime vuosina huomattavia tappioita sen alhaisempien myyntihintojen vuoksi.
(51)
Äänettömän osakkuuden osalta Prophete ja Pantherwerke epäilevät, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001.
(52)
Prophete ja Pantherwerke katsovat, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat Euroopan unionin valtiontukisääntöjen vastaisia. Propheten ja Pantherwerken näkemyksen mukaan tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi niiden mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei niiden mielestä ole merkitystä.
(53)
Huomautusten mukaan molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin.
(54)
Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuodesta 2004 aina 850 000 polkupyörään vuonna 2005. Prophete ja Pantherwerke kiinnittivät huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Vaterland-Werke’, toteaa, että Biria-konserni on 700 000-800 000 polkupyörän vuosituotannollaan Saksan suurin polkupyörävalmistaja. Ainoa vastaavankokoinen valmistaja on MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke, jonka vuosituotanto on 700 000 polkupyörää. Muut valmistajat yltävät vain noin 250 000-400 000 polkupyörän vuosituotantoon.
(56)
Vaterland-Werke ja Biria toimivat molemmat erikoistumattoman kaupan markkinasegmentillä, johon kuuluvat suuret vähittäiskauppaketjut ja postimyyntiyritykset. Tällä segmentillä käydään erittäin kovaa kilpailua, ja Biria tunnetaan sillä aggressiivisena kilpailijana, jonka hinnat alittavat todelliset tuotantokustannukset. Tällainen käyttäytyminen on mahdollista vain ulkopuolisten rahoituslähteiden turvin, ja Birian tapauksessa rahoitus perustuu valtiontukeen. Tällainen tilanne uhkaa kaikkien pienten kilpailijoiden toimintaa, jota ei avusteta valtiontuilla. Tilanteella on ollut erityisen suuri vaikutus Vaterland-Werkeen. Käyttämätöntä kapasiteettia ei voida käyttää uusien tilausten työstämiseen. Koska markkinoilla on liikakapasiteettia, kapasiteetinlisäys, jonka jokin valmistaja toteuttaa valtiontuen turvin, rasittaa muita kilpailijoita.
(57)
Äänettömän osakkuuden osalta Vaterland-Werke epäilee, olisiko yksityinen sijoittaja hankkinut kyseistä osakkuutta, kun otetaan huomioon Bike Systemsin taloudellinen tilanne maaliskuussa 2001.
(58)
Vaterland-Werke katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Birian hyväksi vuosina 2003 ja 2004 myönnetyt kaksi takausta ovat Euroopan unionin valtiontukisääntöjen vastaisia. Tuensaajayritykset olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Uusi Biria-yritys olisi sen mukaan katsottava aiempien kahden yrityksen oikeudelliseksi seuraajaksi. Vastaperustetun yrityksen aloitustaseella ei sen mielestä ole merkitystä.
(59)
Molemmat takaukset myönnettiin tuen ainutkertaisuuden periaatteen vastaisesti, sillä Biria-konsernin muodostavat yritykset kykenivät jatkamaan liiketoimintaansa vain toistuvan valtiontuen turvin.
(60)
Kilpailijoihin kohdistuneiden kielteisten vaikutusten vastapainoksi ei toteutettu minkäänlaisia tasoitustoimenpiteitä. Biria-konsernin markkinaosuutta ei pyritty supistamaan. Konsernin toimintastrategiana oli päinvastoin liiketoiminnan laajentaminen entisestään aggressiivisen hintapolitiikan avulla. Biria oli ilmoittanut kotisivuillaan aikovansa kasvattaa myyntimääräänsä vuodesta 2004 aina 850 000 polkupyörään vuonna 2005. Vaterland-Werke kiinnittää huomautuksissaan huomiota myös lehdistötiedotteeseen, jonka mukaan Biria AG:n omistaja on myynyt yrityksen liiketoiminnan yksityiselle osakkuusrahastolle, Lone Starille.
4.4 Tuensaajat
(61)
Tuomioistuimen kumottua alkuperäisen päätöksen tuensaajat toimittivat lisätietoja 7 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä lausunnollaan.
(62)
Niiden mukaan komission olisi erityisesti gbb:n äänetöntä osakkuutta Bike Systemsissä (toimenpide 1) arvioidessaan otettava huomioon Biria GmbH:n antaman niin kutsutun takausilmoituksen (Patronatserklärung) olemassaolo. Tämä Biria GmbH on eri oikeushenkilö kuin (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen-Zweirad GmbH:n sulautumisen seurauksena syntynyt Biria GmbH, joka mainitaan johdanto-osan 20 kappaleessa. Biria GmbH, joka antoi takausilmoituksen Bike Systemsin hyväksi, on vanhan Biria AG:n oikeudellinen edeltäjä.
V SAKSAN HUOMAUTUKSET
(63)
Saksa toteaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta esittämissään huomautuksissa, että gbb:n äänetön osakkuus toteutettiin markkinaehdoin. Saksa on komission kanssa samaa mieltä siitä, että äänettömään osakkuuteen liittyy suurempi riski kuin tavanomaisiin lainoihin. Äänettömän osakkuuden ehdot oli kuitenkin sen mukaan laadittu niin, että ne olivat viitekorkoja koskevan vuoden 1997 tiedonannon määräysten mukaiset. Kyseisen tiedonannon mukaan viitekorko on alin käytetty korko, ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski. Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai enemmän.
(64)
Äänettömästä osakkuudesta maksettava korvaus on Saksan mukaan 12,25 prosenttia (8,75 prosentin kiinteä osuus ja 3,5 prosentin osuus, joka riippuu tuloksesta). Se on 600 peruspistettä komission 6,33 prosentin viitekorkoa korkeampi. Voidaankin todeta, että gbb oli ottanut huomioon sen, että yrityksessä oli meneillään rakenneuudistus, ja äänettömään osakkuuteen liittyvä riski oli sen vuoksi yrityksen uudelleenjärjestelyn ja vakuuksien puuttumisen vuoksi suurempi. Tämän lisäriskin vastapainoksi gbb:n korvausta korotettiin 200 peruspistettä.
(65)
Lisäksi päätös äänettömästä osakkuudesta perustui Saksan mukaan ennusteeseen, jonka mukaan yrityksen liikevaihto kasvaisi vuosien 2001 ja 2003 välisenä aikana 0,89 miljoonasta 3,38 miljoonaa euroon. Saksa päätteli tästä, että äänettömälle osakkuudelle sovittu 12,25 prosentin korvaus oli kohtuullinen suhteessa osakkuuteen liittyneeseen riskiin. Saksa katsoo, että sillä, että osan korvauksesta suuruus vaihtelee, ei ole merkitystä, koska tämä on äänettömien osakkuuksien tapauksessa yleinen käytäntö ja vastaa markkinatalouden ehdoin toimivan sijoittajan käyttäytymistä.
(66)
Sachsen Zweirad GmbH:n hyväksi myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että yritys ei ollut sen myöntämisen aikaan vaikeuksissa eikä täyttänyt mitään pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Yrityksen käytettävissä oli vuonna 2003 (siihen saakka, kun se sulautui lokakuussa Birian kanssa) 404 miljoonan euron arvosta omaa pääomaa ja se tuotti 2,1 miljoonaa euroa voittoa. Yrityksen taloudellinen tilanne oli parantunut vuonna 2003 verrattuna tilanteeseen vuosina 2001-2002 vuoden 2002 lopulla toteutettujen vakauttamistoimien ja markkinatilanteen kohentumisen seurauksena.
(67)
Saksa toteaa lisäksi, että vaikka yrityksen maksuvalmiustilanne oli vaikea, se ei ollut muuttunut varsinaisesti vakavaksi. Ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet sen luottojen voimassaoloa. Myöskään suuret korkomenot eivät olleet johtaneet maksuvalmiusongelmiin, kuten komissio väittää.
(68)
Biria GmbH:lle (myöhemmin Biria AG) myönnetystä takauksesta Saksa toteaa, että se myönnettiin Biria-konsernin uuden toimintastrategian perusteella. Kyseisen strategian mukaan konsernin organisaatiota kevennettäisiin ja sen hankinnat, vastuu tuotannosta ja jakelu keskitettäisiin Biria GmbH:hon. Liikevaihdon kasvattamiseen tarvittavan rahoituksen lisäksi toimintastrategia sisälsi myös konsernin kokonaisrahoituksen uudelleenjärjestelyn.
(69)
Saksan näkemyksen mukaan Biria GmbH (myöhemmin Biria AG) ei ollut takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys. Tässä yhteydessä on sen mielestä tehtävä ero vanhan ja uuden Biria AG:n välillä. Uuden Biria AG:n voitaisiin katsoa olleen vaikeuksissa vain siinä tapauksessa, että vanhan Biria AG:n vaikeudet (jos niitä ylipäänsä oli) olisivat siirtyneet edelleen sille. Näin ei kuitenkin tapahtunut uuden Biria AG:n tapauksessa. Se syntyi vanhan Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena. Sachsen Zweirad GmbH, joka ei ollut missään mielessä vaikeuksissa oleva yritys, oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Tämän vuoksi ei voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria AG olisi ollut vaikeuksissa oleva yritys. Vaikka vanha Biria AG olisi sitä paitsi ollutkin vaikeuksissa, sulautuminen Sachsen Zweirad GmbH:n kanssa olisi vaikuttanut siten, että uuden Biria AG:n ei voitu automaattisesti katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys.
(70)
Lisäksi Saksa korostaa, että yhden yksityisen rahoituslaitoksen vetäytyminen yrityksen rahoituksesta johtui pankin strategian muuttumisesta fuusion seurauksena. Kaksi muuta rahoituslaitosta lopettivat rahoitustoimensa samaan aikaan mainitun yksityisen pankin kanssa. Saksan mukaan tätä ei kuitenkaan voida pitää merkkinä luottamuksen puutteesta, sillä yksi näistä rahoituslaitoksista osallistui vielä kahden erillisen hankkeen rahoittamiseen.
(71)
Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria AG:n sulautumisen tarkoituksena ei ollut kiertää valtiontukisääntöjä ja välttää yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, vaan se perustui kyseisen konsernin uuteen toimintastrategiaan.
(72)
Ottaessaan kantaa nimettömänä pysyttelevän kilpailijan huomautuksiin Saksa väitti, että kyseisen kilpailijan ja Birian kustannusrakennetta koskevat luvut eivät ole keskenään vertailukelpoisia. Saksan mukaan kilpailijan liikevaihto on kasvanut, kun taas Biria-konsernin myynti on supistunut. Kyseisen kilpailijan tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja heikkeni samaan aikaan, kun taas Biria-konsernin vastaava tunnusluku pysyi vakaana. Tämä osoittaa, että Biria ei myy tuotteitaan polkuhinnoilla ja että kilpailija on itse asiassa noudattanut aggressiivisempaa hinnoittelukäytäntöä kuin Biria-konserni.
(73)
Saksa väittää, että taloudellisia haittoja, joista kilpailija ilmoittaa kärsineensä Biria-konsernin käyttäytymisen seurauksena, ei ole näytetty toteen tosiseikkojen perusteella eikä esitetty johdonmukaisella tavalla. Saksan mukaan markkinoilla, joilla on kilpailua, on lisäksi erittäin yleistä, että kilpailija myy tuotteitaan jonkin toisen yrityksen hintoja alhaisempaan hintaan.
(74)
Vastineena kilpailijan huomautuksiin, jotka koskivat Biria-konsernin omaisuuserien myyntiä Lone Star -konsernille, Saksa esitti yksityiskohtaisia tietoja varsinaisesta myyntiprosessista ja lisäksi yksityisten ja julkisten velkojien saatavien maksamisesta.
(75)
Propheten, Pantherwerken ja Vaterland-Werken huomautusten osalta Saksa korosti, että polkupyörämarkkinat jakautuvat kolmeen eivätkä, kuten kyseiset kolme yritystä olivat väittäneet, kahteen segmenttiin. Nämä kolme segmenttiä ovat myynti erikoisliikkeissä, postimyynti ja itsepalvelumyynti. Birian asema postimyynnissä on vahva, muttei johdu niinkään aggressiivisesta hintapolitiikasta vaan ennemminkin lyhyistä toimitusajoista. Itsepalvelumyynnin markkinasegmenttiä puolestaan hallitsee MIFA AG. Birian osuus myynnistä kyseisellä segmentillä on alle 10 prosenttia.
(76)
Saksa torjuu Vaterland-Werken väitteen, jonka mukaan Biria olisi suunnitellut liiketoimintansa laajentamista aggressiivisen hintapolitiikan avulla, viitaten tältä osin jo aiemmin menettelyn aikana toimitettuihin tietoihin. Saksan ilmoituksen mukaan Biria AG:n vuosituotanto oli 670 000 polkupyörää vuonna 2003 mutta on sen jälkeen supistunut jatkuvasti.
VI TUEN ARVIOINTI
(77)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan toteutuu, jos tuensaajayritys harjoittaa taloudellista toimintaa, johon sisältyy jäsenvaltioiden välistä kauppaa.
(78)
Jotta komissio voisi tutkia, onko kyseessä valtiontuki, se toteaa aluksi, mikä on kyseessä oleva yritys. Tämän jälkeen se tarkastelee kunkin toimenpiteen osalta erikseen, täyttyvätkö SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset. Lopuksi lasketaan tukiosuuden suuruus ja tutkitaan toimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille.
6.1 Tuensaajayritys
(79)
Tuet myönnettiin Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Birialle sekä Birian tytäryritykselle Bike Systemsille. Biria myi 7 päivänä marraskuuta 2005 valtaosan omaisuuseristään kahdelle yritykselle, jotka kuuluvat yksityiseen osakkuusrahastoon, Lone Star -konserniin. Komissio toteaa, että kauppa toteutettiin esitettyjen tietojen mukaan julkisessa ja avoimessa tarjouskilpailussa, jolle ei ollut asetettu ehtoja. Saksan mukaan eräs asiantuntija oli arvioinut omaisuuserien myyntiarvon 10,7 miljoonaksi euroksi. Lone Star -konsernin maksama 11,5 miljoonan euron hinta ylitti siis hinta-arvion.
(80)
Komissio päättelee hallussaan olevien tietojen perusteella, ettei ole mitään näyttöä siitä, että Lone Star -konserni olisi saanut tuista jollain tavoin etua, eikä sen seurauksena myöskään siitä, että Lone Star -konserni olisi ollut Birialle ja Bike Systemsille myönnettyjen tukien suora tai välillinen tuensaaja.
6.2 Toimenpide 1: Väitetysti markkinaehdoin toteutettu äänetön osakkuus
(81)
Äänettömän osakkuuden (toimenpide 1) toteuttaja oli gbb. Saksan mukaan osakkuuden hankki gbb oman ohjelman (Eigenprogramm) puitteissa, joten se ei ollut peräisin valtion varoista. Kuten jo menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, komissio ottaa huomioon, että gbb oli osakkuuden hankinnan aikaan Deutsche Ausgleichsbankin täysin omistama tytäryhtiö, ja Deutsche Ausgleichsbank puolestaan oli kokonaan Saksan liittotasavallan valtion omistuksessa. Sen vuoksi gbb on julkisen sektorin yritys. Tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan julkisen sektorin yritysten varat ovat aina valtion varoja (11).
(82)
Tästä seuraa komission mielestä vääjäämättömästi, että tämä toimenpide on valtion toteuttama. Tästä asiasta yhteisöjen tuomioistuin on todennut asiassa C-482/99 (Stardust) (53-56 kohta) seuraavaa:
”53.
Tältä osin ei voida vaatia osoittamaan, että viranomaiset ovat täsmällisellä määräyksellä konkreettisesti kannustaneet julkista yritystä toteuttamaan kyseessä olevat tukitoimenpiteet. Kun nimittäin otetaan huomioon valtion ja julkisten yritysten läheinen suhde, on olemassa todellinen vaara, että valtiontuki myönnetään julkisten yritysten kautta tavalla, joka ei ole avoin ja joka on perustamissopimuksessa määrätyn valtiontukia koskevan sääntelyn vastainen.
54.
Kolmansien henkilöiden on yleensä lisäksi hyvin vaikea osoittaa konkreettisessa tapauksessa nimenomaan valtion ja julkisen yrityksen välisen etuoikeutetun suhteen takia, että julkisen yrityksen toteuttamat tukitoimenpiteet johtuvat tosiasiassa viranomaisten määräyksestä
55.
Edellä esitettyjen syiden johdosta on todettava, että julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta kaikkien käsiteltävänä olevaa asiaa koskevien seikkojen ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella. Yhteisöjen tuomioistuin on tältä osin huomioinut sellaisen tilanteen, jossa tarkasteltavana oleva elin ei voinut tehdä riidanalaista päätöstä ottamatta huomioon julkisen vallan vaatimuksia (ks. mm. em. asia Van der Kooy ym. v. komissio, tuomion 37 kohta), ja sellaisen tilanteen, jossa sen lisäksi, että julkiset yritykset, joiden kautta tuet myönnettiin, olivat elimellisesti sidoksissa valtioon, näiden oli myös otettava huomioon comitato interministeriale per la programmazione economican (CIPE, taloudellista suunnittelua koskeva ministeriöiden välinen komitea) antamat toimintaohjeet (em. asia C-303/88, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, 11 ja 12 kohta ja em. asia C-305/89, Italia v. komissio, tuomio 21.3.1991, 13 ja 14 kohta).
56.
Myös muiden seikkojen perusteella voi olla mahdollista katsoa, että julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide johtuu valtiosta; tällaisia seikkoja voivat olla muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema, se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä, viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.”
(83)
Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa komissio havaitsi tällaisia seikkoja, joiden perusteella voidaan päätellä, että gbb:n päätös johtui valtiosta.
(84)
Saksan hallitus oli uskonut gbb:n hoidettavaksi tukitehtäviä, ja se oli vastuussa esimerkiksi Itä-Saksan vakauttamis- ja kasvurahastosta (Konsolidierungs- und Wachstumsfond Ostdeutschland), jonka tehtävänä oli kohdentaa Itä-Saksassa sijaitseville keskisuurille yrityksille omaa pääomaa niiden pääomapohjan vahvistamiseksi.
(85)
Toiseksi komissio toteaa, että gbb:n historia viittaa valtion vahvaan osallistumiseen sen päätöksentekoon. Julkisoikeudellisena yhteisönä se oli aluksi asianomaisen ministeriön valvonnassa, ja viranomaisten edustajat muodostivat enemmistön sen hallintoneuvostosta. Sen muututtua osakeyhtiöksi sen emoyhtiö, Deutsche Ausgleichsbank, on asianomaisen ministeriön valvonnassa ja sen hallintoneuvostossa enemmistönä ovat viranomaisten edustajat.
(86)
Kolmanneksi komissio toteaa, että emoyhtiö, Deutsche Ausgleichsbank, oli osakkuudesta päätettäessä julkisoikeudellinen yhteisö, joka oli Saksan sisäministeriön valvonnan alainen ja jonka hallintoneuvoston enemmistön muodostivat liittovaltion ja osavaltioiden ministeriöiden edustajat ja Bundestagin jäsenet. Deutsche Ausgleichsbank ei saa hankkia osakkuuksia muissa yrityksissä ilman sen valvonnasta vastaavan ministeriön ja hallintoneuvoston hyväksyntää. Sen vuoksi valtio valvoi emoyhtiön kautta gbb:n liiketoiminnallisia päätöksiä senkin jälkeen, kun se oli muutettu julkisoikeudellisesta yhteisöstä osakeyhtiöksi.
(87)
Neljänneksi komissio toteaa, että Saksa hyväksyi vuonna 2002 saksalaisiin kehityspankkeihin liittyviä aiheellisia toimenpiteitä (12). Nämä aiheelliset toimenpiteet koskevat myös Deutsche Ausgleichsbankia. Niiden mukaan Deutsche Ausgleichsbankin toimintojen on rajoituttava rakenteellisten, taloudellisten ja sosiaalipoliittisten toimenpiteiden ja sen julkisoikeudellisten omistajien julkiseen palvelutehtävään perustuvien julkisten tehtävien tukemiseen. Tämän vuoksi komissio katsoo, että Deutsche Ausgleichsbank on tätä kautta osa julkista hallintoa ja näin ollen kaikki sen toimet johtuvat valtiosta.
(88)
Viidenneksi komissio toteaa, että äänetön osakkuus näyttää kuuluvan pk-yritysten rahoittamista koskevan tukitehtävän (13) piiriin.
(89)
Komissio päättelee tämän vuoksi, että kyse on valtion toteuttamasta toimenpiteestä.
(90)
Saksan näkemyksen mukaan gbb:n äänetön osakkuus Bike Systemsissä (toimenpide 1) toteutettiin markkinaehdoin. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski vastaa etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa oleviin lainoihin liittyvää riskiä, ja sitä olisi sen vuoksi käsiteltävä suuren riskin sisältävän lainan tavoin. Maksukyvyttömyystilanteessa tai selvitystilassa äänetön osakkuus maksetaan takaisin vasta kaikkien muiden saatavien maksamisen jälkeen. Äänettömään osakkuuteen liittyvä riski on näin suurempi kuin investointiin myönnettyyn tavanomaiseen pankkilainaan liittyvä riski. Tavanomaisella pankkilainalla on lisäksi yleensä pankin määräämien ehtojen mukainen vakuus. Toimenpiteen myöntämisen aikaan tavanomaisin vakuuksin katetuista keskipitkän ja pitkän aikavälin lainoista veloitettava keskimääräinen markkinoilla sovellettu korko oli 6,33 prosenttia. Äänettömästä osakkuudesta maksettavan korvauksen olisikin oltava huomattavasti tätä korkoa suurempi.
(91)
Osakkuudelle sovittiin kiinteä 8,75 prosentin korvaus ja 3,5 prosentin muuttuva korvaus, jonka suuruus riippuu voitoista (14). Sovittu korvaus ylittää siis mainitun viitekoron.
(92)
On kuitenkin muistutettava siitä, että tämä päätelmä edellyttää Bike Systemsin voivan palauttaa kannattavuutensa. Bike Systems oli kuitenkin juuri selviytynyt maksukyvyttömyystilanteesta saneeraussuunnitelman turvin. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Tilikauden 2001 taseen mukaan yritys tuotti kyseisenä vuonna edelleen tappiota. Sen oma pääoma oli edelleen negatiivinen, mutta piilovarausten ansiosta tämä ei johtanut maksukyvyttömyyteen. Bike Systemsin on tämän vuoksi katsottava olleen tuolloin vaikeuksissa oleva yritys.
(93)
Komissio toteaa takausilmoituksesta (ks. johdanto osan 62 kappale) ensinnäkin, ettei näitä tietoja ollut käytettävissä ensimmäisen päätöksen tekohetkellä. Takausilmoituksen teksti toimitettiin vasta tuomioistuinkäsittelyn aikana.
(94)
Maaliskuun 6 päivänä 2001 annetun takausilmoituksen mukaan Biria GmbH ottaa äänettömän osakkuuden huomioon ja sitoutuu siihen, että sen voimassaolon aikana Bike Systemsiä johdetaan ja rahoitetaan siten, että se pystyy hoitamaan äänettömästä osakkuudesta aiheutuvat velvoitteet.
(95)
Tästä komissio toteaa seuraavaa:
(96)
Saksa totesi emoyhtiön (Patron) taloudellisista edellytyksistä, että Biria GmbH:lla ei vuonna 2001 ollut mainittavaa liikevaihtoa, vaan se toimi pelkästään yrityskonsernin muiden osien jakelijana (15). Yrityksen taloudellisista edellytyksistä (16) voidaan todeta, että vuonna 1999 se saavutti verojen vähentämisen jälkeen vaatimattoman 205 000 Saksan markan voiton ja vuonna 2000 sille aiheutui 473 000 Saksan markan nettotappio.
(97)
Yritykselle aiheutuneiden tappioiden vuoksi sen oma pääoma oli vuonna 1999 negatiivinen. Se muuttui positiiviseksi vuonna 2000, mikä ei kuitenkaan johtunut yrityksen tuloksesta, vaan tytäryritys Sachsen Zweiradista tehdystä voitonsiirrosta (17). Komissio toteaa, että takausilmoitusta ei antanut samaan konserniin kuulunut yritys, jonka taloudellinen tilanne oli vakaa, vaan huonommin menestynyt emoyhtiö.
(98)
Näistä syistä komissio on tullut siihen tulokseen, että riippumatta siitä, voidaanko Biria GmbH luokitella muodollisesti pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, se olisi pystynyt täyttämään mahdolliset vaateet yli 2 miljoonan euron suuruista äänetöntä osakkuutta koskevan takausilmoituksen avulla. Kuten on jo mainittu, on todettava, että yrityksen kirjanpidollinen voitto vuonna 2000 (ennen takausilmoituksen antamista) johtui todellakin pelkästään tytäryrityksestä tehdystä voitonsiirrosta eikä yrityksen taloudellisesta suorituksesta ja että lisäksi sen oma pääoma olisi ilman tätä voitonsiirtoa ollut negatiivinen (mukaan luettuna merkitty pääoma sekä muut taseessa olevat pääoman muodot kuten varaukset tai käyttövarat). Näin ollen on kyseenalaista, miten Biria GmbH olisi voinut estää Bike Systemsin mahdollisen maksukyvyttömyyden. Niinpä komissio katsoo, ettei kyseisellä takausilmoituksella ole todellista taloudellista arvoa Bike Systemsin vaikeuksien kompensoimisen kannalta eikä sillä ole sen vuoksi arvoa vakuutena, jolla markkinaehdoin toimivan investoijan äänettömästä osakkuudesta vaatimaa korvausta olisi voitu pienentää.
(99)
Komissio päätteleekin, että korvaus ei ollut kohtuullinen suhteessa toimenpiteeseen liittyneeseen riskiin ja että äänetöntä osakkuutta ei toteutettu markkinaehdoin. Osakkuus tuotti siis Bike Systemsille etua, jota se ei olisi saanut markkinaehdoin.
(100)
Sekä Bike Systems että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH valmistavat polkupyöriä. Koska näillä tuotteilla käydään kauppaa rajojen yli, toimenpiteet uhkaavat vääristää kilpailua ja vaikuttavat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
6.3 Toimenpiteet 2 ja 3: Tukien väitetty kuuluminen hyväksyttyjen tukiohjelmien piiriin
(101)
Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 2) ja Birian 24,875 miljoonan euron käyttöpääomaluotolle myönnetty takaus (toimenpide 3) myönnettiin Sachsenin osavaltion takausohjelman (18) perusteella. Kyseisen hyväksytyn tukiohjelman mukaan elinkelpoisille yrityksille myönnetyt takaukset yli 5 miljoonan Saksan markan (2,6 miljoonan euron) lainoille, jotka on otettu uusia investointeja ja erityistapauksissa investointien jälkirahoitusta ja käyttöpääoman hankintaa varten, ovat sallittuja. Poikkeustapauksissa voidaan hyväksyä myös vakauttamisen ja rakenneuudistuksen rahoittaminen. Takausten myöntämisestä suuren yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle.
(102)
Saksan mukaan hyväksytyn tukiohjelman edellytykset täyttyivät ja takaukset ovat sen vuoksi ohjelman mukaisia. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria eivät olleet takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä. Takaukset myönnettiin käyttöpääomalainojen vakuudeksi, mikä on kyseisen tukiohjelman mukaan sallittua.
(103)
Komissio ei ole Saksan kanssa samaa mieltä siitä, että takaukset olisivat niiden perustaksi väitetyn tukiohjelman mukaisia. Toisin kuin Saksa, komissio katsoo, kuten jäljempänä kuvaillaan yksityiskohtaisemmin, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan maaliskuussa 2003 vaikeuksissa oleva yritys ja myös Biria GmbH oli vaikeuksissa takauksen myöntämishetkellä joulukuussa 2003. Takauksen myöntämisestä vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistukseen on kuitenkin ilmoitettava erikseen komissiolle.
(104)
Saksan näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH ei täyttänyt mitään pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa tarkoitettuja, vaikeuksissa olevan yrityksen tunnusmerkkejä. Komissio huomauttaa, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen 6 kohdassa mainitut vaikeuksissa olevan yrityksen tyypilliset tunnusmerkit tarjoavat vain viitteitä siitä, milloin yritystä voidaan pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, eikä niitä pitäisi katsoa edellytyksiksi, jotka on täytettävä kaikilta osin. Sachsen Zweirad GmbH:n tavanomaisen liiketoiminnan tulos vuonna 2001 oli 1 274 000 euroa tappiollinen ja vuonna 2002 tappioita kertyi 733 000 euroa. Emoyritys Biria otti tappiot vastatakseen voittojen ja tappioiden yhdistämisestä tehdyn sopimuksen mukaisesti. Liikevaihto pieneni vuonna 2002 verrattuna vuoteen 2001.
(105)
Vuotta 2002 koskevan vuosikertomuksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:lla oli myös maksuvalmiusongelmia. Vuosikertomuksessa todetaan nimenomaisesti, että Sachsen Zweirad GmbH:n maksuvalmiustilanne oli kireä varaston ennakkorahoituksesta aiheutuneiden suurten kulujen ja konsernin sisäisen kasvun vuoksi. Vuosikertomuksen mukaan yrityksen säilyminen toimintakykyisenä voitiin varmistaa vain siinä tapauksessa, että pankit olisivat valmiit pitämään nykyiset luotot voimassa tai uudelleenjärjestelemään niitä.
(106)
Saksan käsityksen mukaan ei ollut vaaraa siitä, että yksityiset rahoituslaitokset eivät olisi pidentäneet luottojensa voimassaoloa. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä päätelmää, että yrityksen maksuvalmiustilanne oli kireä. Vuosikertomuksen mukaan useimmat luotot olivat erääntymässä alle viiden vuoden kuluttua, mikä ei ole missään tapauksessa optimaalista liiketoiminnan rahoittamisen kannalta ja lisää myös yrityksen riskialttiutta. Luottojen lyhytkestoisuus aiheutti myös sen, että yrityksen korkomenot olivat suuret (vaikkakin hieman pienemmät vuonna 2002 kuin vuonna 2001), mikä kuormitti entisestään yrityksen maksuvalmiutta.
(107)
Komissio päättelee tämän vuoksi, että Sachsen Zweirad GmbH oli takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on sen vuoksi katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle, takauksen perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin.
(108)
Biria perustettiin 1 päivänä lokakuuta 2003 (vanhan) Biria AG:n ja sen tytäryrityksen Sachsen Zweirad GmbH:n sulautumisen tuloksena.
(109)
Saksan näkemyksen mukaan Birian sekä (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n välillä on tehtävä selkeä ero, sillä sulautumisen tuloksena perustettiin uusi yritys. Kysymystä siitä, oliko tämä yritys takauksen myöntämisen aikaan 9 päivänä joulukuuta 2004 vaikeuksissa oleva yritys, onkin tarkasteltava sulautumisen tuloksena syntyneen uuden yrityksen aloitustaseen perusteella. Aloitustase osoittaa Saksan mukaan, ettei Biria GmbH:ta voida pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä.
(110)
Komissio ei hyväksy tätä Saksan väitettä. Uutta yritystä Biria GmbH:ta ei voida tarkastella aiemmasta Biria AG:stä ja Sachsen Zweirad GmbH:sta erillisenä yrityksenä, sillä se syntyi näiden kahden yrityksen sulautumisen tuloksena. Muussa tapauksessa yrityksen luokittelu vaikeuksissa olevaksi yritykseksi olisi helppo välttää taloudellisten toimijoiden fuusioitumisen tai uuden yrityksen perustamisen kautta. Silloinen Biria AG tuotti vuonna 2002 tappiota ja sillä oli Sachsen Zweirad GmbH:n tavoin maksuvalmiusongelmia. Biria GmbH otti vastatakseen (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n kaikki velat ja vastuut. Biria GmbH omistaa lisäksi samat omaisuuserät ja harjoittaa samaa liiketoimintaa kuin (vanha) Biria AG ja Sachsen Zweirad GmbH. Komissio katsoo tämän vuoksi, että Biria GmbH peri (vanhan) Biria AG:n ja Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet.
(111)
Saksan mukaan Sachsen Zweirad GmbH oli sulautumisprosessissa taloudellisesti määräävässä asemassa. Saksa katsoo, että Sachsen Zweirad GmbH ei ollut vaikeuksissa oleva yritys eikä sen vuoksi voida automaattisesti olettaa, että uusi Biria GmbH olisi ollut vaikeuksissa. Komissio ei yhdy Saksan näkemykseen vaan on vahvasti sitä mieltä, että Sachsen Zweirad GmbH oli vaikeuksissa oleva yritys. Uusi Biria GmbH sai tämän seurauksena ”perinnöksi” myös Sachsen Zweirad GmbH:n vaikeudet.
(112)
Vuoden 2003 vuosikertomuksen mukaan Biria-konsernin rakenneuudistusta ja organisaatiouudistusta jatkettiin vuonna 2003. Tämä prosessi oli alkanut jo vuonna 2002 ja kattoi myös konsernin rahoituksen uudelleenjärjestelyn. Biria-konserni laati Sachsenin osavaltion 24,875 miljoonan euron lainalle myöntämän takauksen pohjalta uuden strategian toimintansa rahoittamiseksi keskipitkällä aikavälillä. Uuden rahoitusstrategian myötä korkoihin tehtiin huomattavia muutoksia, mikä mahdollisti konsernin suurten korkomenojen alentamisen.
(113)
Pankkirintamalla toteutettiin samaan aikaan uudelleenjärjestelyjä. Kolme pankkia ilmoitti olevansa valmiit luopumaan 8 567 000 euron saatavista (eli ilmeisesti huomattavasti yli 50 prosentin osuudesta saataviensa kokonaismäärästä) vastineena saataviensa loppuosan välittömästä maksamisesta. Toimenpiteen 3 laina, jolla on 80-prosenttinen takaus, koostuu siten 8 miljoonan euron käyttöpääomalainasta, 7,45 miljoonan euron konttokuranttisopimuksesta ja 9,425 miljoonan euron kausirahoituksesta.
(114)
Birialla oli siis takauksen myöntämisen aikaan vakavia maksuvalmiusongelmia, joiden perusteella sen voidaan katsoa olleen vaikeuksissa. Tätä päätelmää tukee se, että kolme pankkia oli vetäytynyt Birian toiminnan rahoittamisesta ja ne olivat jopa valmiit luopumaan suurimmasta osasta saataviaan, jos loput saatavat maksettaisiin niille välittömästi. Tämä osoittaa, että pankeilla oli vakavia epäilyjä siitä, kykenisikö Biria maksamaan velkojaan ja voitaisiinko sen katsoa olevan kannattava yritys.
(115)
Saksa väittää, että pankit vetäytyivät Birian toiminnan rahoittamisesta ainoastaan liiketoimintastrategiansa uudelleensuuntaamisen vuoksi. Komissio toteaa, että pankit luopuivat todennäköisesti noin 50 prosentin osuudesta maksamattomista saatavistaan. Tämä osoittaa, että vaikka pankit olisivatkin vetäytyneet rahoituksesta liiketoimintastrategiansa uudistamiseen liittyvistä syistä, ne pitivät erittäin epätodennäköisenä, että Biria maksaisi sille myönnetyt lainat kokonaisuudessaan takaisin.
(116)
Komissio päättelee tämän vuoksi, että Birian on katsottava olleen takauksen myöntämisen aikaan vaikeuksissa oleva yritys ja sille myönnetty takaus on vastaavasti katsottava rakenneuudistusta koskevaksi takaukseksi. Koska kyseisenkaltaisen takauksen myöntämisestä suurelle yritykselle on ilmoitettava erikseen komissiolle ja Biria oli myöntämisilmoituksen aikaan suuri yritys, takauksen perustana Saksan mukaan olleen hyväksytyn tukiohjelman edellytykset eivät täyttyneet eikä takaus sen vuoksi kuulunut kyseisen tukiohjelman piiriin.
(117)
Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavat takaukset myönsi Sachsenin osavaltio, joten ne myönnettiin valtion varoista ja niiden on katsottava johtuvan valtiosta.
(118)
Toimenpiteen on lisäksi tuotettava tuensaajalle etua. Komissio katsoo, että kumpikin kyseessä oleva takaus tuotti Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) perusteetonta etua.
(119)
EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun komission tiedonannon (19), jäljempänä ’takauksia koskeva tiedonanto’, 2.2 ja 3.2 kohdassa esitetyistä syistä lainanottajalle aiheutuu etua, jos sen ei tarvitse maksaa takauksesta markkinahintaa. Tietyissä tapauksissa lainanottaja, joka on vaikeuksissa oleva yritys, ei löytäisi rahoituslaitosta, joka olisi valmis myöntämään tälle lainan ilman valtiontakausta.
(120)
Nyt käsiteltävässä tapauksessa takaukset myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainoille ilman että takaajalle (valtio) aiottiin maksaa markkinaperusteista hintaa.
(121)
Takauksia koskevan tiedonannon 3.2 kohdassa komissio esittää seuraavat neljä edellytystä, joiden on kaikkien täytyttävä, jotta kyseessä ei olisi takauksen muodossa myönnetty valtiontuki:
(1)
Lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa.
(2)
Takauksen laajuus voidaan myöntämishetkellä mitata asianmukaisesti.
(3)
Takaus ei kata enempää kuin 80 prosenttia lainasaamisen määrästä.
(4)
Takauksesta maksetaan markkinaperusteinen hinta.
(122)
Sovellettuaan näitä edellytyksiä nyt käsiteltävänä olevaan asiaan komissio toteaa ensinnäkin, että Sachsen Zweirad GmbH ja Biria olivat takausten myöntämisen aikaan vaikeuksissa olevia yrityksiä.
(123)
Takauksista ei maksettu vuosimaksuja, ja ne myönnettiin vaikeuksissa olevan yrityksen lainoille. Jo se seikka, ettei takauksista maksettu markkinaperusteista hintaa, viittaa siihen, että toimenpiteet tuottivat Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Birialle etua. Yritysasiakasmarkkinoilla ei ole tarjolla takauksia, joista ei tarvitsisi maksaa markkinaperusteista maksua. Tämä koskee vielä selkeämmin takauksia vaikeuksissa oleville yrityksille, jotka eivät ehkä pysty maksamaan lainojaan takaisin.
(124)
Takauksia koskevan tiedonannon logiikka johtaa näin ollen päätelmään, jonka mukaan takaus oli valtiontukea.
(125)
Sen vuoksi komissio tekee sen johtopäätöksen, että takaukset toivat Sachsen Zweirad GmbH:lle ja Biria GmbH:lle (nykyinen Biria AG) etua, sillä ne eivät olisi saaneet kyseisiä takauksia markkinoilta vastaavin ehdoin.
(126)
Samoista kuin johdanto-osan 100 kappaleessa esitetyistä syistä toimenpiteet 2 ja 3 ovat omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan kauppaan.
6.4 Päätelmä tukien olemassaolosta
(127)
Komissio päättelee tämän vuoksi, että äänetön osakkuus ja molemmat takaukset ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että niitä ei myönnetty hyväksytyn tukiohjelman mukaisesti. Toimenpiteet 1, 2 ja 3 ovat siksi uutta tukea, ja ne on arvioitava sen mukaisesti.
6.5 Tukiosuuden laskeminen
(128)
Takauksia koskevan tiedonannon 4.1 kohdan mukaan lähtökohtana on, että yksittäinen takaus tai takausjärjestelmä on valtiontukea, ellei se ole markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen. Siten valtiontuen osuus on määriteltävä, jotta voidaan tarkistaa, voidaanko tuki katsoa tiettyjen valtiontukia koskevien poikkeusten perusteella sisämarkkinoille soveltuvaksi. Sen vuoksi komission on laskettava tukiosuus, ennen kuin se voi tarkastella tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.
(129)
Komissio on määritellyt tukiosuuden laskemisen yleiset periaatteet takauksia koskevassa tiedonannossa.
(130)
Komissio katsoo, että valtiontakauksen tukiosuus voi periaatteessa osoittautua jopa yhtä suureksi kuin sen perustana olevan lainan kokonaismäärä, ellei tuensaaja pysty omin voimin saamaan rahoitusta markkinoilta (ks. takauksia koskevan tiedonannon 2.2 kohta ja 4.1 kohdan a alakohta).
(131)
Tukiosuuden laskemista koskevat säännöt esitetään takauksia koskevan tiedonannon 4.1 kohdassa (Yleistä), 4.2 kohdassa (Tukiosuus yksittäisissä takauksissa) ja 4.4 kohdassa (Tukiosuus takausjärjestelmissä). Jäljempänä komissio soveltaa näitä sääntöjä nyt käsiteltävänä olevaan asiaan.
(132)
Takauksia koskevan tiedonannon 4.2 kohdan mukaan silloin, kun takauksen markkinahintaa ei ole saatavilla vertailukohdaksi, verrataan markkinaehtoisen lainan kokonaisrahoituskustannuksia takauksen kanssa ja ilman takausta (toisin sanoen on verrattava vastaavan ilman takausta olevan lainan korkoa valtiontakauksen saaneen lainan korkoon, johon on lisätty takausmaksut).
(133)
Monissa tapauksissa tällaista markkinakorkoa ei ole käytettävissä. Sen vuoksi komissio on kehittänyt viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetuissa tiedonannoissa menetelmän, jota voidaan takauksia koskevan tiedonannon 4.2 kohdassa esitetyistä syistä käyttää korvaavana muuttujana markkinakorolle.
(134)
Viitekorkoja koskevan vuoden 1997 tiedonannon mukaan komissio määrittää viitekorot, joiden tulisi heijastaa markkinoilla tavanomaisin vakuuksin myönnettyihin keskipitkiin ja pitkiin lainoihin sovellettavaa korkotasoa. Lisäksi viitekorkoja koskevassa vuoden 1997 tiedonannossa viitataan siihen, että tämä viitekorko on alin käytetty korko ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joissa on erityinen riski (esimerkiksi vaikeuksissa olevan yrityksen kohdalla tai pankkien yleensä vaatimien vakuuksien puuttuessa). Korotus voi tällöin olla 400 peruspistettä tai enemmän. Viitekorkoja koskevassa vuoden 1997 tiedonannossa ei selvennetä, saako eri riskien huomioonottamiseksi käytettyjä riskipreemioita kumuloida. Kumulointia ei ole suljettu pois, mutta komission on päätöksessään perusteltava eri riskipreemioiden kumuloimiseksi käyttämänsä menetelmä ja sitä varten tukeuduttava rahoitusmarkkinoilla sovellettuihin menetelmiin (20).
(135)
Deloitte & Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH teki vuonna 2004 selvityksen Euroopan komission kilpailupääosastolle, jäljempänä ’selvitys’. Selvityksessä (21) havaittiin empiiristen tutkimusten perusteella mm. riskipreemioita, joita markkinoilla käytettiin eri riskiluokkiin kuuluville yrityksille ja erilaisin vakuuksin toteutetuissa liiketoimissa. Selvityksestä käy yksiselitteisesti ilmi, että erilaisten riskinäkökohtien yhdistäminen (lainanottajan luottokelpoisuus, vakuudet) heijastuu peruskorkoon erilaisina preemioina.
(136)
Selvityksen pohjalta komissio kehitti edelleen lähestymistapaansa lainojen tukiosuuden laskemiseen tiedonannossaan viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (22) (jäljempänä ’viitekorkoja koskeva vuoden 2008 tiedonanto’). Viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa heijastuu selvityksessä noudatettu lähestymistapa: Peruskorkoon sovelletaan preemiota yrityksen luottokelpoisuuden ja vakuuksien mukaan.
(137)
Lisäksi komissio katsoo, että arvioitavina olevien toimenpiteiden tukiosuuden laskenta on yhteydessä tuen käsitteeseen. Tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan on selvää, että kysymykseen siitä, onko jokin tuki perussopimuksessa tarkoitettua valtiontukea, on vastattava objektiivisten seikkojen perusteella, jotka on arvioitava ajankohtana, jolloin komissio tekee päätöksensä (23).
(138)
Näin ollen komissio katsoo, että viitekorkoja koskeva vuoden 2008 tiedonanto on asianmukainen perusta tukiosuuden laskemiselle. Sen vuoksi käsiteltävinä olevien toimenpiteiden tukiosuus lasketaan seuraavassa tämän tiedonannon pohjalta.
(139)
Komissio katsoo, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on sen korvauksen, jonka Bike Systems olisi joutunut maksamaan äänettömästä osakkuudesta vapailla markkinoilla, ja tosiasiallisesti maksetun korvauksen välinen erotus. Koska Bike Systems oli äänettömän osakkuuden toteutuksen aikaan vaikeuksissa ja osakkuuteen liittyi sen vuoksi suuri riski, tuen osuus äänettömässä osakkuudessa voidaan katsoa 100 prosentiksi, sillä markkinataloussijoittaja ei mahdollisesti olisi lainkaan toteuttanut tämänkaltaista osakkuutta (24).
(140)
Komission mielestä äänetön osakkuus ei ole laina, mutta sitä voidaan verrata lainaan, johon liittyy erityisen suuri riski, sillä se on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan huonompi kuin kaikki muut saatavat, myös etuoikeusasemaltaan heikommassa asemassa olevat lainat.
(141)
Kuten johdanto-osan 92 kappaleessa todetaan, äskettäin maksukyvyttömyysmenettelystä selviytyneen Bike Systemsin tilanteen on komission mielestä katsottava olleen epävakaa. Sen tulevaisuudennäkymät olivat epävarmat, sillä siinä toteutettiin vain suppea rakenneuudistus. Kuten mainitussa johdanto-osan kappaleessa todetaan, yritys on sen vuoksi katsottava vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Äänettömälle osakkuudelle ei myöskään annettu lainkaan vakuuksia, mikä lisäsi tappioriskiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että takaus on katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet. Vakuuksien puuttumisen lisäksi äänetön osakkuus on maksukyvyttömyystilanteessa etuoikeudeltaan kaikkia muita lainoja huonompi, mikä kasvattaa tappioriskiä entisestään. Komission näkemyksen mukaan viimeksi mainittua seikkaa on pidettävä lisäriskinä riittävien vakuuksien puuttumisen ohella, sillä vakuuksien heikkous lisää riskiä, että lainanottajan päätyessä maksukyvyttömyyteen velkojan saamisia ei voida hoitaa suoraan vakuuksia rahaksi muuttamalla. Vaateen etuoikeudeltaan heikompi asema taas merkitsee sitä, että maksukyvyttömyystilanteessa tällaisen velkojan vaateet hoidetaan vasta muiden velkojien jälkeen eikä se sen vuoksi todennäköisesti saa mitään takaisin.
(142)
Komission näkemyksen mukaan Bike Systemsille on annettava luottoluokitus ”huono”, koska toimenpiteen myöntämisen aikaan se oli vaikeuksissa. Viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa määritetään, että tämän luottoluokituksen saaneisiin yrityksiin, joiden vakuustaso on heikko, voi olla tarpeen soveltaa jopa 1 000 peruspisteen marginaalia, jotta tuen olemassaolo voidaan sulkea pois. Komissio katsoo, että vakuuksien puuttumisen ja äänettömän osakkuuden alhaisen etuoikeusaseman johdosta 1 000 peruspisteen marginaali on perusteltu.
(143)
Tästä seuraa, että äänettömän osakkuuden tukiosuus on 1 000 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen välinen erotus.
(144)
Lisäksi komissio katsoo, että muuttuva 3,5 prosentin korvaus voidaan ottaa tukiosuuden laskennassa huomioon vain osittain, sillä se riippuu siitä, tuottaako yritys voittoa. Yrityksen tilanne oli kuitenkin heikko ja sen tuottonäkymät epävarmat. Komission mielestä onkin kohtuullista, että muuttuvasta korvauksesta otetaan huomioon vain puolet eli 1,75 prosentin osuus. Tukiosuuden laskennassa käytettävänä tosiasiallisena korvauksena olisi tämän mukaisesti otettava huomioon 8,75 prosentin kiinteä korko ja puolet muuttuvasta 3,5 prosentin korvauksesta eli yhteensä 10,5 prosentin kokonaiskorvaus. Tukiosuus vastaa siis 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja 10,5 prosentin korvauksen erotusta.
(145)
Toimenpiteet 2 ja 3 muodostavien takausten ansiosta Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH saivat lainaa rahoitusmarkkinoilla yleensä tarjottavia ehtoja edullisemmin ehdoin. Toimenpiteen 2 muodostavaan takaukseen ja toimenpiteen 3 muodostavaan takaukseen sisältyvä tukiosuus vastaa erotusta sen koron välillä, jonka Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olisivat joutuneet maksamaan markkinaehtoisesta lainasta (eli takauksettomasta lainasta), ja sen koron välillä, jolla taattu laina todellisuudessa myönnettiin. Erotus vastannee preemiota, jonka markkinataloussijoittaja olisi vaatinut näille takauksille. Koska Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat takauksien ja niitä vastaavien lainojen myöntämisen aikaan vaikeuksissa, tuen osuus takauksista saattaa olla jopa 100 prosenttia, sillä yksikään lainanantaja ei olisi myöntänyt lainoja ilman takausta (25).
(146)
Komission mielestä Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnettyyn lainaan ja takaukseen liittyi erityisen pienten vakuuksien vuoksi tavanomaista suurempi riski. Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn lainan vakuutena oli vain konserniin kuuluvien yritysten omavelkainen takaus. Tällaisen takauksen taloudellinen arvo on erittäin pieni. Tämän vuoksi komissio katsoo, että takaus on katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet.
(147)
Biria GmbH:lle myönnetyn lainan ja takauksen vakuuksien taloudellinen arvo oli suurempi kuin Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen tapauksessa. Vakuudet olivat kuitenkin edelleen pienemmät kuin yleensä vaaditaan. Biria GmbH:n takauksen vakuutena on 15 miljoonan euron ensisijainen kiinnitysluotto Bike Systemsin omaisuuteen. Kiinnitysluotto on kuitenkin toiseen 2 miljoonan euron lainaan verrattuna etuoikeusasemaltaan heikompi. Tämä ensisijainen kiinnitysluotto kattoi näin ollen ainoastaan hiukan yli 50 prosenttia lainan kokonaissummasta. Kiinnitysluoton asianmukaisen likvidaatioarvon suuruudesta ei ole kuitenkaan mitään viitteitä. Muiden vakuuksien (kiinnitysluotot, saatavien siirto, konserniin kuuluvien yritysten omistuksessa olevien tavaroiden omistuksenpidätys ja Biria GmbH:n omistajien omavelkainen takaus) arvo oli vähäinen. Asetetuista vakuuksista huolimatta takaus on komission näkemyksen mukaan katsottava viitekorkoja koskevassa vuoden 2008 tiedonannossa tarkoitetuksi liiketoimeksi, jolla on heikot vakuudet.
(148)
Kuten edellä esitettiin, Biria GmbH ja Sachsen Zweirad GmbH olivat takauksien myöntämisaikaan vaikeuksissa, joten niiden luottokelpoisuudeksi on määriteltävä ”huono”. Jotta voitaisiin sulkea pois se mahdollisuus, että tähän luottokelpoisuusluokkaan kuuluvan yrityksen kohdalla on kyse valtiontuesta, viitekorkoja koskevan vuoden 2008 tiedonannon mukaan vakuuksien ollessa heikkoja marginaali voi olla jopa 1 000 peruspistettä. Komission näkemyksen mukaan Sachsen Zweirad GmbH:n osalta on vähäisten vakuuksien vuoksi perusteltua soveltaa 800 peruspisteen marginaalia. Biria GmbH:lla oli hiukan paremmat vakuudet. Tämän vuoksi sen osalta on perusteltua soveltaa 700 peruspisteen marginaalia. Se, että kumpaankin yritykseen sovelletaan äänettömään osakkuuteen verrattuna matalampaa marginaalia, johtuu osakkuuden alhaisemmasta etuoikeusasemasta.
(149)
Sachsen Zweirad GmbH:lle myönnetyn takauksen (toimenpide 2) tukiosuus on 800 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko, johon on lisätty mahdolliset takauksesta perityt preemiot) välinen erotus.
(150)
Biria GmbH:lle myönnetyn takauksen (toimenpide 3) tukiosuus on vastaavasti 700 peruspisteellä lisätyn viitekoron ja taatun lainan kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko, johon on lisätty mahdolliset takauksesta perityt preemiot) välinen erotus.
6.6 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaiset poikkeukset
(151)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista kyseisen artiklan 1 kohdan mukaiseen yleiseen tukikieltoon.
(152)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei voida soveltaa tähän asiaan, sillä kyse ei ole yksittäisille kuluttajille myönnettävästä sosiaalisesta tuesta, luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi myönnettävästä tuesta eikä tuesta talouden tukemiseen Saksan liittotasavallan alueilla, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
(153)
Myöskään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdan poikkeuksia ei voida soveltaa. Ne liittyvät yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden sekä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen.
(154)
Jäljelle jäävät siten SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa ja niihin perustuvissa yhteisön suuntaviivoissa määrätyt poikkeukset.
(155)
Komissio toteaa aluksi, että Bike Systemsin kotipaikka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella, joka on oikeutettu aluetukiin. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, joista voitaisiin päätellä, että alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa (26) aluetukien myöntämiselle asetetut edellytykset täyttyvät.
(156)
Myös yhteisön suuntaviivat sisältävät poikkeusmääräyksiä. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa 2001, siihen sovelletaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoja. Komission hallussa ei ole tietoja, joiden perusteella tuen voitaisiin näiden suuntaviivojen perusteella katsoa olevan SEUT-sopimuksen mukainen. Pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetaan rakenneuudistustuen myöntämisen ehdoksi toteuttamiskelpoisen rakenneuudistussuunnitelman noudattaminen siten, että vältetään kohtuuttomia kilpailunvääristymiä ja tuet rajataan vähimmäismäärään. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen yhteydessä, Saksa ei ole toimittanut sille mitään tietoja, joiden perusteella näiden ehtojen voitaisiin todeta täyttyvän. Komissio katsoo sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.
(157)
Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen ei voida soveltaa myöskään muita suuntaviivoja ja asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, tukia pienille ja keskisuurille yrityksille sekä tukia työllisyyden, koulutuksen ja riskipääoman alalla. Koska toimenpiteellä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, se katsotaan SEUT-sopimuksen vastaiseksi toimintatueksi.
(158)
Komissio toteaa, että Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n kotipaikka sijaitsee SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisella tukialueella. Kyseisen alakohdan mukaisia poikkeuksia ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisia poikkeuksia ei kuitenkaan voida soveltaa niihin, sillä Sachsen Zweirad GmbH ja Biria GmbH olivat vaikeuksissa eikä tukitoimenpiteitä ollut tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen tietyllä alueella.
(159)
Komissio tulee siihen tulokseen, että tähän asiaan voidaan soveltaa ainoastaan valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja. Koska tuki myönnettiin maaliskuussa ja joulukuussa 2003, siihen sovelletaan pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoja.
(160)
Tuen myöntäminen edellyttää, että tuensaaja toteuttaa rakenneuudistussuunnitelman, jonka kesto on mahdollisimman lyhyt ja jolla yrityksen pitkän aikavälin kannattavuus voidaan palauttaa kohtuullisen ajan kuluessa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen olettamusten perusteella. Huolimatta epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamisen aikaan, Saksa ei ole toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että takausten myöntäminen perustui toteuttamiskelpoiseen rakenneuudistussuunnitelmaan, joka olisi mahdollistanut konsernin toiminnan muuttumisen jälleen kannattavaksi.
(161)
Lisäksi tukien haitalliset vaikutukset kilpailijoihin on pyrittävä poistamaan mahdollisimman laajasti. Tämä merkitsee useimmiten sitä, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yritysten osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan. Komissiolla ei ole hallussaan tietoja merkityksellisistä markkinoista eikä Biria-konsernin osuudesta merkityksellisillä markkinoilla. Sillä ei ole myöskään tietoja yrityksen markkinaosuutta rajoittavista tasoitustoimenpiteistä. Näyttää päinvastoin siltä, että Biria-konserni on kasvattanut markkinaosuuttaan hankkimalla vuonna 2001 omistukseensa Checker Pigin ja Bike Systemsin.
(162)
Tuen määrä on pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rajattava rakenneuudistuksen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään, kun otetaan huomioon yrityksen ja sen osakkaiden käytettävissä olevat taloudelliset resurssit. Tuensaajan odotetaan lisäksi osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Koska tukea ei myönnetty rakenneuudistussuunnitelman perusteella, komissiolla ei ole mitään tietoa tuensaajan rahoitusosuudesta eikä siitä, rajattiinko tuki välttämättömään vähimmäismäärään.
(163)
Pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivojen mukaan rakenneuudistustukia voidaan myöntää vain kerran. Jos kyseinen yritys on saanut jo aiemmin rakenneuudistustukea ja rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta, komissio sallii yleensä uuden rakenneuudistustuen myöntämisen vain poikkeuksellisten ja odottamattomien seikkojen perusteella.
(164)
Sachsen Zweirad GmbH sai huhtikuussa 1996 ja maaliskuussa 1998 julkisen osakkuuden muodossa yhteensä 1 278 200 euron rakenneuudistustuen, joka perustui hyväksyttyyn tukiohjelmaan. Koska Sachsen Zweirad GmbH:n rakenneuudistuksen päättymisestä on kulunut alle kymmenen vuotta eikä komission tiedossa ole poikkeuksellisia tai odottamattomia seikkoja, joiden perusteella tuen myöntäminen voitaisiin hyväksyä, takausten myöntämisessä ei ole noudatettu tuen ainutkertaisuuden periaatetta.
(165)
Komissio katsoo sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuen vuoden 1999 suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyty.
(166)
Komission näkemyksen mukaan toimenpiteisiin 2 ja 3 ei voida soveltaa myöskään muita yhteisön suuntaviivoja eikä asetuksia, jotka koskevat muun muassa tutkimuksen ja kehittämisen tukia, ympäristönsuojelun tukia, pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettäviä tukia sekä tukia työllisyyden ja koulutuksen tai riskipääoman alalle. Koska toimenpiteillä ei ole yhteisen edun mukaisia tavoitteita, ne katsotaan SEUT-sopimuksen vastaisiksi toimintatuiksi.
VII PÄÄTELMÄ
(167)
Komissio toteaa, että gbb:n 1 070 732 euron osakkuus Bike Systemsissä, Sachsen Zweirad GmbH:n 5,6 miljoonan euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ja Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG) 24 875 000 euron lainalle myönnetty 80-prosenttinen takaus ovat valtiontukia, jotka eivät täytä sisämarkkinoille soveltuvuudelle asetettuja edellytyksiä.
(168)
Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti komissiolla on periaatteessa velvollisuus määrätä nämä sisämarkkinoille soveltumattomat tuet perittäviksi takaisin tuensaajalta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:n (nykyinen MB System), Sachsen Zweirad GmbH:n ja Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi, ei sovellu sisämarkkinoille. Tuki kattaa seuraavat toimenpiteet:
a)
Toimenpide 1: 2 070 732 euron äänetön osakkuus Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG:ssä (nykyinen MB System). Tukiosuus vastaa erotusta 1 000 peruspisteellä korotetun viitekoron ja äänettömästä osakkuudesta maksetun korvauksen (kiinteä osuus ja 50 prosenttia muuttuvasta korvauksesta) välillä.
b)
Toimenpide 2: Sachsen Zweirad GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi myönnetty 4 480 000 euron takaus. Tukiosuus vastaa erotusta 800 peruspisteellä korotetun viitekoron ja kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko sekä mahdolliset takauksesta perityt preemiot), joilla taattu laina myönnettiin, välillä.
c)
Toimenpide 3: Biria GmbH:n (myöhemmin Biria AG, nykyinen MB Immobilien) hyväksi myönnetty 19 900 000 euron takaus. Tukiosuus vastaa erotusta 700 peruspisteellä korotetun viitekoron ja kokonaisrahoituskustannusten (lainan korko sekä mahdolliset takauksesta perityt preemiot), joilla taattu laina myönnettiin, välillä.
2 artikla
1. Saksan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.
2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano.
3. Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä alkaen, kun tuki on saatettu tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintäajankohtaan asti.
4. Korko lasketaan asetuksen (EY) N:o 794/2004 (27) V luvussa esitetyn koronlaskentatavan mukaisesti.
5. Saksan on peruutettava kaikki 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksamatta olevat maksut tämän päätöksen tiedoksiantamisesta alkaen.
3 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Saksan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
4 artikla
1. Saksan on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Saksan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Saksan on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Saksan on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2010.