KOMMISSIONENS AFGØRELSE
27. oktober 2010
om Ungarns statsstøtte C 14/09 (ex NN 17/09) til Péti Nitrogénművek Zrt.
(meddelt under nummer K(2010) 7274)
(Kun den ungarske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/269/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Kommissionens beslutning om indledning af proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) med hensyn til støttesag C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med disse bestemmelser, og under henvisning til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Ved udgangen af 2008 fik Kommissionen via medierne kendskab til Ungarns planlagte foranstaltninger til fordel for Péti Nitrogénművek Zrt. (i det følgende benævnt: »Nitrogénművek«). Efter flere informationsudvekslinger indledte Kommissionen den 29. april 2009 den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende foranstaltninger, der angiveligt udgjorde statsstøtte.
(2)
Ungarn fremsatte den 3. og 17. august 2009 bemærkninger til Kommissionens beslutning om indledning af proceduren.
(3)
Beslutningen om indledning af proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 17. juli 2009 (3). Kommissionen modtog bemærkninger fra fire interesserede parter, nemlig fra Nitrogénművek - som de foranstaltninger, der angiveligt udgjorde statsstøtte, var rettet mod - den 18. august 2009, fra to interesserede parter, som anmodede om, at deres navne blev hemmeligholdt, den 17. og 18. august 2009, og fra ZAK S.A. den 19. august 2009.
(4)
Kommissionen videresendte bemærkningerne til Ungarn ved brev af 21. september 2009. Ungarn sendte sine kommentarer dertil ved brev af 20. oktober 2009.
(5)
Kommissionen anmodede de ungarske myndigheder om yderligere oplysninger den 3. november 2009, og Ungarn svarede ved brev af 4. december 2009. En yderligere informationsudveksling mellem Kommissionen og de ungarske myndigheder fandt sted pr. e-mail i juni 2010.
II. STØTTEMODTAGEREN
(6)
Nitrogénművek fremstiller kunstgødning. Virksomheden har hovedsæde i Pétfürdő, i den ungarske region Veszprém, som er en støtteberettiget region i henhold til artikel 107, stk. 3, i TEUF. Nitrogénművek er Ungarns største gødningsproducent og hovedleverandør på det ungarske marked.
(7)
I 2008 havde Nitrogénművek en omsætning på 64,8 mia. HUF (ca. 232 mio. EUR), hvoraf 74 % blev realiseret i Ungarn og 26 % blev eksporteret (hovedsagelig til EU-markeder). I 2008 havde virksomheden 508 beskæftigede. Virksomhedens registrerede kapital androg 528 mio. HUF (ca. 1,92 mio. EUR). I 2008 androg egenkapitalen i alt 11 mia. HUF (ca. 40 mio. EUR).
Tabel 1
Nitrogénműveks finansielle nøgletal
2007
mia. HUF
2007
mio. EUR
2008
mia. HUF
2008
mio. EUR
Omsætning
48,211
175
64,836
232
Driftsresultat
2,435
8,9
16,335
59,4
Nettoresultat overskud/tab (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Kilde: Virksomhedens regnskaber for 2008.
(8)
Den 18. oktober 2008 indstillede Nitrogénművek sin produktion.
III. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN
(9)
Den 18. december 2008 meddelte den ungarske regering (4), at den for at sikre den fortsatte gødningsproduktion i Ungarn og for at opretholde beskæftigelsen ville »redde« Nitrogénművek ved at indskyde kapital til genoptagelse af produktionen og dækning af driftsomkostningerne.
(10)
Den 20. december 2008 godkendte regeringen (5) to særskilte statsgarantier for to lån, som skulle ydes af den 100 % statsejede ungarske udviklingsbank (Magyar Fejlesztési Bank Zrt., »MFB«). De to garantier blev stillet mod forudgående betaling af en engangspræmie på 2 % af det garanterede beløb.
(11)
Med disse to statsgarantier som sikkerhed indgik MFB og Nitrogénművek den 26. januar 2009 to låneaftaler:
a)
LÅN A: investeringslån (6) på 52 mio. EUR med en løbetid på seks år. Lånet forrentes med en seksmåneders EURIBOR + 1,7 %. For statsgarantien på 100 % skal der betales en forudgående engangspræmie på 2 % af lånebeløbet. Sikkerhed for MFB: 100 % statsgaranti, andenprioritetspant i aktiver (dvs. umiddelbart efter lån B nedenfor) (7). Der blev ikke fastsat nogen specifik sikkerhedsstillelse til staten. Hovedstolen skal tilbagebetales i 12 halvårlige afdrag fra den 15. juni 2009. Renterne betales hvert halve år.
b)
LÅN B: driftskapitallån på 10 mia. HUF (ca. 36 mio. EUR), som ydes i fire år og forrentes med en tremåneders BUBOR (8) + 2,5 %. Lånet sikres ved en 80 % statsgaranti med en forudgående engangspræmie på 2 % (af det beløb, som dækkes af garantien på 80 %). Sikkerhed for MFB: 80 % statsgaranti, førsteprioritetspant i aktiver. Der blev ikke fastsat nogen specifik sikkerhedsstillelse til staten. I overensstemmelse med regeringens beslutning havde MFB ret til at udpege to medlemmer af Nitrogénműveks bestyrelse. Hovedstolen skal tilbagebetales ved lånets udløb. Renterne betales hver tredje måned.
Tabel 2
Oversigt over statsforanstaltningerne til fordel for Nitrogénművek
Formål
Lånebeløb
Rente
Garanti
Forudgående betaling af en 2 % garanti-præmie, beregnet på årsbasis (9)
Vigtigste sikkerhedsstillelse for banken
Lån A
Investeringer
52 mio. EUR
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Andenprioritetspant i aktiver
Lån B
Driftskapitalfinansiering
10 mia. HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Førsteprioritetspant i aktiver
(12)
Nitrogénművek genoptog produktionen den 26. februar 2009.
IV. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN
(13)
I beslutningen af 29. april 2009 om indledning af proceduren spurgte Kommissionen, om Nitrogénművek var en kriseramt virksomhed ifølge Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (10) (i det følgende benævnt: »rednings- og omstruktureringsbestemmelserne«), og om den i så fald kunne have opnået finansiering på markedet på de samme vilkår, som de ungarske myndigheder tilbød. Ved en foreløbig gennemgang fandt Kommissionen, at følgende støtteforanstaltninger til fordel for virksomheden kunne indebære uforenelig statsstøtte, da de tilsyneladende var gennemført på vilkår, der lå under markedsrenten:
a)
Statsgarantien på 100 % for investeringslånet på 52 mio. EUR.
b)
Selve investeringslånet på 52 mio. EUR, såfremt der var tale om et eksisterende lån, der blev ydet forud for statsgarantien. (Ud fra de oplysninger, der var til rådighed på det tidspunkt, hvor Kommissionen indledte proceduren, stod det ikke klart, om investeringslånet var et eksisterende eller et nyt lån).
c)
Statsgarantien på 80 % for driftskapitallånet på 10 mia. HUF.
d)
Den del på 20 % af driftskapitallånet, der var ydet uden statsgaranti.
(14)
Kommissionen mente også, at statsgarantien på 100 % for investeringslånet kunne udgøre støtte til MFB, for så vidt den er stillet som sikkerhed for et eksisterende lån.
V. UNGARNS BEMÆRKNINGER
(15)
Ungarn fremfører generelt, at foranstaltningerne ikke kunne klassificeres som statsstøtte, fordi de var i overensstemmelse med markedsvilkårene og ikke gav modtageren en fordel. Ungarn anfægter ikke de andre kumulative statsstøttekriterier, dvs. overførsel af statsmidler, selektivitet, konkurrencefordrejninger og påvirkning af samhandelen.
(16)
Ungarn bestrider især, at Nitrogénművek kan defineres som en kriseramt virksomhed som omhandlet i rednings- og omstruktureringsbestemmelserne. De ungarske myndigheder hævder, at virksomheden var rentabel og havde stabile driftsudsigter i 2008. Ungarn mener, at virksomhedens kreditværdighed kunne anses for »tilfredsstillende« på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet, hvilket svarer til »BB« i de rating-kategorier, der er fastsat i Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (11) (i det følgende benævnt »meddelelsen om referencesatsen og kalkulationsrenten«).
(17)
Med hensyn til standsningen af virksomhedens produktion i efteråret 2008 forklarer de ungarske myndigheder, at gødningsproduktionen generelt er særdeles sæsonbetonet. Desuden faldt efterspørgslen på grund af den igangværende finans- og økonomikrise. Virksomheden besluttede at indstille sin produktion på grund af de høje gaspriser (som udgør et vigtigt omkostningselement i gødningsproduktionen og forventedes at falde) og de betydelige opbyggede lagre. Ungarn bemærker også, at en sådan standsning af produktionen ikke var et sjældent fænomen på det europæiske marked. Flere produktionsanlæg lukkede eller begrænsede produktionen i samme periode.
(18)
Ungarn fastholder, at renterne og garantipræmien er i overensstemmelse med markedsvilkårene: i) i forbindelse med lån B skal de ikke betragtes som statsstøtte som omhandlet i meddelelsen om referencesatsen og kalkulationsrenten, og ii) i forbindelse med lån A er renten lavere end det, der ville blive anset for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene i henhold til meddelelsen om referencesatsen og kalkulationsrenten, men i betragtning af den høje sikkerhedsstillelse, kan den alligevel anses for at være i overensstemmelse med markedsvilkårene. Ungarn mener også, at flere låne- og kreditlinjeaftaler, som virksomheden og private banker havde indgået i første halvår 2008 på tilsvarende vilkår, viser, at præmierne og vilkårene i forbindelse med lån A og B ikke gav virksomheden nogen fordel i forhold til markedsfinansiering.
VI. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(19)
Kommissionen modtog bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren fra tre konkurrenter (12). Alle parter støttede Kommissionens undersøgelse og hævdede, at lånene skulle betragtes som statsstøtte.
(20)
Støttemodtageren fremsatte også bemærkninger og bestred, at foranstaltningerne indebar ulovlig statsstøtte. Støttemodtagerens argumenter overlappede i vid udstrækning de ungarske myndigheders.
VII. UNGARNS KOMMENTARER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(21)
Ungarn tilbageviser i sit svar de interesserede parters bemærkninger, og gentager sine argumenter for, at Nitrogénművek ikke modtog statsstøtte.
VIII. STATSSTØTTE SOM OMHANDLET I ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF
(22)
For at fastslå, om der er tale om statsstøtte, skal Kommissionen vurdere, om den pågældende foranstaltning opfylder betingelserne i artikel 107, stk. 1, i TEUF. I denne artikel er der fastsat følgende: »Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.
(23)
På grundlag af denne bestemmelse vil Kommissionen i det følgende vurdere, om de pågældende foranstaltninger til fordel for Nitrogénművek udgør statsstøtte.
VIII.1. Lånene fra MFB må tilregnes staten
(24)
Reglerne for MFB’s drift er blevet ændret, siden foranstaltningerne blev truffet. Den foreliggende vurdering vedrører den retlige situation på det tidspunkt, hvor de pågældende låneaftaler blev indgået.
(25)
MFB er et statsejet specialiseret finansieringsinstitut, hvis etablering og drift på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet, blev reguleret af en særlov (i det følgende benævnt »MFB-loven«) (13). I henhold til loven skal banken forfølge bestemte offentlige politiske målsætninger. Det er således dens kernefunktion at fremme den økonomiske udvikling og bidrage effektivt til gennemførelsen af statens økonomiske politik og udviklingspolitik. Nogle af de forsigtighedsregler, der gælder for forretningsbanker, gælder ikke for MFB, da den er underlagt særlige forsigtighedsregler i henhold til MFB-loven.
(26)
MFB’s aktiekapital, der andrager 60 mia. HUF, ejes 100 % af den ungarske stat, og i henhold til MFB-loven må der ikke handles med aktierne. Nogle af MFB’s forpligtelser dækkes af statsbudgettet. I finansloven fastsættes MFB’s udlånsloft og de beløb, den må garantere. Desuden vil eventuel udloddet dividende indgå i statsbudgettet. Kommissionen mener derfor, at de foranstaltninger, som MFB har truffet, indebærer statsstøtte.
(27)
Statens ejendomsrettigheder til MFB udøves af ressortministeren. MFB aflægger årligt beretning for ressortministeren om sine transaktioner. Revisoren udpeges også af ressortministeren. Administrations- og tilsynsorganets medlemmer og formand, og den administrerende direktør, udpeges og afskediges af ressortministeren.
(28)
Selv om offentlig kontrol med et institut ikke betyder, at sidstnævntes handlinger automatisk må tilregnes staten (14), er de nødvendige betingelser, som EU-domstolen har fastsat, opfyldt i den foreliggende sag (15), hvilket tyder på, at MFB’s adfærd må tilregnes staten. MFB forfølger offentlige politiske målsætninger, dens retlige status er underlagt særskilt lovgivning, den er delvis fritaget for finansielt tilsyn, og en stor del af tilsynet med driften udøves af de offentlige myndigheder. Det fremgår især af de forhold, hvorunder foranstaltningerne er blevet truffet (dvs. en regeringsbeslutning med udtrykkelig udstedelse af en garanti for lån, der ydes af MFB, og med en bestemmelse om, at MFB til gengæld kan udpege to medlemmer til Nitrogénműveks bestyrelse, efter at regeringens talsmand havde udstedt en erklæring om, at de pågældende foranstaltninger ville blive truffet), at de ungarske myndigheder må anses for at have været involveret i dem.
(29)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at MFB’s handlinger må tilregnes staten.
VIII.2. Foranstaltningerne bør vurderes som direkte statslån
(30)
Da selve lånene direkte må tilregnes staten, øger den supplerende statsgaranti ikke statens finansielle byrde eller fordelene for Nitrogénművek. Det forekommer derfor hensigtsmæssigt at samle de pågældende lån og garantier under to foranstaltninger, der skal vurderes som direkte statslån (hvorved omkostningerne for Nitrogénművek vil være renten på lånene plus præmien for garantien).
(31)
Vurderingen af statsstøtten vil derfor blive foretaget på grundlag af meddelelsen om referencesatsen og kalkulationsrenten, som finder anvendelse på lån.
VIII.3. Fordel: Er foranstaltningerne i overensstemmelse med markedsvilkårene?
VIII.3.1. Virksomhedens finansielle situation på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet
(32)
Ungarn hævder, at Nitrogénművek ikke var en kriseramt virksomhed i henhold til rednings- og omstruktureringsbestemmelserne på det tidspunkt, da foranstaltningerne blev truffet. De ungarske myndigheder fremførte, at indstillingen af virksomhedens produktion i oktober 2008 var en strategisk og sæsonbestemt beslutning, og at flere andre markedsaktører indstillede produktionen i efteråret 2008. Ungarn mener, at virksomheden med rette burde anses for at have en BB-rating på daværende tidspunkt.
(33)
Kommissionen bemærker, at det på trods af, at virksomheden tilsyneladende havde likviditetsproblemer, forholder sig således, at virksomhedens samlede egenkapital oversteg dens registrerede kapital, at den ikke opfyldte kriterierne i den nationale lovgivning for at være under konkursbehandling, og at den havde positive driftsresultater og nettoresultater i hele 2008, hvilket også fremgår af den dokumentation, som Ungarn har fremlagt. Punkt 9-11 i rednings- og omstruktureringsbestemmelserne ser derfor ikke ud til at være opfyldt.
(34)
Det fremgår dog klart af undersøgelsen, og navnlig af virksomhedens regnskaber for 2008, at Nitrogénművek havde behov for de offentlige midler for at genoptage driften. I regnskaberne for 2008 blev der understreget følgende: »Virksomheden blev ramt af den finansielle og økonomiske krise i andet halvår 2008. Dens kunder kom i økonomiske vanskeligheder, og salget af Nitrogénművek’s produkter faldt derfor til et minimum. Den 18. oktober 2008 indstillede virksomheden produktionen af finansielle og økonomiske årsager. For at genoptage produktionen indledte virksomhedens ejer forhandlinger med regeringen. Som følge heraf udstedte regeringen garantien med det formål at sikre udbuddet af ungarsk gødning« (16). Det fremgår også af regnskaberne, at driftskapitallånet var nødvendigt for at genoptage aktiviteterne, og at en del af beløbet blev brugt til at betale leverandørkreditter, som forfaldt til betaling den 31. december 2008 (17).
(35)
Kommissionen er af den opfattelse, at en virksomhed, der har indstillet produktionen, og ikke kan genoptage driften uden offentlig støtte - uanset hvad der var årsag til, at aktiviteterne blev indstillet - ikke kan betragtes som en sund og levedygtig virksomhed. Det fremgår klart af regnskaberne, at virksomheden led af alvorlig likviditetsmangel, og at statens indgreb var af væsentlig betydning for at skaffe kapital.
(36)
Hvad virksomhedens kreditværdighed angår, tvivler Kommissionen på, at den påståede BB-rating afspejler Nitrogénműveks reelle økonomiske situation på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet. For det første bemærker Kommissionen, at Ungarn ikke fremlagde en kreditvurdering foretaget af et uafhængigt kreditvurderingsbureau eller finansieringsinstitut. Den påståede BB-rating må tilregnes MFB, som i forbindelse med de pågældende foranstaltninger handlede som statens instrument (i overensstemmelse med regeringens udtrykkelige beslutning) og ikke som et uafhængigt finansieringsinstitut, der søger at foretage en sund kommerciel vurdering. Dette sætter i sig selv spørgsmålstegn ved ratingens værdi. For det andet giver Ungarn slet ingen oplysninger om, hvilken metode og hvilke underliggende data MFB har anvendt til at fastlægge virksomhedens økonomiske situation. For det tredje er det ikke troværdigt, at Nitrogénműveks økonomiske situation kan anses for »tilfredsstillende« i betragtning af, at virksomheden på det tidspunkt, hvor foranstaltningerne blev truffet, ikke udøvede nogen produktionsaktiviteter og tilsyneladende havde hårdt brug for finansiering, da den ellers ikke ville kunne genoptage produktionen (se nærmere herom i betragtning 34 og 35 ovenfor). På denne særlige baggrund mener Kommissionen ikke, at den påståede BB-rating, uanset virksomhedens tidligere situation, kan anvendes til vurdering af, om foranstaltningerne indebærer statsstøtte i henhold til meddelelsen om referencesatsen og kalkulationsrenten.
(37)
Kommissionen konkluderer, at virksomheden ikke kan betragtes som en økonomisk sund virksomhed. Det fremgår klart af de fremlagte oplysninger, at den havde alvorlige likviditetsproblemer og var ude af stand til at genoptage aktiviteterne (se betragtning 34 og 35 ovenfor). Den kan således anses for at være i en dårlig økonomisk situation, hvilket svarer til den laveste kategori i meddelelsen om referencesatsen og kalkulationsrenten (CCC-kategorien).
VIII.3.2. Sikkerhedsstillelse
(38)
De aktiver, der blev stillet som sikkerhed, omfatter jord, bygninger og maskiner i nogle af Nitrogénműveks forskellige produktionsanlæg (18).
(39)
Hvad angår værdien af de aktiver, der blev stillet som sikkerhed, fremlagde Ungarn en evalueringsrapport, som virksomheden […] (19) havde udarbejdet midt i 2008. Ifølge denne evaluering havde de pågældende aktiver en markedsværdi på ca. […] mio. EUR og en likvidationsværdi på ca. […] mio. EUR. MFB beregnede aktivernes risikovægtede likvidationsværdi til ca. […] mio. EUR.
(40)
I betragtning af at de pågældende to låns samlede værdi er på 88 mio. EUR (dvs. at sikkerhedsstillelsen har en værdi på [over 70] % af lånene ifølge det mest forsigtige skøn), mener Kommissionen, at der er tale om en høj sikkerhedsstillelse i forbindelse med transaktionerne. Selv om sikkerheden for lån A er af andenprioritet, kan alle krav i forbindelse med denne transaktion fyldestgøres efter kravene i forbindelse med lån B.
(41)
Det forhold, at sikkerheden er stillet til MFB og ikke direkte til staten er uvæsentligt. Ifølge ungarsk ret (20) vil en garant, der skal indfri krav som følge af en garanti, få overdraget alle de rettigheder, der vedrører det underliggende lån. Hvis Nitrogénművek således ikke kan tilbagebetale lånet, og MFB gør garantien gældende, kan staten få sine krav fyldestgjort i de aktiver, der er stillet som sikkerhed i henhold til låneaftalen.
(42)
Med hensyn til lån B havde staten desuden ret til at udpege to medlemmer af virksomhedens bestyrelse med vetoret over beslutninger om at udbetale dividende, stille yderligere sikkerhed til tredjemand eller optage lån på over 100 mio. HUF.
(43)
På denne baggrund finder Kommissionen, at der var tale om en høj sikkerhedsstillelse for de to transaktioner, lån A og lån B, som anført i meddelelsen om referencesatsen og kalkulationsrenten.
VIII.3.3. Sammenlignelige markedsrenter
(44)
Ungarn fremlagde en række angiveligt »sammenlignelige« lån, som var aftalt mellem private banker og Nitrogénművek, med det formål at påvise, at finansieringsomkostningerne ved de offentlige foranstaltninger var i overensstemmelse med markedsvilkårene.
(45)
Disse eksempler er dog ikke sammenlignelige og dermed irrelevante for denne vurdering. For det første vedrører de i de fleste tilfælde lavere beløb og kreditlinjer på løbende konti (21). For det andet er bankernes renter højere end de renter, der skal vurderes her (22). Sidst men ikke mindst blev de alle ydet før krisen, især i første halvår 2008. Markedsvilkårene i denne periode kan ikke sammenlignes med perioden december 2008-januar 2009, hvor finanskrisen var på sit højeste.
VIII.3.4. Benchmarksatser i henhold til meddelelsen om referencesatsen og kalkulationsrenten
(46)
For at fastslå, om et lån indebærer statsstøtte og i bekræftende fald hvor meget, anvender Kommissionen et mål for markedsrentesatserne i sin meddelelse om referencesatsen og kalkulationsrenten. Ifølge denne meddelelse skal der anvendes differentierede marginer på basissatsen, afhængigt af virksomhedernes rating og sikkerhedsstillelsen.
(47)
Hvad angår det relevante vurderingstidspunkt bemærkes følgende: i betragtning af, at de endelige bindende låneaftaler blev indgået den 26. januar 2009, skal referencesatsen (basissats plus den relevante margin) den dag sammenholdes med den tilsvarende effektive forrentning af finansieringspakken.
(48)
Med hensyn til den margin, der skal anvendes, og som er beskrevet nærmere ovenfor, mener Kommissionen, at Nitrogénművek faldt ind under den laveste kategori i oversigten over referencesatser, og at der var tale om en høj sikkerhedsstillelse for transaktionerne. En margin på 400 basispoints oven i den relevante basissats kan derfor betragtes som en benchmark-markedssats.
(49)
Hvad angår lån A (EUR), androg de samlede effektive finansieringsomkostninger 4,362 % den 26. januar 2009 (23). Til sammenligning var den relevante referencesats den dag på 8,99 % (24). De samlede finansieringsomkostninger ved lån A er således lavere end benchmarksatsen, og foranstaltningen giver derfor virksomheden en fordel.
(50)
Hvad angår lån B (HUF), androg de samlede effektive finansieringsomkostninger 12,44 % (25). Den relevante referencesats den dag var derimod 14,01 % (26). De samlede finansieringsomkostninger ved lån B er således lavere end benchmarksatsen, og foranstaltningen giver derfor virksomheden en fordel.
VIII.4. Konklusion med hensyn til statsstøtte
(51)
Som det fremgår af ovenstående finansieres foranstaltningerne ved hjælp af statsmidler og må tilregnes staten.
(52)
Nitrogénművek opnåede finansiering på bedre vilkår, end den ville have kunnet opnå på markederne. Foranstaltningerne giver derfor virksomheden en fordel.
(53)
Desuden er fordelen selektiv, da foranstaltningerne er begrænset til Nitrogénművek.
(54)
Disse selektive foranstaltninger vil kunne fordreje konkurrencen ved at give virksomheden en fordel i forhold til konkurrenterne, og medlemsstaterne har en omfattende samhandel med gødning.
(55)
Lån A og B udgør derfor statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
IX. EVENTUEL STØTTE TIL MFB
(56)
Kommissionen nævnte i sin beslutning om indledning af proceduren, at garantien på 100 % for lån A muligvis kunne indebære statsstøtte til MFB i betragtning af, at modstridende oplysninger tydede på, at investeringslånet var et eksisterende lån (i så fald kunne den senere garanti betragtes som støtte til banken, idet den forbedrede dens mulighed for tilbagebetaling). Undersøgelsen har dog vist, at lån A er et nyt lån, der blev optaget den 26. januar 2009, og dermed udgjorde garantien på 100 % for lån A ikke statsstøtte til MFB.
X. STØTTENS FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED
X.1. Generelt
(57)
Artikel 107 stk. 2, og stk. 3, i TEUF indeholder undtagelser fra den generelle regel i stk. 1 om, at statsstøtte er uforenelig med det indre marked.
(58)
I det følgende vil Kommissionen vurdere, om foranstaltningerne er forenelige i henhold til disse undtagelser. Det skal dog understreges, at Ungarn ikke har fremsat argumenter for, at de er forenelige med det indre marked.
X.2. Undtagelser efter artikel 107, stk. 2, i TEUF
(59)
Undtagelserne i artikel 107, stk. 2, i TEUF finder ikke anvendelse i den foreliggende sag, fordi foranstaltningen ikke er af social karakter, ikke er ydet til enkelte forbrugere, ikke har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, og ikke en støtteforanstaltning for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.
X.3. Undtagelser efter artikel 107, stk. 3, i TEUF
(60)
Artikel 107, stk. 3, i TEUF indeholder yderligere undtagelser. I det følgende vil Kommissionen først vurdere, om foranstaltningerne kan være forenelige i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), c), og d), og derefter i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b).
(61)
Efter artikel 107, stk. 3, litra a), kan »støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse« betragtes som forenelig med det indre marked. Hele Ungarns territorium blev betragtet som et sådant område på tiltrædelsestidspunktet, og de fleste af de ungarske regioner er stadig berettigede til en sådan støtte (27).
(62)
Hvorvidt statsstøtte til støtteberettigede områder er forenelig med det indre marked vurderes på grundlag af Kommissionens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte for 2007-2013 (i det følgende benævnt »regionalstøtteretningslinjerne«) (28). De pågældende foranstaltninger er dog ikke i overensstemmelse med regionalstøtteretningslinjerne. Investeringslånet blev ydet til en investering, som allerede var gennemført (29), og der var derfor ikke tale om nogen tilskyndelsesvirkning som krævet i regionalstøtteretningslinjerne. Hvad angår den mulige driftsstøtte, fremmer støtten i det foreliggende tilfælde ikke udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, og den er heller ikke tidsbegrænset eller degressiv ligesom den ikke står i forhold til de ulemper, den skal opveje (30).
(63)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at støtten ikke kan falde ind under undtagelsesbestemmelsen i artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF.
(64)
Artikel 107, stk. 3, litra c), tillader statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen har udarbejdet flere retningslinjer og meddelelser, hvori den redegør for anvendelsen af denne undtagelsesbestemmelse.
(65)
Hvad angår rednings- og omstruktureringsbestemmelserne, bemærker Kommissionen, at forenelighedskriterierne tilsyneladende ikke er opfyldt (uanset om virksomheden var berettiget til støtte efter disse rammebestemmelser). Med hensyn til redningsstøtte er foranstaltningerne ikke begrænset til det minimum, der er nødvendigt, da de har en varighed på over seks måneder. Det er ikke påvist, at de er berettiget på grund af alvorlige sociale vanskeligheder eller ikke vil få alvorlige negative spillover-effekter i andre medlemsstater. Med hensyn til omstruktureringsstøtte kan Kommissionen ikke, uden at der foreligger en omstruktureringsplan, vurdere, om støtten vil genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet, om den vil blive begrænset til et minimum, eller om den kan forhindre urimelige konkurrencefordrejninger.
(66)
Kommissionen konkluderer således, at foranstaltningerne ikke er forenelige som rednings- eller omstruktureringsstøtte.
(67)
På grund af støttens art og karakteristika mener Kommissionen ikke, at nogen af undtagelserne i andre retningslinjer og meddelelser, der er udstedt i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), kan anvendes i den foreliggende sag.
(68)
Ifølge artikel 107, stk. 3, litra d), i TEUF kan støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven betragtes som forenelig med TEUF, når den ikke ændrer samhandels- og konkurrencevilkårene i Unionen i et omfang, der strider mod de fælles interesser. Det er indlysende, at dette ikke gør sig gældende i den foreliggende sag.
X.4. Vurdering af foreneligheden i henhold til de midlertidige rammebestemmelser
(69)
Efter artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan »støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi« betragtes som forenelig med det indre marked.
(70)
Kommissionen bemærker, at den pågældende støtte ikke tager sigte på at fremme virkeliggørelsen af et vigtigt projekt af fælleseuropæisk interesse.
(71)
Med hensyn til afhjælpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi vedtog Kommissionen midlertidige EF-rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise (31) (i det følgende benævnt »de midlertidige rammebestemmelser«).
(72)
På baggrund af de ungarske myndigheders finansielle oplysninger (32) mener Kommissionen ikke, at virksomheden viste tegn på vanskeligheder, inden den globale finansielle og økonomiske krise brød ud. Som nævnt i betragtning 33 ovenfor, oversteg dens samlede egenkapital dens registrerede kapital, og den opfyldte ikke kriterierne i den nationale lovgivning for at være under konkursbehandling, ligesom den havde positive driftsresultater og nettoresultater i hele 2008. De problemer, der førte til indstilling af produktionen, begyndte, efter at krisen var opstået. Kommissionen mener derfor ikke, at Nitrogénművek pr. 1. juli 2008 var en kriseramt virksomhed som omhandlet i rednings- og omstruktureringsbestemmelserne. Den er derfor støtteberettiget efter de midlertidige rammebestemmelser.
(73)
Foranstaltningerne opfylder dog ikke punkt 4.2 i de midlertidige rammebestemmelser, der vedrører begrænset støtte, som er forenelig med fællesmarkedet, fordi støtten ikke ydes i form af en støtteordning, og støttebeløbet tilsyneladende overstiger 500 000 EUR. Selv om garantierne betragtes isoleret, opfylder de heller ikke punkt 4.3 i de midlertidige rammebestemmelser, der vedrører støtte i form af garantier, fordi garantipræmierne (33) er lavere end de gældende »safe harbour«-præmier (34) i de midlertidige rammebestemmelser. Ungarn påviste heller ikke, at lønsumskriteriet var opfyldt. Finansieringspakken vedrører hverken støtte til produktion af grønne produkter (punkt 4.5) eller til risikokapitalforanstaltninger (punkt 4.6).
(74)
Hvad angår støtte i form af rentetilskud i henhold til punkt 4.4 i de midlertidige rammebestemmelser, gælder dette for lån med ubegrænset løbetid, som blev optaget inden den 31. december 2010 (35). Foranstaltningerne i den foreliggende sag blev truffet efter de midlertidige rammebestemmelsers ikrafttræden og inden den 31. december 2010 og kan derfor være støtteberettigede.
(75)
Kommissionen bemærker dog, at transaktionernes effektive forrentning er lavere end den minimumrentesats, der anses for forenelig i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
(76)
I henhold til den pågældende bestemmelse vil Kommissionen »acceptere, at der ydes offentlige eller private lån til en rente, der mindst svarer til centralbankens dag-til-dag-rente med et tillæg svarende til forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og centralbankens gennemsnitlige dag-til-dag-rente i perioden fra 1. januar 2007 til 30. juni 2008, plus den kreditrisikopræmie, der svarer til modtagerens risikoprofil som fastsat i Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten«.
(77)
Hvad angår EUR-lånet (lån A), er forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og centralbankens gennemsnitlige dag-til-dag-rente i perioden fra 1. januar 2007 til 30. juni 2008 64 basispoints. Desuden var Den Europæiske Centralbanks dag-til-dag-rente (EONIA) den 26. januar 2009 (36) på 1,228 %. I betragtning af modtagerens rating og sikkerhedsstillelsen for transaktionen (se betragtning 48 ovenfor), skal der anvendes en margin på yderligere 400 basispoints på dette grundlag. Det rentetilskud, der er tilladt i henhold til de midlertidige rammebestemmelser, ville derfor andrage 5,868 %. De effektive finansieringsomkostninger ved transaktionen (4,362 %) er lavere end denne sats.
(78)
Hvad angår HUF-lånet (lån B), bekræftede de ungarske myndigheder i sag N 78/09 (37), at forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og centralbankens gennemsnitlige dag-til-dag-rente i perioden fra 1. januar 2007 til 30. juni 2008 er på 26 basispoints. Desuden var den ungarske centralbanks dag-til-dag-rente den 26. januar 2009 (38) på 9,14 %. I betragtning af modtagerens rating og sikkerhedsstillelsen for transaktionen (se punkt (48) ovenfor), skal der anvendes en margin på yderligere 400 basispoints på dette grundlag. Det rentetilskud, der er tilladt i henhold til de midlertidige rammebestemmelser, ville derfor andrage 13,40 %. De effektive finansieringsomkostninger ved transaktionen (12,44 %) er lavere end denne sats.
X.5. Konklusion med hensyn til støttens forenelighed
(79)
I betragtning af ovenstående konkluderer Kommissionen, at lån A og lån B er delvis forenelige som støtte i form af rentetilskud i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
(80)
Kommissionen mener især, at forskellen mellem transaktionernes effektive forrentning og den reducerede rentesats er uforenelig, mens forskellen mellem den reducerede rentesats og benchmark-markedssatsen er forenelig i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
XI. TILBAGESØGNING
(81)
I henhold til TEUF og Domstolens faste retspraksis har Kommissionen, når den har konstateret, at en støtteforanstaltning er uforenelig med det indre marked, kompetence til at træffe afgørelse om, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre den (39). Domstolen har også konsekvent fastslået, at en stats forpligtelse til at ophæve en støtteforanstaltning, som Kommissionen anser for at være uforenelig med det indre marked, har til formål at genoprette den oprindelige situation (40). I denne forbindelse har Domstolen fastslået, at formålet er opfyldt, så snart støttemodtageren har tilbagebetalt den ulovlige støtte og dermed har mistet den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og den situation, der gjorde sig gældende inden udbetalingen af støtten, er genoprettet (41).
(82)
I overensstemmelse med retspraksis blev der i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (42) fastsat følgende: »I negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren«.
(83)
Da foranstaltningerne i den foreliggende sag skal betragtes som ulovlig og delvis uforenelig støtte, skal den del, der er uforenelig, tilbagesøges med henblik på at genoprette den situation, der gjorde sig gældende på markedet, inden støtten blev ydet. Tilbagesøgningen skal derfor ske fra det tidspunkt, hvor modtageren opnåede fordelen, dvs. da støtten blev udbetalt til støttemodtageren, og skal pålægges renter, indtil den er tilbagebetalt.
(84)
På grundlag af afsnit X.5 ovenfor beregnes foranstaltningernes uforenelige støtteelement som forskellen mellem den reducerede rentesats, der er forenelig i henhold til de midlertidige rammebestemmelser, og de samlede effektive finansieringsomkostninger (dvs. rente plus garantipræmie).
(85)
Det påhviler de ungarske myndigheder at beregne det nøjagtige beløb, der skal tilbagesøges.
XII. KONKLUSION
(86)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at lån A og B til Nitrogénmuvek udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(87)
Desuden konkluderer Kommissionen, at lån A og B er delvis forenelige med det indre marked i henhold til bestemmelserne om rentetilskud i de midlertidige rammebestemmelser. Forskellen mellem den reducerede rentesats i henhold til de midlertidige rammebestemmelser og benchmark- markedssatsen er således forenelig. Derimod er forskellen mellem transaktionernes effektive forrentning og den reducerede rentesats uforenelig med det indre marked.
(88)
Da lån A og B skal betragtes som ulovlig og delvis uforenelig støtte, skal den del, der er uforenelig, tilbagesøges fra Nitrogénművek med henblik på at genoprette den situation, der gjorde sig gældende på markedet, inden støtten blev ydet.
(89)
Det påhviler de ungarske myndigheder at beregne det nøjagtige beløb, der skal tilbagesøges. Det beregnes som forskellen mellem den reducerede rentesats, der er forenelig i henhold til de midlertidige rammebestemmelser, og de samlede effektive finansieringsomkostninger (dvs. rente plus garantipræmie).
(90)
Kommissionen konkluderer også, at garantien på 100 % for lån A ikke udgør statsstøtte til MFB i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Det investeringslån på 52 mio. EUR og det driftskapitallån på 10 mia. HUF, som Ungarn har ydet Péti Nitrogénművek Zrt., udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
Artikel 2
1. Den statsstøtte, som Ungarn ulovligt har ydet Péti Nitrogénművek Zrt. i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF, er dels forenelig, dels uforenelig med det indre marked.
2. Den ulovlige støtte, der består i forskellen mellem den reducerede rentesats efter de midlertidige rammebestemmelser, og den relevante referencesats, er forenelig med det indre marked.
3. Den ulovlige støtte, der består i forskellen mellem den effektive forrentning af foranstaltningerne og den reducerede rentesats efter de midlertidige rammebestemmelser, er uforenelig med det indre marked.
4. Ungarn indstiller med virkning fra meddelelsen af denne afgørelse udbetalingen af den i stk. 3 omhandlede statsstøtte.
Artikel 3
1. Ungarn tilbagesøger den i artikel 2, stk. 3, omhandlede støtte fra støttemodtageren.
2. De beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil de er tilbagebetalt.
3. Beløbene beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004.
Artikel 4
1. Tilbagesøgningen af den i artikel 2, stk. 3, omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.
2. Ungarn sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter meddelelsestidspunktet.
Artikel 5
1. Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Ungarn Kommissionen følgende:
a)
oplysning om det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale
b)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
2. Ungarn holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 2, stk. 3, omhandlede støtte med renter er fuldt tilbagebetalt. Ungarn indsender omgående på Kommissionens anmodning oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen. Ungarn giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtagerne allerede har tilbagebetalt.
Artikel 6
Denne afgørelse er rettet til Republikken Ungarn.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2010.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 27 päivänä lokakuuta 2010,
valtiontuesta C 14/09 (ex NN 17/09), jonka Unkari on myöntänyt Péti Nitrogénművek Zrt:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 7274)
(Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/269/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa (1) tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea C 14/09 (ex NN 17/09) (2),
on pyytänyt edellä mainittujen määräysten mukaisesti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Komissio sai vuoden 2008 lopussa lehdistön kautta tietoonsa, että Unkari oli suunnitellut toimenpiteitä Péti Nitrogénművek Zrt:n (jäljempänä ’Nitrogénművek’) hyväksi. Komissio aloitti monivaiheisen tietojenvaihdon jälkeen 29 päivänä huhtikuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn kyseisten toimenpiteiden osalta, joiden väitettiin olevan valtiontukea.
(2)
Unkari esitti 3 ja 17 päivänä elokuuta 2009 huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen.
(3)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 17 päivänä heinäkuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Huomautuksia vastaanotettiin neljältä asianomaiselta: Nitrogénművek eli väitettyä valtiontukea sisältävien toimenpiteiden edunsaaja esitti huomautuksensa 18 päivänä elokuuta 2009, kaksi muuta asianomaista osapuolta, jotka pyysivät henkilöllisyytensä salassa pitämistä, 17 ja 18 päivänä elokuuta 2009, ja ZAK SA 19 päivänä elokuuta 2009.
(4)
Komissio toimitti huomautukset Unkarille 21 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Unkari vastasi kolmansien osapuolten esittämiin huomautuksiin 20 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.
(5)
Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta lisätietoja 3 päivänä marraskuuta 2009, ja nämä vastasivat 4 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Lisäksi komission yksiköt ja Unkarin viranomaiset vaihtoivat epävirallisesti tietoja sähköpostitse kesäkuussa 2010.
II TUENSAAJA
(6)
Nitrogénművek on keinolannoitteita valmistava yritys, jonka toimipaikka sijaitsee Pétfürdőssä, Veszprémin läänissä, Unkarissa. Kyseinen seutu on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tukea saava alue. Yritys on Unkarin suurin lannoitteiden valmistaja ja Unkarin markkinoiden tärkein lannoitteiden toimittaja.
(7)
Nitrogénművekin vuotuinen liikevaihto vuonna 2008 oli 64,8 miljardia Unkarin forinttia (noin 232 miljoonaa euroa), josta 74 prosenttia oli peräisin Unkarin alueelta ja 26 prosenttia viennistä (enimmäkseen unionin markkinoille). Vuonna 2008 yrityksen palveluksessa oli 508 työntekijää. Yrityksen liikkeeseen laskettu osakepääoma on 528 miljoonaa Unkarin forinttia (noin 1,92 miljoonaa euroa). Yrityksen oma pääoma oli vuonna 2008 yhteensä 11 miljardia Unkarin forinttia (noin 40 miljoonaa euroa).
Taulukko 1
Nitrogénművekin keskeiset rahoitustiedot
2007
mrd. HUF
2007
milj. EUR
2008
mrd. HUF
2008
milj. EUR
Liikevaihto
48,211
175
64,836
232
Liikevoitto/-tappio
2,435
8,9
16,335
59,4
Nettotulos voitto/tappio (-)
-3,303
-12
7,296
26,5
Lähde: Tiedot ovat peräisin yrityksen tilinpäätöksestä vuodelta 2008.
(8)
Nitrogénművek keskeytti tuotantonsa 18 päivänä lokakuuta 2008.
III TOIMENPITEEN KUVAUS
(9)
Unkarin hallitus ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2008 (4), että varmistaakseen Unkarin lannoitetuotannon jatkumisen sekä työpaikkojen säilymisen se ”pelastaisi” Nitrogénművekin myöntämällä sille rahoitusta, joka kattaa tuotannon uudelleenaloittamisesta aiheutuvat kustannukset sekä toimintakulut.
(10)
Hallitus hyväksyi 20 päivänä joulukuuta 2008 kaksi erillistä valtiontakausta (5), joilla taattiin valtion kokonaan omistaman Magyar Fejlesztési Bank Zrt:n (jäljempänä ’MFB’) myöntämät luotot. Kummastakin takauksesta perittiin etukäteen kertaluonteinen maksu, jonka määrä oli 2 prosenttia taattavasta lainasummasta.
(11)
Nämä kaksi valtiontakausta tukenaan MFB ja Nitrogénművek tekivät 26 päivänä tammikuuta 2009 kaksi luottosopimusta:
a)
Laina A: 52 miljoonan euron investointiluotto, jonka laina-aika oli kuusi vuotta (6). Lainan korko on 6 kuukauden Euribor + 1,7 %. Koko lainan kattavasta valtiontakauksesta perittiin etukäteen kertaluonteinen maksu, jonka määrä oli 2 prosenttia lainasummasta. MFB:lle annettiin seuraavat vakuudet: täysi valtiontakaus sekä toissijainen (eli välittömästi lainaa B seuraava) kiinnitys yrityksen varoihin (7). Valtion osalta ei määritelty erityisiä vakuuksia. Lainapääoma oli maksettava takaisin 12 erässä puolivuosittain 15 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen. Korko maksetaan kuuden kuukauden välein.
b)
Laina B: Kymmenen miljardin Unkarin forintin (noin 36 miljoonan euron) lyhytaikainen luotto, jonka laina-aika on neljä vuotta ja korko on 3 kuukauden BUBOR (8) + 2,3 %. Valtiontakaus kattaa 80 prosenttia lainasummasta, ja siitä peritään etukäteen kertaluonteinen maksu, jonka määrä on 2 prosenttia takauksen kattamasta lainasummasta (eli 80 prosentista). MFB:lle annettiin seuraavat vakuudet: valtiontakaus, joka kattaa 80 prosenttia lainasummasta, sekä ensisijainen kiinnitys yrityksen varoihin. Valtion osalta ei määritelty erityisiä vakuuksia. Hallituksen päätöksen nojalla MFB:llä oli oikeus nimittää kaksi jäsentä Nitrogénművekin hallitukseen. Laina on maksettava takaisin laina-ajan päättyessä. Korko maksetaan kolmen kuukauden välein.
Taulukko 2
Yhteenveto valtion toimenpiteistä Nitrogénművekin hyväksi
Tarkoitus
Lainan määrä
Korko
Takaus
Etukäteen maksettava 2 %:n takausmaksu, vuositasolla (9)
Pankille annetut tärkeimmät vakuudet
Laina A
Investointi
52 milj. euroa
EURIBOR + 1,7 %
100 %
0,41 %
Toissijainen kiinnitys varoihin
Laina B
Lyhytaikainen rahoitus
10 mrd. HUF
BUBOR + 2,5 %
80 %
0,46 %
Ensisijainen kiinnitys varoihin
(12)
Nitrogénművek käynnisti tuotannon uudelleen 26 päivänä helmikuuta 2009.
IV MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
(13)
Komissio pohti menettelyn aloittamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2009 tekemässään päätöksessä, onko Nitrogénművek valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (10) (jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’) tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys ja jos on, olisiko se voinut saada markkinoilta rahoitusta samoin ehdoin kuin Unkarin viranomaisilta. Komissio katsoi alustavasti, että seuraavat yrityksen hyväksi toteutetut toimenpiteet voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltumattomaksi valtiontueksi, sillä vaikuttaa siltä, että niistä on peritty markkinakorkoa alhaisempaa korkoa:
a)
52 miljoonan euron investointiluotolle myönnetty sataprosenttinen valtiontakaus.
b)
52 miljoonan euron investointiluotto, jos kyse on olemassa olevasta luotosta, joka myönnettiin ennen valtiontakausta. (Menettelyn aloittamisen yhteydessä käytettävissä olleiden tietojen pohjalta ei ollut selvää, oliko investointiluotossa kyse olemassa olevasta vai uudesta luotosta.)
c)
10 miljoonan Unkarin forintin suuruiselle lyhytaikaiselle luotolle myönnetty valtiontakaus, joka kattaa 80 prosenttia luotosta.
d)
Takauksen ulkopuolelle jäävä 20 prosentin osuus lyhytaikaisesta luotosta.
(14)
Lisäksi komissio oli sitä mieltä, että investointiluoton vakuudeksi annettu sataprosenttinen valtiontakaus voidaan katsoa MFB:lle myönnetyksi valtiontueksi, mikäli se on olemassa olevan lainan vakuutena.
V UNKARIN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(15)
Unkari toteaa yleisesti, että toimenpiteitä ei voida katsoa valtiontueksi, sillä ne olivat markkinaehtojen mukaisia eikä niistä siten koitunut tuensaajalle hyötyä. Unkari ei kiistä sitä, että kaikki seuraavat seikat pitävät paikkansa tuen osalta: tuki on peräisin valtion varoista, tuki on valikoivaa, kilpailu vääristyy tuen takia ja tuki vaikuttaa kauppaan.
(16)
Unkari väittää, että Nitrogénművekiä ei voida katsoa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Unkarin viranomaiset ilmoittavat, että yritys teki voittoa ja että sen liiketaloudelliset näkymät olivat vakaat vuonna 2008. Unkarin mukaan yrityksen luottokelpoisuus voitiin luokitella toimenpiteiden toteuttamisen aikaan tyydyttäväksi, mikä vastaa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamista koskevassa komission tiedonannossa (11) (jäljempänä ’viitekorkoa koskeva tiedonanto’) määriteltyä luottokelpoisuusluokkaa BB.
(17)
Unkarin viranomaiset totesivat syksyllä 2008 toteutetun tuotannon lakkauttamisen osalta, että lannoitealalle on tyypillistä huomattava kausiluonteisuus. Lisäksi kysyntä väheni finanssi- ja talouskriisin takia. Yritys päätti keskeyttää tuotantonsa maakaasun hinnannousun (maakaasun hinta muodostaa yhden lannoitetuotannon suurimmista kustannuseristä, ja sen odotettiin jossain vaiheessa laskevan) ja huomattavan suuriksi kasvaneiden varastojen perusteella. Unkari esittää lisäksi, että toiminnan keskeyttäminen ei ollut harvinaista Euroopan markkinoilla, sillä kyseisellä ajanjaksolla useat tehtaat joko keskeyttivät tuotantonsa tai supistivat sitä.
(18)
Maksettujen korkojen ja takausmaksun osalta Unkari esittää, että ne vastasivat markkinaehtoja: i) luoton B osalta niitä ei voida katsoa viitekorkoa koskevan tiedonannon nojalla tueksi, ja ii) luoton A osalta korko on pienempi kuin viitekorkoa koskevan tiedonannon perusteella määriteltävä markkinakorko, mutta arvokkaat vakuudet huomioon ottaen sen voidaan kuitenkin katsoa vastaavan markkinaehtoja. Unkari esittää lisäksi, että vuoden 2008 alkupuoliskolla yritys teki liikepankkien kanssa vastaavin ehdoin useita laina- ja luottosopimuksia, jotka osoittavat Unkarin mukaan, että lainan A ja lainan B takausmaksut ja lainaehdot eivät tuoneet yritykselle etua markkinoilta saatavaan rahoitukseen verrattuna.
VI ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(19)
Komissio sai menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia kolmelta kilpailijalta (12). Kukin niistä tuki komission tutkimusta ja katsoi, että lainat ovat valtiontukea.
(20)
Myös tuensaaja esitti huomautuksia, joissa se kiisti, että toimenpiteet sisältävät sääntöjenvastaista valtiontukea. Tuensaajan esittämien väitteiden ja Unkarin viranomaisten perustelujen välillä on merkittäviä yhtäläisyyksiä.
VII UNKARIN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN TOTEAMUKSIIN
(21)
Unkari torjuu asianomaisten esittämiin huomautuksiin antamassaan vastauksessa kolmansien huomautukset ja väittää jälleen, että Nitrogénművek ei saanut valtiontukea.
VIII SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(22)
Selvittäessään, katsotaanko tietty toimenpide valtiontueksi, komission on arvioitava, täyttääkö kiistanalainen toimenpide SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan ehdot. Artiklassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
(23)
Seuraavassa komissio arvioi edellä mainitun määräyksen valossa, ovatko Nitrogénművekin hyväksi toteutetut, kiistanalaiset toimenpiteet valtiontukea.
VIII.1 MFB:n myöntämät lainat on katsottava valtion toimenpiteiksi
(24)
MFB:n toimintaa koskevat säännöt ovat muuttuneet sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön. Tämä arvio koskee oikeudellista tilannetta, joka vallitsi tutkittavina olevien lainasopimusten tekohetkellä.
(25)
MFB on valtion omistuksessa oleva erikoistunut rahoituslaitos, joka on perustettu (erityisellä) lailla (jäljempänä ’MFB-laki’) (13). Kyseinen laki sääteli pankin toimintaa toimenpiteiden käyttöönottohetkellä. Lain mukaan pankille on asetettu tietyt yleishyödylliset tavoitteet, ja sen tärkein tehtävä on taloudellisen kehityksen tukeminen sekä hallituksen talous- ja kehityspolitiikan täytäntöönpanon tehokas edistäminen. Liikepankkeja koskevia vakavaraisuussääntöjä ei sovelleta kokonaisuudessaan MFB:hen, sillä MFB-laki käsittää erityiset vakavaraisuussäännökset.
(26)
MFB:n liikkeeseen laskettu osakepääoma, jonka arvo on 60 miljardia Unkarin forinttia, on kokonaan Unkarin valtion omistuksessa, eikä pankin osakkeilla voi MFB-lain mukaan käydä kauppaa. Osa MFB:n sitoumuksista katetaan yleisestä talousarviosta. Talousarviota koskevassa laissa määritellään, kuinka suuria lainoja MFB voi myöntää ja kuinka suuria summia se voi taata. Lisäksi kaikki maksetut osingot otetaan yleiseen talousarvioon. Sen vuoksi komissio katsoo, että MFB:n toteuttamat toimenpiteet on myönnetty valtion varoista.
(27)
Valtion omistusoikeutta käyttää asianomainen ministeri. MFB antaa vuosittain kertomuksen toiminnastaan kyseiselle ministerille, joka puolestaan nimittää tilintarkastajan. Lisäksi toimivaltainen ministeri nimittää ja erottaa johtokunnan ja hallintoneuvoston jäsenet ja puheenjohtajat sekä pankin pääjohtajan.
(28)
Vaikka jokin elin on valtion ohjauksessa, tämä ei välttämättä tarkoita, että kaikki kyseisen elimen toimenpiteet johtuvat valtiosta. (14) Tässä tapauksessa kuitenkin täyttyvät ne Euroopan unionin tuomioistuimen määrittämät ehdot (15), joiden pohjalta voidaan todeta, että MFB:n toiminta johtuu valtiosta. MFB:lle on asetettu yleishyödylliset tavoitteet, sen oikeudellisesta asemasta säädetään erillisessä laissa, se on osittain vapautettu rahoitusalan valvontasäännöistä, ja viranomaiset valvovat tarkkaan sen johdon toimintaa. Erityisesti toimenpiteitä koskevaan päätökseen liittyvät olosuhteet (hallituksen päätös, joka koskee nimenomaan MFB:n myöntämille lainoille annettavaa takausta ja jonka mukaan MFB voi vastineeksi nimetä kaksi jäsentä Nitrogénművekin hallitukseen, sekä hallituksen puhemiehen tätä ennen antama lausunto, jossa ilmoitettiin hallituksen aikovan toteuttaa kyseiset toimenpiteet) osoittavat, että Unkarin viranomaiset osallistuivat päätöksen tekemiseen.
(29)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että MFB:n toiminta voidaan katsoa valtiosta johtuvaksi.
VIII.2 Toimenpiteitä on arvioitava valtion suoraan myöntäminä lainoina
(30)
Koska lainat voidaan katsoa suoraan valtiosta johtuviksi, lainoille myönnettävä valtiontakaus ei lisää valtiolle aiheutuvaa taloudellista taakkaa eikä Nitrogénművekille koituvaa etua. Siksi näyttää asianmukaiselta katsoa, että kyseessä olevat lainat ja takaukset ovat toimenpiteitä, joita voidaan arvioida valtion suoraan myöntäminä lainoina (lainoista Nitrogénművekille aiheutuvia kustannuksia ovat lainan korko ja takausmaksu).
(31)
Sen vuoksi valtiontukea arvioidaan viitekorkoa koskevan tiedonannon perusteella, jota sovelletaan lainoihin.
VIII.3 Etu: toimenpiteiden markkinaehtoisuus
VIII.3.1 Yrityksen taloudellinen tilanne toimenpiteiden hyväksymishetkellä
(32)
Unkari esittää, että Nitrogénművek ei ollut toimenpiteiden hyväksymishetkellä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Unkarin viranomaiset väittävät, että tuotannon keskeyttäminen lokakuussa 2008 oli strateginen ja kausiluonteinen päätös ja että syksyllä 2008 myös moni muu markkinatoimija keskeytti tuotantonsa. Lisäksi Unkari väittää, että yrityksen luottokelpoisuusluokitus oli kyseisenä ajankohtana BB.
(33)
Komissio toteaa, että huolimatta yrityksen ilmeisistä likviditeettiongelmista sen oma pääoma ylitti liikkeeseen lasketun osakepääoman, yritys ei täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä velallisen kaikkia velkoja koskevaan maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle, ja sen liiketoiminnan tulos ja nettotulos olivat positiiviset koko vuoden 2008 osalta, kuten Unkarin toimittamista tiedoistakin ilmenee. Näyttää siis siltä, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 9-11 kohdassa esitetyt edellytykset eivät täyty.
(34)
Tutkimuksen pohjalta ja erityisesti vuotta 2008 koskevasta yrityksen tilinpäätöksestä käy kuitenkin selvästi ilmi, että Nitrogénművek tarvitsi valtion varoja toiminnan uudelleenkäynnistämiseen. Tilinpäätöksessä todetaan seuraavaa: ”Vuoden [2008] toisella puoliskolla maailmanlaajuinen finanssi- ja talouskriisi saavutti myös yrityksen. Lannoitteita käyttävät maataloustuottajat joutuivat taloudellisin vaikeuksiin, ja yrityksen tuotteiden myynti laski rajusti. Yritys keskeytti tuotannon 18 päivänä lokakuuta 2008 taloudellisista syistä. Toiminnan uudelleenkäynnistämistä silmällä pitäen yrityksen omistaja käynnisti neuvottelut hallituksen edustajien kanssa. Neuvottelujen tuloksena […] hallitus myönsi […] valtiontakauksen turvatakseen lannoitteiden tarjonnan Unkarissa.” (16) Tilinpäätöksen pohjalta voidaan päätellä myös, että lyhytaikainen luotto oli tarpeen tuotannon uudelleenkäynnistämiseksi ja että osa luotosta käytettiin 31 päivänä joulukuuta 2008 erääntyneiden maksujen suorittamiseen tavarantoimittajille. (17)
(35)
Komissio katsoo, että yritys, joka on keskeyttänyt tuotantonsa eikä kykene käynnistämään sitä uudelleen ilman valtion apua, ei ole terve ja elinkelpoinen, riippumatta keskeyttämisen syistä. Tilinpäätöksestä käy selvästi ilmi, että yritys kärsi vakavista likviditeettiongelmista ja että valtion väliintulo oli välttämätöntä rahoituksen saannin kannalta.
(36)
Komissiolla on yrityksen luottokelpoisuuden osalta epäilyksiä sen suhteen, vastaako Nitrogénművekin väitetty luottokelpoisuusluokitus BB sen todellista taloudellista tilannetta toimenpiteiden hyväksymishetkellä. Komissio huomauttaa aluksi, että Unkari ei ole esittänyt riippumattoman luottoluokituslaitoksen tai rahoituslaitoksen laatimaa luottokelpoisuusluokitusta. Väitetty luottokelpoisuusluokitus BB on peräisin MFB:ltä, joka toimii tässä käsiteltävien toimenpiteiden kannalta valtion ohjauksessa (kuten hallituksen päätöksestä käy selvästi ilmi) eikä riippumattomana rahoituslaitoksena, joka pyrkii laatimaan perusteltuja kaupallisia arvioita. Mainittu luottokelpoisuusluokitus voidaan kyseenalaistaa jo pelkästään tämän perusteella. Toiseksi Unkari ei ole toimittanut minkäänlaisia tietoja siitä, millaista menetelmää käyttäen ja millaisten tietojen pohjalta MFB määritteli yrityksen vakaan taloudellisen tilanteen. Kolmanneksi, ottaen huomioon, että Nitrogénművek oli toimenpiteiden hyväksymishetkellä keskeyttänyt tuotantonsa ja selvästikin tarvitsi kiireellisesti rahoitusta, jota ilman se ei olisi voinut käynnistää uudelleen tuotantoaan (ks. 34 ja 35 kappale edellä), ei ole uskottavaa, että yrityksen taloudellinen tilanne olisi voitu luokitella tyydyttäväksi. Edellä esitetty huomioon ottaen ja riippumatta yrityksen aiemmasta toiminnasta komissio katsoo, että tässä tapauksessa ei voida soveltaa esitettyä luottokelpoisuusluokitusta BB arvioitaessa, ovatko toimenpiteet viitekorkoa koskevan tiedonannon nojalla valtiontukea.
(37)
Komissio katsoo sen vuoksi, että yrityksen taloudellinen tilanne ei ollut vakaa. Lausunnoista käy selvästi ilmi, että yrityksellä oli vakavia likviditeettiongelmia eikä se kyennyt käynnistämään uudelleen tuotantoaan (ks. 34 ja 35 kappale). Sen vuoksi yrityksen voidaan katsoa olleen huonossa taloudellisessa tilanteessa, joka vastaa viitekorkoa koskevan tiedonannon mukaista alinta luottokelpoisuusluokkaa (CCC).
VIII.3.2 Vakuudet
(38)
Vakuudeksi tarjotut varat käsittävät muun muassa Nitrogénművekin useiden tuotantolaitosten maaomaisuutta, rakennuksia ja koneita. (18)
(39)
Unkari on esittänyt kiinnitettyjen varojen osalta arviointikertomuksen, jonka […] (19) laati vuoden 2008 puolivälissä. Sen mukaan kiinnitettyjen varojen markkina-arvo oli noin […] miljoonaa euroa ja likvidaatioarvo noin […] miljoonaa euroa. MFB:n laskelmien mukaan riskitekijöillä painotettu likvidaatioarvo oli noin […] miljoonaa euroa.
(40)
Ottaen huomioon, että tutkittavina olevan kahden lainan yhteenlaskettu arvo on 88 miljoonaa euroa (erittäin varovaisen arvion mukaan vakuuksien arvo on [enemmän kuin 70] prosenttia lainojen määrästä), komissio katsoo, että toimenpiteille on annettu suuret vakuudet. Vaikka lainan A vakuudeksi annettu kiinnitys on toissijainen, tästä mahdollisesti aiheutuvat saatavat voidaan maksaa lainasta B johtuvien saatavien jälkeen.
(41)
Sillä, että vakuudet on annettu MFB:n eikä suoraan valtion hyväksi, ei ole merkitystä. Jos takaajan on suoritettava takauksesta johtuvat saatavat, Unkarin lain mukaan (20) kaikki takauksen kohteena olevaan lainaan liittyvät oikeudet siirtyvät takaajalle. Jos siis Nitrogénművek ei pysty maksamaan takaisin lainoja ja MFB vaatii takauksen suorittamista, valtio voi suorittaa velvoitteensa lainasopimuksessa annettujen vakuuksien avulla.
(42)
Lisäksi valtiolla oli lainan B osalta oikeus nimittää yrityksen johtokuntaan kaksi jäsentä, joilla on veto-oikeus seuraavia seikkoja koskevissa päätöksissä: osinkojen maksu, kolmansille osapuolille annettavat uudet vakuudet sekä uusien, yli 100 miljoonan Unkarin forintin suuruisten lainojen ottaminen.
(43)
Nämä seikat huomioon ottaen komissio katsoo, että viitekorkoa koskevan tiedonannon perusteella kummallekin lainalle on annettu erittäin suuret vakuudet.
VIII.3.3 Vertailukelpoiset markkinakorot
(44)
Unkari esittää lausunnossaan useita vertailukelpoisiksi väittämiään lainasopimuksia, jotka on tehty Nitrogénművekin ja eräiden liikepankkien välillä, todistaakseen, että valtion toimenpiteisiin liittyvät maksut olivat markkinaehtoisia.
(45)
Mainitut esimerkit eivät kuitenkaan ole vertailukelpoisia, eikä niillä sen vuoksi ole merkitystä tämän arvioinnin kannalta. Ensiksi suuri osa niistä koskee pienempiä lainamääriä ja tililuottoja. (21) Toiseksi pankkien perimät korot ovat suuremmat kuin tutkittavana olevien lainojen korot. (22) Mikä tärkeintä, kaikki sopimukset on tehty ennen talouskriisiä, yleensä vuoden 2008 alkupuoliskolla. Tuolloin vallinneita kaupallisia edellytyksiä ei voida verrata joulukuuhun 2008 ja tammikuuhun 2009, jolloin finanssikriisi oli pahimmillaan.
VIII.3.4 Viitekorkoa koskevan tiedonannon mukaiset viitekorot
(46)
Arvioidakseen, sisältääkö tietty laina valtiontukea, ja jos sisältää, kuinka paljon, komissio soveltaa viitekorkoa koskevassa tiedonannossa määriteltyjä korkoja markkinakorkojen kuvaajina. Kyseisen tiedonannon mukaan peruskorkoon sovelletaan erilaisia marginaaleja riippuen yrityksen luokituksesta ja tarjotuista vakuuksista.
(47)
Tarkasteltaessa arvioinnin kannalta ratkaisevaa ajankohtaa on otettava huomioon, että lopulliset ja sitovat oikeustoimet (eli lainasopimukset) tehtiin 26 päivänä tammikuuta 2009. Sen vuoksi kyseisen päivän viitekorkoa (peruskorko plus asianmukainen marginaali) on verrattava rahoituksesta todellisuudessa perittävään korvaukseen.
(48)
Sovellettavan marginaalin osalta komissio katsoo edellä esitetyn pohjalta, että Nitrogénművek kuului viitekorkotaulukon alimpaan luokkaan ja että lainoille oli annettu suuret vakuudet. Sen vuoksi suuntaa antavana markkinakorkona voidaan pitää peruskorkoa, johon on lisätty 400 peruspisteen marginaali.
(49)
Lainan A (EUR) todelliset kokonaisrahoituskustannukset 26 päivänä tammikuuta 2009 olivat 4,362 prosenttia. (23) Sen sijaan kyseisenä päivänä sovellettu viitekorko oli 8,99 prosenttia. (24) Lainan A yhteenlasketut rahoituskustannukset olivat siis viitekorkoa pienemmät, joten toimenpiteestä aiheutui yritykselle etua.
(50)
Lainan B (HUF) todelliset kokonaisrahoituskustannukset olivat 12,44 prosenttia. (25) Sen sijaan kyseisenä päivänä sovellettu viitekorko oli 14,01 prosenttia. (26) Lainan B yhteenlasketut rahoituskustannukset olivat siis viitekorkoa pienemmät, joten toimenpiteestä aiheutui yritykselle etua.
VIII.4 Päätelmä valtiontuesta
(51)
Kuten edellä on esitetty, toimenpiteet rahoitetaan valtion varoista ja ne johtuvat valtiosta.
(52)
Nitrogénművek sai rahoitusta edullisemmin ehdoin kuin se olisi saanut markkinoilta. Toimenpiteistä aiheutui siis yritykselle etua.
(53)
Lisäksi kyseessä on valikoiva etu, sillä toimenpiteet rajoittuvat Nitrogénművekiin.
(54)
Nämä valikoivat toimenpiteet todennäköisesti vääristävät kilpailua, sillä niistä koitui yritykselle etua kilpailijoihin nähden. Jäsenvaltioiden välillä käydään merkittävää lannoitteiden kauppaa.
(55)
Sen vuoksi laina A ja laina B ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
IX MAHDOLLINEN TUKI MFB:LLE
(56)
Komissio mainitsi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, että lainalle A myönnetty sataprosenttinen takaus on mahdollisesti MFB:lle myönnettyä valtiontukea, sillä eräiden ristiriitaisten tietojen pohjalta näytti siltä, että investointiluotossa oli kyse olemassa olevasta lainasta (siinä tapauksessa myöhempi takaus olisi voitu katsoa pankille annetuksi tueksi siltä osin kuin se lisäisi lainan takaisinmaksun todennäköisyyttä). Tutkimuksen aikana on kuitenkin käynyt ilmi, että laina A on uusi laina, jota koskeva sopimus allekirjoitettiin 26 päivänä tammikuuta 2009, joten sataprosenttinen valtiontakaus ei sisältänyt valtiontukea MFB:lle.
X VALTIONTUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
X.1 Yleistä
(57)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 1 kohdassa määriteltyyn pääsääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.
(58)
Seuraavassa komissio arvioi toimenpiteiden soveltuvuutta kyseisten poikkeuksien nojalla. Heti aluksi on kuitenkin todettava, ettei Unkari ole esittänyt mitään perusteita tuen soveltuvuudelle sisämarkkinoille.
X.2 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaiset poikkeukset
(59)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan poikkeukset eivät sovellu tässä käsiteltävään tapaukseen, koska toimenpide ei ole sosiaalista tukea, sitä ei ole myönnetty yksittäisille kuluttajille, sen tarkoituksena ei ole luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaaminen eikä sitä ole myönnetty taloudellisen haitan korvaamiseksi sellaisille Saksan liittotasavallan alueille, joihin Saksan jako on vaikuttanut.
X.3 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaiset poikkeukset
(60)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa mainitaan lisää poikkeuksia. Komissio arvioi seuraavassa aluksi toimenpiteiden soveltuvuutta 107 artiklan 3 kohdan a, c ja d alakohdan nojalla ja sen jälkeen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
(61)
Sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma”. Unkarin koko alue katsottiin valtion liittymishetkellä tällaiseksi alueeksi, ja useimmat sen alueista ovat edelleen tukikelpoisia. (27)
(62)
Tukikelpoisille alueille myönnetyn valtiontuen soveltuvuutta sisämarkkinoille käsitellään alueellisia valtiontukia koskevissa komission suuntaviivoissa vuosille 2007-2013 (jäljempänä ’aluetukea koskevat suuntaviivat’) (28). Toimenpiteet eivät kuitenkaan ole aluetukea koskevien suuntaviivojen mukaisia. Investointiluotto oli myönnetty investointiin, joka oli saatettu loppuun jo aiemmin (29), joten se ei täytä aluetukea koskevissa suuntaviivoissa vaadittua kannustavaa vaikutusta. Mahdollisen toimintatuen osalta voidaan todeta, että tuella ei edistetä minkään toiminnan tai talousalueen kehitystä eikä se ole väliaikaista tai ajan mittaan alenevaa eikä tuen taso ole suhteessa niihin taloudellisiin haittoihin, joita sillä pyritään lievittämään. (30)
(63)
Edellä olevan perusteella komissio katsoo, ettei tukeen voida soveltaa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrättyä poikkeusta.
(64)
Sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa sallitaan tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Komissio on antanut lukuisia suuntaviivoja ja tiedonantoja selittääkseen, miten se soveltaa edellä mainittuun määräykseen sisältyvää poikkeusta.
(65)
Pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen osalta komissio toteaa, että sisämarkkinoille soveltuvalle tuelle asetetut edellytykset eivät näytä täyttyvän (riippumatta siitä, onko yritys oikeutettu tukeen suuntaviivojen nojalla). Pelastamistuen osalta voidaan todeta, että toimenpiteet eivät rajoitu välttämättömään, sillä ne ovat voimassa yli kuusi kuukautta. Unkarin viranomaiset eivät myöskään ole osoittaneet, että toimenpiteet olisivat oikeutettuja vakavien sosiaalisten ongelmien perusteella tai että niillä ei olisi haitallisia vaikutuksia muihin jäsenvaltioihin. Rakenneuudistustuen osalta komissio ei voi rakenneuudistussuunnitelman puuttuessa arvioida sitä, voidaanko tuella palauttaa yrityksen pitkäaikainen elinkelpoisuus, rajoittuuko tuki välttämättömään ja vältetäänkö kohtuuton kilpailun vääristyminen.
(66)
Sen vuoksi komissio toteaa, että toimenpiteet eivät ole sisämarkkinoille soveltuvaa pelastamis- tai rakenneuudistustukea.
(67)
Komission mukaan tuen luonteen ja ominaispiirteiden takia tässä asiassa ei voida soveltaa mitään niistä poikkeuksista, jotka on määritelty muissa 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuvissa suuntaviivoissa ja tiedonannoissa.
(68)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan tuki kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen voidaan julistaa SEUT-sopimuksen mukaiseksi, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä unionissa yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Tämä ei selvästikään koske nyt käsiteltävänä olevaa tapausta.
X.4 Sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointi tilapäisten puitteiden nojalla
(69)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(70)
Komissio huomauttaa, että käsiteltävänä olevalla tuella ei pyritä edistämään Euroopan yhteistä etua koskevaa tärkeää hanketta.
(71)
Jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamisen osalta komissio on antanut tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (31) (jäljempänä ’tilapäiset puitteet’).
(72)
Komissio katsoo Unkarin viranomaisten toimittamien taloudellisten tietojen (32) pohjalta, että yritys ei näyttänyt olleen vaikeuksissa ennen maailmanlaajuisen finanssi- ja talouskriisin puhkeamista. Kuten edellä 33 kappaleessa todettiin, yrityksen oma pääoma ylitti liikkeeseen lasketun osakepääoman, yritys ei täyttänyt kansallisessa lainsäädännössä vahvistettuja edellytyksiä velallisen kaikkia velkoja koskevaan maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamiselle, ja sen liiketoiminnan tulos ja nettotulos olivat positiiviset koko vuoden 2008 osalta. Ongelmat, jotka johtivat tuotannon keskeyttämiseen, ilmenivät vasta talouskriisin puhjettua. Sen vuoksi komissio katsoo, että 1 päivänä heinäkuuta 2008 Nitrogénművek ei ollut pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Se on siis oikeutettu tukeen tilapäisten puitteiden nojalla.
(73)
Toimenpiteet eivät kuitenkaan vastaa tilapäisten puitteiden 4.2 kohtaa, jossa käsitellään tuen rajattua sisämarkkinoille soveltuvaa määrää, sillä toimenpiteitä ei toteutettu tukiohjelman muodossa ja tuen määrä näyttää ylittävän 500 000 euroa. Lisäksi vaikka takauksia arvioitaisiin erikseen, ne eivät ole tilapäisten puitteiden 4.3 kohdassa tarkoitettuja takauksina myönnettyjä tukia, sillä maksetut takausmaksut (33) ovat pienemmät kuin tilapäisten puitteiden nojalla sovellettavat safe harbour -maksut (34). Unkari ei myöskään ole osoittanut, että palkkakuluja koskeva kriteeri olisi täyttynyt. Rahoitus ei myöskään ole tukea vihreiden tuotteiden tuotantoon (puitteiden 4.5 kohta) eikä riskipääomaa (4.6 kohta).
(74)
Tuettuja lainoja koskevaa tilapäisten puitteiden 4.4 kohtaa sovelletaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 tehtyihin lainasopimuksiin, joiden laina-aika voi olla mikä tahansa. (35) Tutkittavina olevia toimenpiteitä koskeva sopimus tehtiin tilapäisten puitteiden voimaantulon jälkeen mutta ennen joulukuun 31 päivää vuonna 2010. Sen vuoksi toimenpiteet voivat olla tukikelpoisia.
(75)
Komissio kuitenkin toteaa, että toimenpiteistä todellisuudessa peritty korvaus oli pienempi kuin tilapäisten puitteiden nojalla sisämarkkinoille soveltuva vähimmäiskorko.
(76)
Asianomaisen kohdan mukaan ”komissio hyväksyy julkisten tai yksityisten lainojen myöntämisen korolla, joka vastaa vähintään keskuspankin yliyön korkoa sekä preemiota, joka vastaa pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välistä erotusta. Tähän lisätään luottoriskin takuumaksu, joka vastaa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta annetussa komission tiedonannossa tarkoitettua tuensaajan riskiprofiilia.”
(77)
Euromääräisen lainan (laina A) osalta pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välinen erotus on 64 peruspistettä. Euroopan keskuspankin yliyön korko (EONIA) oli 26 päivänä tammikuuta 2009 (36) 1,228 prosenttia. Tuensaajan luottokelpoisuusluokitus ja lainan vakuudet huomioon ottaen (ks. 48 kappale edellä) korkoon on lisättävä vielä 400 peruspisteen marginaali. Tilapäisten puitteiden nojalla sallittu tuettu korko olisi siis 5,868 prosenttia. Toimenpiteen todelliset rahoituskustannukset (4,362 %) olivat kuitenkin tätä pienemmät.
(78)
Unkarin forintteina annetun lainan (laina B) osalta Unkarin viranomaiset korostivat asiassa N 78/09 (37), että pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välinen erotus on 26 peruspistettä. Unkarin keskuspankin yliyön korko oli 26 päivänä tammikuuta 2009 (38) 9,14 prosenttia. Tuensaajan luottokelpoisuusluokitus ja lainan vakuudet huomioon ottaen korkoon on lisättävä vielä 400 peruspisteen marginaali. Siten tilapäisten puitteiden nojalla sallittu tuettu korko olisi 13,40 prosenttia. Toimenpiteen todelliset rahoituskustannukset (12,44 %) olivat kuitenkin tätä pienemmät.
X.5 Päätelmä toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille
(79)
Edellä esitetyn pohjalta komissio toteaa, että laina A ja laina B ovat tuettuja lainoja, jotka soveltuvat osittain sisämarkkinoille tilapäisten puitteiden nojalla.
(80)
Komissio katsoo erityisesti, että toimenpiteistä maksetun todellisen korvauksen ja tuetun koron välinen ero ei sovellu sisämarkkinoille. Sen sijaan tuetun koron ja suuntaa antavan markkinakoron välinen ero soveltuu väliaikaisten puitteiden nojalla sisämarkkinoille.
XI TAKAISINPERINTÄ
(81)
SEUT-sopimuksen ja Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on valtuudet määrätä jäsenvaltio kumoamaan valtiontuki tai muuttamaan sitä, jos komissio katsoo, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. (39) Voimassa olevan oikeuskäytännön mukaan valtion velvollisuudella kumota komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa tukea edeltänyt tilanne. (40) Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisella tuella saamansa määrät, jolloin se menettää markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu. (41)
(82)
Oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (42) 14 artiklassa säädetään, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta”.
(83)
Koska käsiteltävänä olevat toimenpiteet on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja osittain sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, on sisämarkkinoille soveltumaton osuus perittävä takaisin, jotta markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne voidaan palauttaa. Tämän vuoksi takaisinperintä on aloitettava siitä päivästä lukien, jona etua alkoi kertyä tuensaajalle ja jona tuki on ollut tuensaajan käytettävissä. Korkoa maksetaan varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti.
(84)
Ottaen huomion edellä oleva X.5 osa on toimenpiteen sisämarkkinoille soveltumattomaksi tukiosuudeksi katsottava tilapäisissä puitteissa tarkoitetun sisämarkkinoille soveltuvan tuetun koron ja todellisten rahoituskustannusten (eli korko ja takausmaksu) välinen ero.
(85)
Unkarin viranomaisten on laskettava takaisin perittävä määrä.
XII PÄÄTELMÄ
(86)
Edellä esitetyn pohjalta komissio toteaa, että Nitrogénművekille annetut lainat A ja B ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(87)
Komissio toteaa lisäksi, että laina A ja laina B ovat tuettuja lainoja, jotka soveltuvat tilapäisten puitteiden nojalla osittain sisämarkkinoille. Erityisesti tilapäisissä puitteissa tarkoitetun tuetun koron ja suuntaa antavan markkinakoron välinen erotus soveltuu sisämarkkinoille. Sen sijaan toimenpiteistä perityn todellisen korvauksen ja tuetun koron välinen ero ei sovellu sisämarkkinoille.
(88)
Koska laina A ja laina B on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja osittain sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, on sisämarkkinoille soveltumaton tukiosuus perittävä takaisin markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinneen tilanteen palauttamiseksi.
(89)
Unkarin viranomaisten on laskettava takaisin perittävä määrä. Se lasketaan selvittämällä tilapäisissä puitteissa tarkoitetun sisämarkkinoille soveltuvan tuetun koron ja todellisten rahoituskustannusten (eli korko ja takausmaksu) välinen ero.
(90)
Komissio toteaa lisäksi, että lainalle A myönnetty sataprosenttinen takaus ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua, MFB:lle myönnettyä valtiontukea,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unkarin Péti Nitrogénművek Zrt:lle myöntämät 52 miljoonan euron investointiluotto ja 10 miljardin Unkarin forintin lyhtyaikainen luotto ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
1. Valtiontuki, jonka Unkari on myöntänyt Péti Nitrogénművek Zrt:lle vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa, on osittain sisämarkkinoille soveltuvaa ja osittain sisämarkkinoille soveltumatonta.
2. Sääntöjenvastainen valtiontuki, joka muodostuu tilapäisten puitteiden mukaisen tuetun koron ja asianomaisen viitekoron välisestä erotuksesta, soveltuu sisämarkkinoille.
3. Sääntöjenvastainen valtiontuki, joka muodostuu toimenpiteistä perittävän todellisen korvauksen ja tilapäisten puitteiden mukaisen tuetun koron välisestä erotuksesta, ei sovellu sisämarkkinoille.
4. Unkarin on lopetettava 3 kohdassa tarkoitetun valtiontuen myöntäminen heti, kun tämä päätös on annettu sille tiedoksi.
3 artikla
1. Unkarin on perittävä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.
2. Takaisin perittävistä määristä on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
3. Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.
4 artikla
1. Edellä 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.
2. Unkarin on huolehdittava siitä, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.
5 artikla
1. Unkarin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
c)
asiakirjat, joilla voidaan osoittaa, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Unkarin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka kun 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Unkarin on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2010.