RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 990/2011
af 3. oktober 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EØF) nr. 2474/93 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»de oprindelige foranstaltninger«). Efter en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13 blev denne told ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (3) udvidet til at omfatte importen af visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Derudover blev det besluttet at oprette en fritagelsesordning på grundlag af grundforordningens artikel 13, stk. 2. De nærmere bestemmelser for ordningen er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 (4). For at opnå fritagelse fra den udvidede told skal cykelproducenterne i Unionen overholde betingelserne i grundforordningens artikel 13, stk. 2, nemlig en andel af kinesiske cykeldele i produktionen på højst 60 % eller en værditilvækst på mere end 25 % til alle indførte dele. Til dato er der indrømmet mere end 250 fritagelser.
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1524/2000 (5), at ovennævnte foranstaltninger skulle opretholdes.
(3)
Efter en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, (»den tidligere undersøgelse«) besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1095/2005 (6) at øge den gældende antidumpingtold til 48,5 %.
2. Denne undersøgelse
(4)
Den 13. juli 2010 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina (»indledningsmeddelelsen«) (7).
(5)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning indgivet af European Bicycle Manufacturers Association (EBMA, »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af EU-produktionen af cykler.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de EU-producenter, som var nævnt i anmodningen, alle andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de sammenslutninger, som den vidste var berørt af undersøgelsen, samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelsen.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
En række EU-producenter, der var repræsenteret af ansøgeren, andre samarbejdsvillige EU-producenter, eksporterende producenter, importører og brugersammenslutninger fremsatte deres synspunkter.
(10)
Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Udtagning af stikprøver
(11)
På grund af det store antal eksporterende producenter, EU-producenter og importører, som var omfattet af undersøgelsen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17.
(12)
For at gøre det muligt for Kommissionen at beslutte, om det var nødvendigt at udtage stikprøver, og i påkommende tilfælde at udtage en stikprøve blev eksporterende producenter og repræsentanter, der handlede på disses vegne, EU-producenter og importører anmodet om at give sig til kende og fremsende oplysninger som specificeret i indledningsmeddelelsen. Kommissionen kontaktede også kendte sammenslutninger af eksporterende producenter og de relevante myndigheder i Kina. Disse parter gjorde ikke indsigelse mod brugen af stikprøver.
(13)
I alt 7 eksportører/producenter, ca. 100 EU-producenter og 4 importører indsendte de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte frister.
(14)
Da kun syv kinesiske producenter afgav de oplysninger, der ønskedes i indledningsmeddelelsen, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver. Der blev sendt spørgeskemaer til disse syv virksomheder, hvoraf tre indsendte besvarelser. Ud af disse tre virksomheder var der kun to, der angav, at de havde eksporteret den pågældende vare til Unionen i perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(15)
Stikprøven af EU-producenter blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtaget efter høring af den relevante sammenslutning og med dennes samtykke på grundlag af den største repræsentative salgs- og produktionsmængde i Unionen. Som resultat heraf blev der udvalgt otte EU-producenter til stikprøven. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de otte udvalgte virksomheder, der afgav fyldestgørende besvarelser.
(16)
I betragtning af det begrænsede antal importører, der besvarede spørgeskemaet og gav udtryk for samarbejdsvilje (4 importører), blev det besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige med hensyn til importører. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire importører. Efterfølgende indsendte kun en enkelt importør et besvaret spørgeskema, men dette var ufuldstændigt, da importøren var i færd med at afvikle sine aktiviteter.
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. De oplysninger, som nedenstående virksomheder fremsendte, blev efterprøvet ved kontrolbesøg på stedet:
a)
Producenter i Unionen
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nederlandene
-
Decathlon S.A., Villeneuve d'Ascq, Frankrig
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Frankrig
-
Denver S.R.L., Dronero, Italien
-
Derby Cycles Werke GmbH, Cloppenburg, Tyskland
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Tyskland
-
Sprick Rowery Sp. z o.o., Świebodzin, Polen, og Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Tyskland
-
UAB Baltik Vairas og UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litauen, og Pantherwerke AG og Onyx Cycle GmbH, Löhne, Tyskland.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kina
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Kina.
(18)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede NUP. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2007 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den pågældende vare er den samme som den, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1524/2000, nærmere bestemt cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), henhørende under KN-kode ex 8712 00 10, 8712 00 30 og ex 8712 00 80.
(20)
Som i den tidligere undersøgelse blev cyklerne inddelt i følgende kategorier:
-
(A) ATB-cykler (cykler til alt terræn, herunder mountain bikes, 24″ eller 26″)
-
(B) trekking-, by-, hybrid-, VTC- og touring-cykler, 26″ eller 28″
-
(C) BMX og børnecykler, 16″ eller 20″
-
(D) andre cykler (undtagen unicykler).
(21)
Alle typer cykler som defineret ovenfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De sælges desuden gennem stort set de samme distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på EU-markedet. Da cykler har de samme grundlæggende anvendelsesformål, er de i vidt omfang indbyrdes udskiftelige, og modeller fra forskellige kategorier konkurrerer derfor med hinanden. Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare.
(22)
Undersøgelsen viste også, at cykler fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler fremstillet og solgt på referencelandets marked og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål.
(23)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at der var ringe eller slet ingen konkurrence mellem de kinesiske cykler og cykler fremstillet på EU-markedet. Der var imidlertid ingen sagsoplysninger, som kunne have støttet en sådan påstand, og der blev ikke forelagt dokumentation til støtte for denne påstand. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at som nævnt i betragtning 26, var de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje meget lav, og de forelagde meget begrænsede oplysninger om de produkter, som de kinesiske producenter fremstiller og sælger på EU-markedet. Derfor, og da der ikke foreligger mere pålidelige oplysninger, blev påstanden afvist.
(24)
Cykler, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler, der fremstilles og sælges på referencelandets marked, og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(25)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
(26)
Samarbejdsviljen i forbindelse med denne procedure var lige fra dens indledning meget begrænset. Som anført i betragtning 14 var der kun tre kinesiske producenter, der besvarede spørgeskemaet, og som indledningsvis var villige til at samarbejde. Ud af disse tre virksomheder var der kun to, der oplyste om eksport af den pågældende vare til Unionen i NUP, hvilket samlet svarer til mindre end 10 % af den samlede eksport af den pågældende vare til Unionen.
(27)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to virksomheder, der havde eksportsalg til Unionen. For en af disse virksomheders vedkommende var det ikke muligt at efterprøve oplysningerne i spørgeskemaet, da virksomheden ikke fremlagde dokumentation, der kunne underbygge de oplysninger, den havde fremsendt. Den anden virksomhed samarbejdede tilfredsstillende, men dens eksport til Unionen i NUP udgør mindre end 5 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til Unionen.
(28)
På grundlag af ovenstående blev de kinesiske myndigheder og de tre virksomheder underrettet om, at grundforordningens artikel 18 ville kunne finde anvendelse som følge af manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenters side, og de fik lejlighed til at fremføre deres bemærkninger. Kommissionen modtog ingen bemærkninger til denne meddelelse. Som følge heraf er konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping nedenfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. handelsstatistikker og redegørelser fra interesserede parter, herunder anmodningen.
2. Dumpingimport fra Kina i NUP
2.1. Referenceland
(29)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Mexico som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Kina. Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil.
(30)
En part, der fremsatte bemærkninger om hensigtsmæssigheden af valget af Mexico som referenceland, hævdede, at cykelpriserne på hjemmemarkedet i Mexico ikke er pålidelige, og at de er uegnede i forbindelse med denne undersøgelse. Indien blev foreslået som alternativ. Denne påstand var imidlertid ikke underbygget og blev derfor forkastet.
(31)
Mexico blev anvendt som referenceland i de foregående undersøgelser, og der er ikke påvist nye eller ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en ændring. Det mexicanske marked for den pågældende vare, antallet af aktører, den indenlandske konkurrence og produktionsprocessens karakteristika bekræftede, at Mexico stadig var et velegnet referenceland.
(32)
Der blev sendt spørgeskemaer til tre mexicanske virksomheder. Af disse tre virksomheder var der kun én, der ønskede at samarbejde, og denne virksomhed indgav et besvaret spørgeskema.
2.2. Normal værdi
(33)
Hjemmemarkedssalgspriser fra referencelandet blev anvendt til at fastsætte en gennemsnitlig normal værdi, idet den gennemsnitlige vekselkurs i NUP mellem euro og peso blev anvendt til at opnå en vejet gennemsnitspris ab fabrik i euro.
2.3. Eksportpris
(34)
Som følge af anvendelsen af artikel 18 og i mangel af andre pålidelige oplysninger blev eksportpriserne hovedsagelig fastlagt på grundlag af oplysninger fra Eurostat og oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør.
(35)
I den tidligere undersøgelse konkluderedes det, at de prisoplysninger, der fandtes i Eurostat, var utilstrækkelige med henblik på undersøgelsen (8). På grund af den lave grad af samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side vurderede Kommissionen imidlertid, at Eurostats importpriser for Kina var en anvendelig kilde i forbindelse med den foreliggende undersøgelse. Kommissionen er bekendt med begrænsningerne i denne analyse og med, at den kun kan bruges som en indikator for prisudviklingen.
(36)
Eksportprisen udledt af Eurostats prisoplysninger er en cif-pris, der måtte tilpasses for de gennemsnitlige omkostninger ved søfragt pr. transaktion med henblik på at beregne prisniveauet ab fabrik. Oplysningerne i den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents svar blev anvendt til at fastsætte de gennemsnitlige søfragtsomkostninger pr. enhed, som blev beregnet til 8,30 EUR. Den eneste samarbejdsvillige kinesiske virksomheds pris ab fabrik ved eksport til Unionen blev fastsat på et lignende grundlag. Den herved beregnede enhedspris blev derefter anvendt til at beregne den vejede gennemsnitlige kinesiske pris ab fabrik.
2.4. Sammenligning
(37)
I henhold til artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev den vejede gennemsnitlige normale værdi fra Mexico sammenlignet med den vejede gennemsnitlige kinesiske eksportpris ab fabrik. Derved blev der fastlagt en vejet gennemsnitlig dumpingmargen.
2.5. Dumpingmargen
(38)
Dumpingberegningerne viste, at der var tale om en landsdækkende dumpingmargen på mere end 20 %. Dette niveau bør imidlertid betragtes som konservativt beregnet, da der ikke i Eurostats data er taget hensyn til de betydelige prisforskelle mellem de forskellige typer af den pågældende vare. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at dumpingmargenerne ifølge oplysningerne i anmodningen var på over 100 %.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkning
(39)
Den sandsynlige udvikling i importen fra Kina blev analyseret, både hvad angår forventet prisudvikling og mængde.
3.2. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(40)
Ud fra oplysningerne i anmodningen er den kinesiske cykelfremstillingsindustri, udtrykt i mængde, den største i verden. Kina har en produktionskapacitet på 100 til 110 millioner cykler og en produktion på ca. 80 mio. cykler om året. Den kinesiske cykelindustri er eksportorienteret: Ud af en årlig produktion på 80 mio. cykler er 25 mio. cykler forbeholdt hjemmemarkedet, og de resterende 55 mio. cykler - 69 % af den samlede produktion - er beregnet til eksport.
(41)
Den anslåede årlige uudnyttede kapacitet i Kina er ca. 20 til 30 mio. cykler, hvilket som nævnt i betragtning 66 er mere end det dobbelte af den nuværende produktion i Unionen. Desuden viser oplysninger, der er fremkommet under undersøgelsen, at produktionskapaciteten for cykler i Kina let kan forhøjes, bl.a. gennem en udvidelse af arbejdsstyrken, i tilfælde af øget efterspørgsel.
(42)
I betragtning af ovenstående kan det ikke udelukkes, at den uudnyttede kapacitet i Kina kan bruges til at øge eksporten til Unionen, hvis der ikke anvendes antidumpingforanstaltninger.
(43)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at der ikke foreligger dokumentation for den i forordningen omhandlede kinesiske produktionskapacitet, og at den er baseret på ren spekulation. I denne forbindelse skal der mindes om, at de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget lav, og at det i vid udstrækning var nødvendigt at basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger. I dette tilfælde og som nævnt i betragtning 40 anvendte Kommissionen i mangel af andre mere pålidelige oplysninger de umiddelbare beviser, der var fremlagt i anmodningen. I forbindelse med undersøgelsen fremkom der ikke oplysninger, der kunne tyde på, at sådanne umiddelbare beviser var ukorrekte. Den pågældende part fremlagde heller ingen oplysninger eller beviser, der ville have vist væsentligt forskellige niveauer af uudnyttet kapacitet i Kina. Denne påstand blev derfor afvist.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft og priserne ved eksport til tredjelande
(44)
Data fra Eurostat og fra anmodningen viser, at Unionen er et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter.
(45)
Prisoplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende virksomhed viser, at de vejede gennemsnitlige eksportpriser ab fabrik for varen ved salg til tredjelande er lavere end de gennemsnitlige priser ab fabrik ved salg i Unionen i NUP. I betragtning af produktionskapaciteten i Kina og efterspørgslen på EU-markedet er det meget sandsynligt, at de kinesiske producenter omgående ville øge deres eksport af cykler til Unionen, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Desuden giver den eksisterende overkapacitet de kinesiske producenter mulighed for at være til stede på det europæiske marked til meget lave priser.
3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(46)
I lyset af det forhold, at der, selv i betragtning af de foranstaltninger, der i øjeblikket er i kraft, blev konstateret en dumpingmargen på over 20 % for den kinesiske eksport i NUP ud fra en konservativ sammenligning af tal fra Eurostat og oplysninger, der blev afgivet af den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør, er det meget sandsynligt, at der uden foranstaltninger fortsat vil finde dumping sted.
(47)
Ovennævnte analyse har vist, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser. I betragtning af især den uudnyttede kapacitet i Kina, som let kan øges yderligere, hvis der er behov herfor, samt analysen af prisniveauet på EU-markedet og i andre tredjelande, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(48)
I løbet af den aktuelle undersøgelse konstateredes det, at der er blevet fremstillet cykler af omkring 100 EU-producenter, som gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen, samt af andre producenter, hvoraf de fleste er repræsenteret ved deres nationale sammenslutninger. De udgør derfor EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. Undersøgelsen viste endvidere, at erhvervsgrenen nyder godt af den fritagelsesordning, der er beskrevet i ovenstående betragtning 1.
(49)
Alle de foreliggende oplysninger, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne og de nationale sammenslutninger før og efter undersøgelsens indledning samt generelle produktionsstatistikker, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
2. Forbruget på EU-markedet
(50)
EU-producenternes salg blev vurderet på grundlag af oplysninger indhentet fra producenterne i besvarelsen af spørgeskemaet vedrørende stikprøver samt oplysninger afgivet af ansøgeren i anmodningen. Oplysningerne i anmodningen var indhentet fra forskellige sammenslutninger af cykelproducenter i Unionen.
(51)
Det åbenbare forbrug i Unionen blev fastsat på grundlag af alle EU-producenters salg på EU-markedet som anslået i betragtning 68 samt Eurostats oplysninger om importen fra tredjelande.
(52)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 11 % fra 22 912 066 enheder i 2007 til 20 336 813 enheder i NUP. Forbruget faldt især mellem 2008 og 2009. Nærmere oplysninger (i enheder) fremgår af følgende:
Tabel 1 - Forbrug
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
+ Samlet import
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ EU-produktion solgt på EU-markedet
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Forbruget
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indeks (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(53)
Den importerede mængde af den pågældende vare blev bestemt på grundlag af statistiske oplysninger fra Eurostat. Mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Kina faldt med 38 % i den betragtede periode til 615 920 enheder i NUP (jf. tabel 2). Importen af den pågældende vare fra Kina i begyndelsen af den betragtede periode var 26 % større end i NUP i den tidligere undersøgelse (1. april 2003 til 31. marts 2004: 733 901 enheder (9)). Det største fald i importen af den pågældende vare fandt sted mellem 2008 og 2009, hvilket er på linje med udviklingen i det samlede EU-forbrug (jf. tabel 1 og 2).
(54)
Da importen fra Kina faldt mere end forbruget i den betragtede periode, faldt markedsandelen for Kina en smule, fra 4,4 % i 2007 til 3,1 % i NUP.
(55)
Udviklingen i importen og markedsandelen for cykler med oprindelse i Kina i den betragtede periode fremgår af følgende tabel:
Tabel 2 - Import fra Kina
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra det pågældende land (enheder)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indeks (2007 = 100)
100
95
61
62
Markedsandel for importen fra det pågældende land
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Priserne på den pågældende import
4.1. Prisudvikling
(56)
Som anført i betragtning 35 er Kommissionen af den opfattelse, at det er rimeligt at anvende Eurostats importpriser for Kina som kilde i forbindelse med den foreliggende undersøgelse.
(57)
Ifølge Eurostats data steg de vejede gennemsnitlige importpriser - herefter angivet i indeksform - på importen fra Kina med 125 % mellem 2007 og NUP. Importpriserne steg betydeligt i 2009 og forblev derefter næsten konstante. Følgende tabel indeholder de detaljerede data:
Tabel 3 - Priserne på den pågældende import
2007
2008
2009
NUP
Kina
Indeks (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Prisunderbud
(58)
For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet for cykler med oprindelse i Kina baserede Kommissionen sin analyse på de oplysninger, der i undersøgelsens løb blev afgivet af EU-producenterne i stikprøven, og på de gennemsnitlige priser fra Eurostat. De relevante salgspriser for EU-erhvervsgrenen var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. Sammenligningen viste, at importen fra Kina efter fradrag af antidumpingtolden underbød EU-erhvervsgrenens priser med 53 %.
5. Import fra andre lande
(59)
Baseret på data fra Eurostat faldt importen fra andre tredjelande fra 9 087 000 enheder i 2007 til 8 587 000 enheder i NUP, hvilket sammenlagt er en nedgang på 6 %. Den fulgte den nedadgående tendens i EU-forbruget (-11 %), men i et langsommere tempo. Markedsandelen for importen fra tredjelande steg fra 40 % til 42 % i løbet af den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 35 og 56 tager Eurostat-priserne imidlertid ikke hensyn til sammensætningen af de enkelte landes varesortimenter, og derfor er der kun benyttet indekstal til at belyse prisudviklingen. Da varesammensætningen i importen fra andre tredjelande er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på de nedenfor nævnte importerede varer med EU-erhvervsgrenens priser. Der blev dog indhentet visse yderligere oplysninger vedrørende importen fra de lande, hvorfra størstedelen af den resterende cykelimport stammer. Nærmere bestemt er der tale om følgende tal:
Tabel 4 - Import fra andre lande
2007
2008
2009
NUP
Alle typer
Enheder i 1 000
Markedsandel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markedsandel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markeds-andel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markeds-andel
Pris EUR/enhed
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indeks
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thailand
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indeks
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filippinerne
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indeks
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malaysia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indeks
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indeks
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunesien
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indeks
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Andre
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indeks
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
I ALT
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indeks
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Taiwan
(60)
Importen fra Taiwan faldt i den betragtede periode fra 3 158 600 enheder i 2007 til 2 958 000 enheder i NUP, og dens markedsandel steg en smule, fra 14 % til 15 %, i samme periode. Importen af cykler fra Taiwan er rettet mod det dyre markedssegment. I løbet af undersøgelsen er det ved en sammenligning mellem modeller blevet påvist, at de fra Taiwan importerede cykler sælges til højere priser end tilsvarende modeller fremstillet af EU-erhvervsgrenen i den tidligere undersøgelsesperiode (10). Desuden udviste importpriserne i den betragtede periode en stigende tendens, idet der kunne noteres en stigning på 25 % i NUP i forhold til 2007.
2) Thailand
(61)
Importen med oprindelse i Thailand faldt i den betragtede periode fra 1 534 000 enheder i 2007 til 1 397 000 enheder i NUP. Nedgangen i importen var i tråd med udviklingen i forbruget, idet markedsandelen forblev konstant på 7 %. Mens importen af cykler fra Thailand udgøres af cykler i mellemsegmentet, viste undersøgelsen ikke desto mindre på basis af en sammenligning mellem modeller, at importen fra Thailand sælges til højere priser end tilsvarende modeller fremstillet af EU-erhvervsgrenen. Desuden udviste importpriserne i den betragtede periode en stigende tendens, idet der kunne noteres en stigning på 27 % i NUP i forhold til 2007.
3) Sri Lanka
(62)
Importen fra Sri Lanka fordobledes næsten i den betragtede periode, fra 574 000 enheder i 2007 til 1 101 000 enheder i NUP, og dens markedsandel nåede 5 % ved udgangen af den betragtede periode. Det er imidlertid blevet påstået af en part, at de kinesiske eksportører omgår antidumpingtolden ved omladning via Sri Lanka. Kommissionen har på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkelige oplysninger til at drage nogen konklusioner vedrørende situationen for denne import. Under disse omstændigheder kan det ikke udelukkes, at import angivet med oprindelse i Sri Lanka bidrager til den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.
(63)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en af de interesserede parter, at konklusionerne vedrørende en mulig omgåelse via Sri Lanka kun var en formodning, og at enhver påstand om omgåelse via Sri Lanka ikke burde tages i betragtning i de endelige konklusioner. Som svar på denne påstand bør det understreges, at det klart udtrykkes i betragtning 62, at Kommissionen ikke drog nogen konklusioner om dette spørgsmål.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.1. Indledende bemærkninger
(64)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(65)
Som beskrevet ovenfor måtte bestemmelserne om stikprøver anvendes i betragtning af det store antal klagende EU-producenter. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende måde:
-
De makroøkonomiske elementer (produktionskapacitet, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev analyseret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de nationale sammenslutninger af EU-producenter og individuelle virksomheder. Disse faktorer blev, hvor det var muligt, krydstjekket med de generelle oplysninger fra de relevante officielle statistikker.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, og lønninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
6.2. Makroøkonomiske indikatorer
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(66)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt en smule hvert år i den betragtede periode. Sidst i NUP faldt produktionen med 11 % i forhold til 2007 i overensstemmelse med udviklingen i forbruget. Detaljerede data er angivet i tabel 5:
Tabel 5 - Den samlede EU-produktion
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Produktion
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indeks (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Produktionskapaciteten voksede en smule (2 %) mellem 2007 og NUP. Da produktionen faldt, udviste kapacitetsudnyttelsen et samlet fald på 13 % mellem 2007 og NUP, resulterende i en kapacitetsudnyttelse på 81 % i NUP. De nærmere tal er som følger:
Tabel 6 - Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Produktionskapacitet
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indeks (2007 = 100)
100
107
106
102
Kapacitetsudnyttelse
93 %
86 %
82 %
81 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Salgsmængde
(68)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 13 % mellem 2007 og NUP. Denne udvikling stemmer overens med den generelle tendens i retning af faldende forbrug på EU-markedet. De nærmere tal er som følger:
Tabel 7 - Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indeks (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Markedsandel
(69)
Markedsandelen for EU-erhvervsgrenen svingede en smule mellem 2007 og NUP. Samlet set har der været et fald på 1,3 procentpoint i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 8 - Unionens markedsandel
2007
2008
2009
NUP
Unionens markedsandel
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indeks (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Beskæftigelse og produktivitet
(70)
Beskæftigelsen faldt med 9 % i den betragtede periode, fra 14 925 ansatte i 2007 til 13 646 i NUP.
(71)
Produktiviteten steg en smule i 2008 i forhold til 2007, men faldt derefter. Generelt er produktiviteten faldet en smule, dvs. med 3 %, i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 9 - Den samlede EU-beskæftigelse og -produktivitet
2007
2008
2009
NUP
Antal ansatte
14 925
14 197
14 147
13 646
Indeks (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivitet (enheder pr. år)
926
954
903
899
Indeks (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Vækst
(72)
Det skal bemærkes, at markedsandelen for alle EU-producenter faldt en anelse, med 1,3 procentpoint, mens forbruget faldt med 11 %, hvilket klart viser, at producenterne ikke har været i stand til at vokse.
f) Dumpingmargenens størrelse
(73)
Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP. Som anført i betragtning 34 er dumpingberegningen på grund af den lave grad af samarbejde fra de kinesiske eksportørers side baseret på de gennemsnitlige priser fra Eurostat. Som anført i betragtning 35 indeholder de gennemsnitlige priser fra Eurostat begrænsede oplysninger om varesammensætningen, som er af stor betydning for beregningen af dumpingmargenen; i betragtning af Kinas uudnyttede kapacitet kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen dog ikke anses for at være ubetydelige.
g) Genrejsning efter tidligere dumping
(74)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenens imødesete genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping ikke er sket i det forventede omfang, hvilket navnlig fremgår af den vedvarende lave rentabilitet og en faldende kapacitetsudnyttelse.
6.3. Mikroøkonomiske indikatorer
h) Lagerbeholdninger
(75)
En producent kunne som følge af sin nuværende interne struktur ikke afgive overensstemmende oplysninger om lagrene for den betragtede periode. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades i forbindelse med analysen af lagerbeholdningerne for den betragtede periode.
(76)
Lagrene af cykler steg i den betragtede periode fra 880 935 stk. i 2007 til 1 091 516 stk. i NUP, svarende til en stigning på 24 %. De nærmere tal er som følger:
Tabel 10 - Lagerbeholdninger
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Ultimolagre
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indeks (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Salgspriser og omkostninger
(77)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser ab fabrik ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Unionen var i den betragtede periode præget af en svagt opadgående tendens. Samlet set øgede EU-erhvervsgrenen sine priser med 9 % mellem 2007 og NUP i tråd med stigningen i produktionsomkostningerne som beskrevet i betragtning 79.
Tabel 11 - Enhedspris på EU-markedet
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris for EU-salg (EUR pr. enhed)
163
170
176
178
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit for alle typer af samme vare, der blev fremstillet af producenterne i stikprøven.
(79)
Produktionsomkostningerne steg i løbet af perioden med 9 %. Denne stigning skyldes navnlig en ændring i varesammensætningen. De nærmere tal er som følger:
Tabel 12 - Produktionsomkostninger pr. enhed
2007
2008
2009
NUP
Produktions-omkostninger (EUR pr. enhed)
165
169
180
180
Indeks (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at produktionsomkostningerne steg på trods af betydelige fald i visse omkostninger til råmaterialer, dvs. stål og aluminium, hvilket tyder på, at den skade, der var lidt, var selvforskyldt. Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget med tilstrækkelig dokumentation. Den pågældende part forelagde rent faktisk kun data, der meget overordnet viste prisudviklingen for aluminium og stål i den betragtede periode, men ikke viste, i hvilket omfang denne udvikling skal have påvirket de samlede omkostninger ved fremstilling af cykler. Desuden blev denne påstand først fremsat efter fremlæggelsen af oplysninger, dvs. i en fremskreden fase af proceduren, og den kunne derfor ikke længere efterprøves. Påstanden blev derfor afvist.
j) Rentabilitet
(81)
De af stikprøven omfattede producenters samlede rentabilitet i forbindelse med den pågældende vare i løbet af det første år af den betragtede periode var negativ (- 1,7 %). I 2008 blev EU-producenterne rentable. I 2009 og i NUP var erhvervsgrenen imidlertid igen tabsgivende.
(82)
Ovennævnte tendens viser, at erhvervsgrenen er i en vanskelig situation i forhold til den tidligere undersøgelse, hvor EU-erhvervsgrenens rentabilitet var 3,6 % i NUP.
Tabel 13 - Rentabilitet
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet - EU-salg
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indeks (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det, uden at der dog blev forelagt dokumentation herfor, hævdet, at EU-erhvervsgrenen ikke havde formået at forbedre sin effektivitet og sine resultater. I modsætning hertil har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen har gjort en åbenlys indsats for at foretage justeringer som følge af prispresset fra dumpingimport ved at flytte produktionsanlæggene inden for Unionen og således øge omkostningseffektiviteten, jf. betragtning 85. Disse påstande er derfor blevet afvist.
k) Investeringsafkast
(84)
Investeringerne i erhvervsgrenen for den pågældende vare faldt markant i den betragtede periode, nærmere bestemt fra 21 491 000 EUR i 2007 til 11 738 000 EUR i NUP. Dette kan i vid udstrækning forklares med den økonomiske krise, som begyndte i 2008 og kulminerede i NUP, hvor det blev vanskeligere og vanskeligere at få adgang til ny kapital, og salgsprognoserne var pessimistiske.
(85)
Det skal bemærkes, at en betydelig del af investeringerne er foretaget med henblik på at øge effektiviteten i fremstillingsprocessen og holde sig opdateret med den nyeste teknologi. I denne proces er noget af produktionskapaciteten blevet flyttet fra vesteuropæiske lande til østeuropæiske lande, hvorved produktionsgrundlaget er blevet udbredt til næsten alle medlemsstater, hvilket viser EU-erhvervsgrenens levedygtighed og dens indsats for at forblive konkurrencedygtig.
Tabel 14 - Investeringer og investeringsafkast
2007
2008
2009
NUP
Investeringer (1 000 EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indeks (2007 = 100)
100
101
50
55
Investeringsafkast
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
En af producenterne kunne på grund af virksomhedens indre struktur ikke afgive overensstemmende oplysninger om nettoproduktionen af anlægsaktiver i den betragtede periode til beregning af investeringsafkastet. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades ved analysen af investeringsafkastet for den betragtede periode.
(87)
Investeringsafkastet fulgte rentabilitetsudviklingen. I 2007 måtte EU-producenterne i stikprøven notere et negativt investeringsafkast på 16 %, som steg en smule til et negativt investeringsafkast på 10 % i NUP.
l) Likviditet og evne til at rejse kapital
(88)
En producent var som følge af virksomhedens struktur ikke i stand til at give overensstemmende oplysninger om likviditet i den betragtede periode, hvilket gjorde det umuligt at anslå likviditeten for kun cykelproduktionen inden for virksomhedens samlede aktiviteter. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades ved analysen af likviditeten for den betragtede periode.
(89)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, forblev positiv i den undersøgte periode. Mellem 2007 og NUP faldt den dog med ca. 33 %. Nærmere bestemt er der tale om følgende tal:
Tabel 15 - Likviditet
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (1 000 EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indeks (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Producenterne i stikprøven tilvejebringer kapital internt, når de tilhører en koncern, eller ved banklån. I andre tilfælde benyttes den likviditet, som virksomhederne selv skaber, som finansieringskilde. Ingen af producenterne i stikprøven har haft større vanskeligheder ved at tilvejebringe kapital.
m) Lønninger
(91)
I den betragtede periode steg lønomkostningerne pr. ansat med 11 %. Dette afspejler et skift i produktionen til lidt mere sofistikerede varer.
Tabel 16 - Lønninger
2007
2008
2009
NUP
Lønomkostninger pr. ansat (EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indeks (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at lønomkostningerne pr. ansat steg, samtidig med at efterspørgslen faldt, hvilket ville tyde på, at skaden var selvforskyldt. Som vist i ovenstående tabel steg lønomkostningerne pr. ansat rent faktisk med 11 % i den betragtede periode. Antallet af ansatte faldt dog med 9 %, jf. betragtning 70. Følgelig steg de samlede lønomkostninger kun med 2 %. Det blev derfor konstateret, at de overordnede virkninger for EU-erhvervsgrenens rentabilitet var meget små.
7. Konklusion vedrørende skade
(93)
De eksisterende antidumpingforanstaltninger har klart haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Faktisk er det i en vis udstrækning lykkedes denne at udnytte foranstaltningerne til at opretholde en stabil markedsandel. Imidlertid faldt EU-produktionen, og fortjenstmargenen forblev utilstrækkelig. Muligheden for yderligere vækst og fortjeneste er blevet undergravet af det pres, dumpingimporten har udøvet på priser og mængder.
(94)
Som det fremgår af betragtning 53, faldt importmængden fra Kina mellem 2007 og NUP. Men det største fald i importmængden fandt sted mellem 2008 og 2009, hvor priserne på importen fra Kina steg betragteligt. Som undersøgelsen viste, og som angivet i betragtning 58 var denne prisstigning imidlertid stadig ikke tilstrækkeligt stor til at give erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation. Faktisk underbød importen fra Kina EU-erhvervsgrenens priser med 53 %.
(95)
Erhvervsgrenen er klart i en vanskelig situation, da den er tabsgivende. Næsten alle skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater - såsom rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet - udviste forværringer i den betragtede periode. Det kan dermed ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Denne situation kunne desuden være blevet yderligere forværret på grund af presset fra en import, der muligvis omgår foranstaltningerne.
(96)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen som helhed fortsat befinder sig i en udsat økonomisk situation og fortsat har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.
8. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
8.1. Virkningerne af dumpingimporten
(97)
Parallelt med det faldende forbrug i Unionen faldt den kinesiske imports markedsandel en smule, fra 4,4 % til 3,1 % (jf. betragtning 53). Baseret på en beregning, som ikke tager hensyn til antidumpingtolden, underbød den kinesiske import EU-erhvervsgrenens priser med 53 % i NUP, jf. betragtning 58. Der mindes om, at toldsatsen er på 48,5 %. Følgelig viser niveauet for underbuddet på den ene side effektiviteten af den gældende told og på den anden side behovet for at opretholde foranstaltningerne. Denne konklusion bestyrkes af den omstændighed, at det underbud, der blev konstateret, var på samme niveau som det underbud, der blev konstateret i forbindelse med den foregående fornyede undersøgelse. Den skadevoldende prismæssige virkning af dumpingimporten fra Kina på EU-erhvervsgrenen var derfor fortsat betydelig og vil som anført ovenfor i betragtning 58 sandsynligvis fortsætte.
8.2. Virkningen af den økonomiske krise
(98)
På grund af de negative økonomiske betingelser, der var gældende i NUP, faldt forbruget af cykler. Produktionen og beskæftigelsen faldt også i takt med udviklingen i forbruget. Da cykelindustrien ikke har høje faste omkostninger, havde nedgangen i produktionen ikke indflydelse på rentabiliteten i Unionens cykelindustri.
(99)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at EU-erhvervsgrenen skabte yderligere produktionskapacitet, samtidig med at EU-forbruget faldt, hvilket havde negative virkninger for EU-erhvervsgrenens situation. Dette udsagn er i modstrid med udviklingen i forbruget og kapaciteten, jf. betragtning 52 og 67. Rent faktisk faldt forbruget hovedsageligt mellem 2008 og 2009, mens produktionskapaciteten allerede var blevet forøget et år tidligere, dvs. i 2007 og 2008. Denne påstand blev derfor afvist.
8.3. Import fra andre lande
(100)
Som anført i betragtning 59 faldt mængden af import fra andre tredjelande med 6 % i overensstemmelse med udviklingen i forbruget. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 40 % i 2007 til 42 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra disse lande udviste således en stigende tendens på 6 % mellem 2007 og NUP. De vigtigste lande, hvorfra den pågældende vare importeredes, var Taiwan, Thailand og Sri Lanka.
(101)
Den taiwanske imports markedsandel steg svagt i løbet af den betragtede periode (fra 14 % til 15 %). De foreliggende oplysninger viser imidlertid, at importen fra Taiwan som anført i betragtning 60 konkurrerer på redelige vilkår med EU-producerede cykler.
(102)
Markedsandelen for importen fra Thailand var konstant i den betragtede periode. Som anført i betragtning 61 fremgår det af de foreliggende oplysninger, at denne import i NUP blev solgt til en pris, der kan konkurrere med prisen på lignende cykler produceret i Unionen.
(103)
Importen med oprindelse i Sri Lanka er steget med 92 % i den betragtede periode. Dens markedsandel var i NUP på 5 %. Som forklaret i betragtning 62 er det dog blevet hævdet, at importen fra Sri Lanka omfatter cykler med oprindelse i Kina.
(104)
Det kan konkluderes, at importen fra Taiwan og Thailand, som er blandt de største eksportører af cykler til Unionen, ikke kunne have haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, navnlig på grund af dens prisniveau (der svarer til eller er højere end EU-erhvervsgrenens priser). Derimod kan det ikke udelukkes, at import, som er angivet med oprindelse i Sri Lanka, bidrager til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
8.4. Omgåelse
(105)
Der er fremsat dokumenterede påstande om, at de kinesiske eksportører løbende omgår foranstaltningerne ved import gennem flere lande, og denne import forvolder skade for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af de beviser for omgåelse, der tidligere er fundet af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (»OLAF«), navnlig vedrørende import via Filippinerne, kan det ikke udelukkes, at en sådan ulovlig adfærd stadig forekommer på markedet, og at den forvolder EU-erhvervsgrenen skade.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(106)
Som anført i betragtning 66-91 har indførelsen af antidumpingforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den skade, den har lidt. I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig tilsyneladende i en skrøbelig og sårbar situation, hvor den stadig var udsat for de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(107)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
2. Kinesiske eksportmængder
(108)
Som nævnt i betragtning 40 er den kinesiske cykelindustri eksportorienteret. De kinesiske cykler er til stede på de vigtigste verdensmarkeder, især i USA og Japan, hvor de har en dominerende stilling. Som nævnt i en tidligere undersøgelse (11) lykkedes det i slutningen af 1990'erne de kinesiske eksporterende producenter efter et toårigt fravær fra det amerikanske marked efter indførelsen af antidumpingtold at øge deres tilstedeværelse på dette marked betydeligt i løbet af en meget kort periode. I 2009 var eksporten af kinesiske cykler til USA i størrelsesordenen 14 055 000 enheder, ud af et samlet forbrug på 14 888 000 enheder.
(109)
Dette viser, at de kinesiske producenter er i stand til hurtigt at eksportere til og komme ind på nye markeder samt fastholde sin dominerende stilling i længere tid.
(110)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at i tilfælde af udløb af foranstaltningerne ville der ikke forekomme en betydelig stigning i importen af kinesiske cykler, fordi de kinesiske eksportører har vanskeligt ved at overholde de europæiske sikkerhedsstandarder for cykler (EN 14764, EN 14765, EN 14766 og EN 14781). Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget med nogen dokumentation. I modsætning hertil har undersøgelsen vist, at en stor del af de cykler og dele til cykler, der allerede importeres fra Kina, overholder de nødvendige sikkerhedsstandarder. Der var således ingen grund til at antage, at de kinesiske producenter ikke er i stand til at overholde de gældende sikkerhedsstandarder for cykler. Denne påstand blev derfor afvist.
3. Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina
(111)
Som anført i betragtning 41 viste data, som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, at der er adgang til en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina. Der blev fundet klare tegn på, at en stor del af denne uudnyttede kapacitet uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen. Dette bekræftes navnlig af, at der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller det kinesiske hjemmemarked kan absorbere yderligere kinesisk produktion.
(112)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det desuden hævdet, at stigningen i de kinesiske arbejdskraftomkostninger ville lægge en alvorlig dæmper på stigningen i den kinesiske produktionskapacitet. Det skal i den forbindelse nævnes, at de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget begrænset, og at der ikke er blevet forelagt oplysninger vedrørende arbejdskraftomkostningerne og kapaciteten i Kina, jf. betragtning 26. Den pågældende part forelagde desuden ikke dokumentation til støtte for denne påstand. Derfor måtte denne påstand afvises.
4. Påstande om omgåelse
(113)
Som anført i betragtning 105 er der fremsat dokumenterede påstande om, at de kinesiske eksportører løbende omgår foranstaltningerne ved import gennem flere lande. Dette er yderligere af bekræftet af OLAF i forbindelse med sagen om Filippinerne. Denne type adfærd viser de kinesiske eksportørers store interesse for det attraktive EU-marked.
5. Konklusion
(114)
EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(115)
Som det fremgår ovenfor, lykkedes det takket være de gældende antidumpingforanstaltninger EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra følgerne af den kinesiske dumpingpraksis. I NUP befandt erhvervsgrenen sig imidlertid i en vanskelig økonomisk situation. Hvis EU-erhvervsgrenen på denne baggrund udsættes for øget import fra det pågældende land til dumpingpriser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde yderligere med deraf følgende forværring af dens finansielle situation.
(116)
Som anført i betragtning 58 blev det desuden også konstateret, at det forhold, at de kinesiske producenters salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens priser med i gennemsnit 53 %, synes at tyde på, at de kinesiske eksporterende producenter uden foranstaltninger sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, som er betragteligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
(117)
I betragtning af undersøgelsens konklusioner vedrørende den uudnyttede kapacitet i Kina, den kinesiske industris eksportorienterede karakteristik og de kinesiske eksportørers tidligere adfærd på udenlandske markeder vil enhver ophævelse af foranstaltningerne kunne tyde på, at der er sandsynlighed for fortsat skade.
(118)
Endelig støtter den i betragtning 105 og 113 nævnte omgåelse klart konklusionen vedrørende sandsynligheden for fortsat skade. Den er et klart bevis for, at EU-markedet fortsat er et attraktivt marked for de kinesiske producenter, som uden antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis vil dirigere større mængder eksport til Unionen.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(119)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om det til trods for konklusionen om, at der har fundet skadevoldende dumping sted, klart kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde antidumpingforanstaltninger mod importen fra Kina.
(120)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var imod Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(121)
Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(122)
Unionens cykelindustri har vist, at den er levedygtig og konkurrencedygtig på redelige markedsvilkår. Undersøgelsen viste dog, at industrien stadig er svækket med et økonomisk resultat tæt på break-even. Derfor er det nødvendigt at opretholde redelige konkurrencevilkår på EU-markedet.
(123)
Da nye cykelmodeller i vidt omfang udvikles af EU-erhvervsgrenen, vil denne også fuldt ud kunne drage fordel af en sådan udvikling med hensyn til salgsmængder og priser, hvis presset fra dumpingimporten holdes under kontrol af foranstaltningerne.
(124)
Det vurderes, at en videreførelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som derefter burde være i stand til at opretholde og eventuelt øge salget og formodentlig salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i ny teknologi.
(125)
Hvis foranstaltningerne over for importen fra Kina bortfaldt, ville der sandsynligvis forekomme yderligere forvridning af handelen, der uundgåeligt vil føre til en afbrydelse af EU-erhvervsgrenens genrejsning. I betragtning af den uudnyttede produktionskapacitet i Kina og kinesiske eksportørers tidligere adfærd på de udenlandske markeder er det klart, at det, hvis foranstaltningerne bortfalder, vil være meget svært, om ikke umuligt, for EU-erhvervsgrenen at genskabe og endog at fastholde sin position. I modsat fald vil EU-erhvervsgrenens situation sandsynligvis forværres yderligere, hvilket kan føre til en yderligere reduktion af produktionskapaciteten i EU og lukning adskillige fremstillingsvirksomheder. Det konkluderes derfor, at antidumpingforanstaltninger er i EU-erhvervsgrenens interesse.
(126)
På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 93-96 ovenfor og som følge af argumenterne vedrørende analysen af sandsynligheden for fortsat skade, jf. betragtning 106-117, kan det også konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
3. Brugernes interesser
(127)
Nærværende undersøgelse støttes af Det Europæiske Cyklistforbund (ECF), som er en paraplyorganisation for de nationale cyklistforbund i Europa.
(128)
ECF fremfører, at Europa er det vigtigste marked for moderne cykelvarer med høje standarder for kvalitet og sikkerhed, og at en tilstrømning af produkter fra Kina ville mindske disse standarder. Desuden anfører ECF, at der er et enormt vækstpotentiale for cykelindustrien i Unionens økonomi, som vil blive bragt i fare, hvis antidumpingtolden ophæves.
(129)
Det skal erindres, at det i tidligere undersøgelser blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne. Selv om der har været anvendt foranstaltninger, har importørerne og brugerne i Unionen fortsat kunne købe varen i bl.a. Kina. Det er ikke blevet fremført, at der skulle have været problemer med at finde andre kilder. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for brugerne i Unionen.
4. Leverandørernes interesser
(130)
COLIPED (sammenslutningen af europæiske producenter af cykelreservedele og -tilbehør) gav sig til kende under undersøgelsen. COLIPED fremførte, at der i Unionen findes omkring 300 fabrikker, som leverer dele til cykelproducenter, og som beskæftiger ca. 7 300 mennesker, og at leverandørindustriens videre eksistens derfor er uløseligt forbundet med videreførelsen af cykelproduktionen i Europa. I denne forbindelse konstateredes det, at det uden foranstaltninger forventes, at der vil ske yderligere lukninger blandt cykelproducenterne i Europa, hvilket vil have negative følger for Unionens komponentindustri og bringe beskæftigelsen i leverandørindustrien i fare. Det konkluderes derfor, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger er i leverandørernes interesse.
5. Importørernes interesser
(131)
Der er kun modtaget én besvarelse af spørgeskemaet fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører vedrørende importen fra Kina, men denne besvarelse var ufuldstændig, da virksomheden af uangivne årsager forberedte sig på at indstille sine aktiviteter.
(132)
Det skal for det første bemærkes, at det i betragtning af den lave grad af samarbejdsvilje blandt importørerne ikke var muligt at foretage en fuldstændig vurdering af de mulige følger af at indføre eller ikke indføre foranstaltninger. Det skal også erindres, at formålet med antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre import, men at genskabe redelige handelsvilkår og sikre, at der ikke forekommer import til skadevoldende dumpingpriser. Da redeligt prissatte importvarer stadig vil kunne komme ind på EU-markedet, og da der også fortsat vil forekomme import fra tredjelande, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle virksomhed ikke vil blive væsentligt berørt. Det er også klart, at EU-producenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække en eventuel stigning i efterspørgslen efter cykler. Som det fremgår af tabellen i betragtning 59, viser importen fra andre tredjelande desuden, at der er en betydelig produktionskapacitet for cykler i disse lande. Det er derfor meget usandsynligt, at der vil forekomme mangel på cykler.
(133)
Da redeligt prissat import stadig vil kunne komme ind på EU-markedet, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle aktiviteter vil kunne fortsætte, selv om antidumpingforanstaltningerne over for dumpingimporten fra Kina opretholdes. Den lave samarbejdsvilje hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og det forhold, at det efter indførelsen af foranstaltninger mod Kina ikke var muligt i forbindelse med undersøgelsen at indsamle dokumentation fra importører, der havde oplevet særlige vanskeligheder, understøtter yderligere denne konklusion.
6. Konklusion
(134)
En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af cykler med oprindelse i Kina vil klart være i EU-erhvervsgrenens, forbrugernes og EU-cykeldeleleverandørernes interesse. Det vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at vokse og forbedre sin situation under genskabte redelige konkurrencevilkår. Endvidere vil importørerne ikke blive væsentligt påvirket, da der stadig vil være redeligt prissatte cykler på markedet. Hvis der derimod ikke indføres foranstaltninger, er det imidlertid sandsynligt, at der er cykelproducenter i EU, der må lukke, hvorved også EU's cykeldeleleverandørers eksistens er truet.
(135)
I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der ikke er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Kina.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(136)
På baggrund af ovenstående bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende cykler opretholdes. Forlængelsen af foranstaltningerne efter en udløbsundersøgelse vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, normalt gælde for fem år, medmindre der med henvisning til særlige grunde eller omstændigheder skal fastsættes en kortere periode.
(137)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at den foreliggende procedure som nævnt i betragtning 1 og 48 er kendetegnet ved særlige omstændigheder, som også bør afspejles korrekt i varigheden af antidumpingforanstaltningerne. Grundlæggende begunstiges EU-erhvervsgrenen af en atypisk række foranstaltninger bestående såvel af værditold på færdige cykler som en fritagelsesordning, som gør det muligt for erhvervsgrenen at anvende kinesiske dele til cykler uden at være omfattet af antiomgåelsestold, forudsat at bestemte betingelser er opfyldt.
(138)
Den foreliggende udløbsundersøgelse har bekræftet cykelsektorens kompleksitet og den tætte sammenkobling med sektoren for dele til cykler. Som anført i betragtning 1 har undersøgelsen vist, at Unionens cykelindustri i vid udstrækning benytter sig af fritagelsesordningen for importen af dele til cykler. Det er derfor vigtigt, at foranstaltningernes virkning regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse. Af disse årsager blev det overvejet, om foranstaltningernes varighed skulle begrænses til tre år.
(139)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en række EU-producenter og deres sammenslutninger, at foranstaltningernes varighed burde forlænges til fem år. Parterne hævdede navnlig, at cykelproducenterne var rede til at investere i produktionen af dele til cykler for at mindske deres afhængighed af import af kinesiske dele til cykler, men at en periode på tre år var ikke tilstrækkelig til at opnå et afkast af sådanne investeringer.
(140)
I den forbindelse er påstanden om, at en række parter har investeret eller har til hensigt at investere i sektoren for cykler eller dele til cykler ikke relevant, når behovet for og varigheden af antidumpingforanstaltninger skal vurderes inden for rammerne af en udløbsundersøgelse. En sådan vurdering kan kun baseres på, at det fastslås, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade.
(141)
Som allerede beskrevet i betragtning 137 skal der mindes om, at siden den oprindelige indførelse af foranstaltninger i 1993 og udvidelsen heraf til dele til cykler i 1997 har situationen med hensyn til cykelproduktion i Unionen ændret sig markant, da der er blevet indrømmet over 250 fritagelser. Foranstaltninger vedrørende cykler er direkte knyttet til de foranstaltninger, der er blevet udvidet til også at omfatte dele til cykler, og den fritagelsesordning, der er blevet oprettet. Den i betragtning 138 omhandlede konklusion om, at foranstaltningerne ville berettige en fornyet undersøgelse, gælder på denne baggrund fortsat. I denne forbindelse noterer Rådet sig, at Kommissionen har mulighed for på eget initiativ at indlede en interimsundersøgelse omfattende dumping, skade samt for fritagelsesordningens vedkommende de i grundforordningens artikel 11, stk. 3, omhandlede aspekter.
(142)
På denne baggrund og i lyset af den kendsgerning, at foranstaltningers varighed under alle omstændigheder ville være et aspekt, der skal kastes lys over i forbindelse med enhver undersøgelse, er det inden for rammerne af den nuværende udløbsundersøgelse for tidligt at vurdere, om der er særlige grunde eller omstændigheder til at fastsætte en varighed, der afviger fra den normale periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes derfor, at foranstaltningerne bør forlænges med fem år. Dette berører ikke det forhold, at de nuværende antidumpingforanstaltningers varighed kan revurderes i forbindelse med en eventuel efterfølgende fuld interimsundersøgelse, alt afhængigt af resultaterne.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(143)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(144)
Det følger af ovenstående, at antidumpingtolden bør opretholdes i en periode på fem år -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8712 00 10 (Taric-kode 8712001090), 8712 00 30 og ex 8712 00 80 (Taric-kode 8712008090) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 48,5 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 3. oktober 2011.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 990/2011,
annettu 3 päivänä lokakuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2474/93 (2) käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, joka oli suuruudeltaan 30,6 prosenttia, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Perusasetuksen 13 artiklan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen seurauksena kyseinen tulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 71/97 (3) koskemaan myös tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien polkupyörän osien tuontia. Lisäksi päätettiin perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan nojalla luoda ’vapautusjärjestelmä’. Järjestelmästä säädettiin yksityiskohtaisesti komission asetuksessa (EY) N:o 88/97 (4). Saadakseen vapautuksen laajennetusta tullista unionin polkupyöränvalmistajien on noudatettava perusasetuksen 13 artiklan 2 kohdan mukaisia edellytyksiä eli kiinalaisten polkupyörän osien osuuden on oltava alle 60 prosenttia niiden toiminnasta tai toiminnassa käytettävien osien arvonlisäyksen on oltava enemmän kuin 25 prosenttia. Tähän mennessä on myönnetty yli 250 vapautusta.
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1524/2000 (5) pitää voimassa edellä mainitut toimenpiteet.
(3)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun välivaiheen tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tutkimus’, jälkeen neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 1095/2005 (6) nostaa voimassa olevan polkumyyntitullin 48,5 prosenttiin.
2. Tämä tutkimus
(4)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä heinäkuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
(5)
Tarkastelu pantiin vireille, kun Euroopan polkupyörävalmistajia edustava European Bicycles Manufacturers Association (EBMA), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, oli esittänyt asiaa koskevan perustellun pyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa merkittävän osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia polkupyörien tuotannosta unionissa.
(6)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
3. Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, pyynnössä mainituille unionin tuottajille, kaikille muille tiedossa oleville unionin tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, samoin kuin Kiinan viranomaisille.
(8)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa.
(9)
Eräät pyynnön esittäjän edustamat unionin tuottajat, muut tutkimuksessa yhteistyössä toimineet unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat ja käyttäjiä edustavat järjestöt esittivät näkökantansa.
(10)
Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
4. Otos
(11)
Koska tutkimuksessa oli osallisena suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(12)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi vientiä harjoittavia tuottajia ja niiden edustajia, unionin tuottajia ja tuojia ilmoittautumaan ja toimittamaan sille vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Komissio otti lisäksi yhteyttä tiedossa oleviin vientiä harjoittavien tuottajien järjestöihin ja Kiinan viranomaisiin. Nämä osapuolet eivät vastustaneet otantamenetelmän käyttöä.
(13)
Yhteensä seitsemän viejää/tuottajaa, noin sata unionin tuottajaa ja neljä tuojaa toimitti vaaditut tiedot esitetyissä määräajoissa.
(14)
Koska vain seitsemän kiinalaista tuottajaa vastasi vireillepanoilmoituksessa pyydettyihin otantaa koskeviin tietoihin, otantaan päätettiin olla ryhtymättä. Kyselylomakkeet lähetettiin näille seitsemälle yritykselle, joista vain kolme vastasi. Näistä kolmesta yrityksestä vain kaksi ilmoitti vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisellä ajanjaksolla, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
(15)
Unionin tuottajia koskeva otos valittiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti alaa edustavaa järjestöä kuullen ja sen suostumuksella käyttäen perusteena suurinta mahdollista edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää unionissa. Otokseen valittiin tämän perusteella kahdeksan unionin tuottajaa. Komissio lähetti kyseisille kahdeksalle yritykselle kyselylomakkeen, jonka kukin niistä palautti asianmukaisesti täytettynä.
(16)
Otantaa koskevaan kyselyyn vastanneita, yhteistyöhaluisia tuojia oli niin vähän (neljä tuojaa), että otantaa ei niiden tapauksessa pidetty tarpeellisena. Komissio lähetti näille neljälle tuojalle kyselylomakkeet. Ainoastaan yksi tuoja vastasi kyselylomakkeeseen, mutta vastaus oli puutteellinen, koska kyseinen tuoja oli lopettamassa toimintaansa.
(17)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden ja unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimittamat tiedot tarkistettiin paikan päällä:
a)
Unionin tuottajat
-
Accell Group NV, Heerenveen, Alankomaat,
-
Decathlon SA, Villeneuve d’Ascq, Ranska,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Ranska,
-
Denver S.R.L., Dronero, Italia,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Saksa,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Saksa,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Puola ja Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Saksa,
-
UAB Baltik Vairas ja UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Liettua, sekä Pantherwerke AG ja Onyx Cycle GmbH, Löhne, Saksa.
b)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kiina,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Kiina.
(18)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson. Kehityssuuntien tarkastelu vahingon määrityksen yhteydessä kattoi tammikuun 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(19)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 1524/2000 tarkoitettu tuote eli CN-koodeihin ex 8712 00 10, 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 luokiteltavat moottorittomat polkupyörät (myös kolmipyöräiset tavarankuljetuspolkupyörät, ei kuitenkaan yksipyöräiset).
(20)
Aiemman tutkimuksen tapaan polkupyörät luokiteltiin seuraavasti:
-
A) maastopyörät (24 tai 26 tuuman ATB- ja MTB-pyörät),
-
B) 26 tai 28 tuuman retkipyörät/kaupunkipyörät/hybridipyörät/VTC-pyörät/matkapyörät,
-
C) 16 tai 20 tuuman nuorisopyörät (BMX-pyörät) ja lastenpyörät,
-
D) muut polkupyörät (yksipyöräisiä lukuun ottamatta).
(21)
Kaikki edellä luetellut polkupyörätyypit ovat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samanlaisia. Lisäksi niitä myydään unionin markkinoilla samojen jakelukanavien kuten erikoisliikkeiden, urheiluliikeketjujen ja suurmyymälöiden kautta. Koska eri polkupyörien peruskäyttötarkoitus on sama, ne voivat pitkälti korvata toisensa, joten eri luokkiin kuuluvat mallit kilpailevat keskenään. Tällä perusteella pääteltiin, että kaikki nämä tuoteluokat muodostavat yhden ainoan tuotteen.
(22)
Tutkimuksessa todettiin myös, että unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamilla ja myymillä polkupyörillä, vertailumaan markkinoilla tuotetuilla ja myydyillä polkupyörillä ja Kiinasta unionin markkinoille tuoduilla polkupyörillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.
(23)
Yksi osapuoli väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että kiinalaisten polkupyörien ja unionin markkinoilla tuotettujen polkupyörien välillä on vain vähän tai ei ollenkaan kilpailua. Aineistosta ei kuitenkaan löytynyt mitään tietoja tämän väitteen tueksi, eikä väitteen tueksi toimitettu asiakirjoja. Tässä yhteydessä on mainittava, kuten jäljempänä johdanto-osan 26 kohdassa selvitetään, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöhalukkuus oli erittäin vähäistä ja ne toimittivat erittäin vähän tietoja kiinalaisten tuottajien tuottamista ja unionin markkinoille myymistä tuotteista. Tästä syystä ja luotettavampien tietojen puuttuessa väite hylättiin.
(24)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamia ja myymiä polkupyöriä, vertailumaan markkinoilla tuotettuja ja myytyjä polkupyöriä sekä Kiinasta unionin markkinoille tuotuja polkupyöriä pidetään tämän vuoksi perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(25)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(26)
Yhteistyöhalukkuus oli tämän menettelyn alusta lähtien erittäin vähäistä. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, ainoastaan kolme kiinalaista tuottajaa toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen ja oli alun perin halukkaita yhteistyöhön. Näistä kolmesta yrityksestä ainoastaan kaksi ilmoitti vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, ja niiden yhteenlaskettu osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin oli alle 10 prosenttia.
(27)
Tarkastuskäyntejä tehtiin niiden kahden yrityksen toimitiloihin, joilla oli vientimyyntiä unioniin. Toisen yrityksen kohdalla ei voitu tarkastaa kyselyvastauksessa annettuja tietoja, koska yritys ei pystynyt näyttämään asiakirjoja esittämiensä tietojen tueksi. Toinen yritys teki yhteistyötä tyydyttävällä tavalla, mutta sen vienti unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli alle 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä Kiinasta unioniin.
(28)
Kiinan viranomaisille ja kyseisille kolmelle yritykselle ilmoitettiin edellä sanotun pohjalta, että perusasetuksen 18 artiklaa saatetaan joutua soveltamaan vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen yhteistyöhalukkuuden vuoksi, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Komissiolle ei esitetty huomautuksia tämän ilmoituksen pohjalta. Näin ollen jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuvat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin eli kauppatilastoihin ja asianomaisten osapuolten esittämiin tietoihin, pyyntö mukaan luettuna.
2. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaa
(29)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Meksikoa vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa tämän vertailumaan sopivuudesta.
(30)
Yksi osapuoli kommentoi Meksikon sopivuutta vertailumaaksi ja totesi, että polkupyörien kotimarkkinahinnat eivät ole Meksikossa luotettavia eivätkä sovellu tämän tutkimuksen tarkoituksiin. Intiaa ehdotettiin vaihtoehdoksi. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä, joten se hylättiin.
(31)
Meksikoa käytettiin vertailumaana aiemmissa tutkimuksissa, eikä minkään sellaisten uusien tai muuttuneiden olosuhteiden olemassaoloa osoitettu, jotka olisivat oikeuttaneet muutoksen. Meksikon markkinaprofiili tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, toimijoiden lukumäärä, kotimainen kilpailu ja tuotantoprosessin piirteet vahvistivat, että Meksiko soveltuu edelleen vertailumaaksi.
(32)
Kyselylomakkeet lähetettiin kolmelle meksikolaiselle yritykselle. Näistä kolmesta yrityksestä ainoastaan yksi oli halukas yhteistyöhön ja toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen.
2.2 Normaaliarvo
(33)
Vertailumaan kotimarkkinahintoja käytettiin keskimääräisen normaaliarvon vahvistamiseksi käyttäen euron ja peson keskimääräistä valuuttakurssia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ajalta euromääräisen noudettuna lähettäjältä -hinnan painotetun keskiarvon saamiseksi selville.
2.3 Vientihinta
(34)
Vientihinnat määritettiin lähinnä Eurostatilta saatujen tietojen ja ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän toimittamien tietojen pohjalta - syynä tähän olivat 18 artiklan soveltaminen ja muiden luotettavien tietojen puuttuminen.
(35)
Aiemmassa tutkimuksessa todettiin, että Eurostatin tietoihin perustuvat hinnat eivät olleet riittävän luotettavia tutkimuksen tarkoituksiin. (8) Kiinalaisten viejien vähäisen yhteistyöhalukkuuden vuoksi komissio kuitenkin katsoi, että Eurostatilta saadut tiedot Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnoista ovat kohtuullinen lähde tämän tutkimuksen kannalta. Komissio on kuitenkin tietoinen tämän analyysin rajoituksista ja siitä, että se voi antaa vain viitteitä hintakehityksestä.
(36)
Eurostatilta saatu vientihinta on CIF-hinta, joka oli oikaistava liiketapahtumakohtaisesti merirahdin keskimääräisten kustannusten mukaan noudettuna lähettäjältä -tason laskemiseksi. Ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan vastaukseen sisältyneitä tietoja käytettiin merirahdin keskimääräisten kustannusten määrittämiseksi yksikköä kohti (8,30 euroa). Ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen noudettuna lähettäjältä -vientihinta unioniin määritettiin samalta pohjalta. Saatua yksikköhintaa käytettiin sitten Kiinan noudettuna lähettäjältä -hinnan painotetun keskiarvon laskemiseen.
2.4 Vertailu
(37)
Meksikon normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti Kiinan vientihinnan painotettuun keskiarvoon noudettuna lähettäjältä -tasolla. Näin vahvistettiin painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali.
2.5 Polkumyyntimarginaali
(38)
Polkumyyntilaskelmissa ilmeni yli 20 prosentin suuruinen koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Tätä tasoa olisi kuitenkin pidettävä maltillisena arviona, koska Eurostatin tiedoissa ei oteta huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen eri tyyppien merkittäviä hintaeroja. Olisi huomattava, että pyynnössä esitettyjen tietojen mukaan polkumyyntimarginaalit ylsivät jopa yli sataan prosenttiin.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.1 Alustavat huomiot
(39)
Kiinasta tulevan tuonnin todennäköistä kehitystä arvioitiin sekä odotettujen hintasuuntausten että määrän kannalta.
3.2 Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti
(40)
Pyynnössä esitettyjen tietojen pohjalta Kiinan polkupyöränvalmistusteollisuus on määrällisesti maailman suurin. Kiinan tuotantokapasiteetti on 100-110 miljoonaa polkupyörää ja tuotanto noin 80 miljoonaa pyörää vuodessa. Kiinan polkupyöräteollisuus on vientihakuista: vuosittaisista 80 miljoonasta polkupyörästä 25 miljoonaa on tarkoitettu kotimarkkinoille ja loput 55 miljoonaa (eli 69 prosenttia koko tuotannosta) vientiin.
(41)
Arvioitu vuosittainen käyttämätön kapasiteetti Kiinassa on noin 20-30 miljoonaa polkupyörää, joka on enemmän kuin kaksi kertaa unionin nykyisen tuotannon suuruinen, kuten johdanto-osan 66 kappaleessa todetaan. Tutkimuksen kuluessa saaduista tiedoista ilmenee lisäksi, että Kiinan tuotantokapasiteettia polkupyörien alalla voidaan helposti lisätä muun muassa palkkaamalla lisää työvoimaa, jos kysyntä kasvaa.
(42)
Edellä esitetyn perusteella ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Kiinan käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin hyödyntää unioniin suuntautuvan viennin lisäämiseen.
(43)
Yksi osapuoli väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että asetuksessa mainitulle Kiinan tuotantokapasiteetille ei löydy perusteluja ja se pohjautuu puhtaaseen spekulaatioon. Tässä yhteydessä muistutetaan, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöhalukkuus oli erittäin vähäistä ja että päätelmät oli suurelta osin pohjattava käytettävissä oleviin tietoihin. Tässä tapauksessa, ja kuten edellä johdanto-osan 40 kappaleessa mainitaan, muiden luotettavampien tietojen puuttuessa komissio käytti pyynnössä esitettyä alustavaa näyttöä. Tutkimuksessa ei paljastunut mitään tietoja, joiden mukaan tällainen alustava näyttö olisi ollut epätarkkaa. Kyseinen osapuoli ei myöskään toimittanut mitään tietoa tai näyttöä, joka olisi osoittanut Kiinan käyttämättömän kapasiteetin olevan suuruudeltaan aivan eri luokkaa. Tämän vuoksi väite hylättiin.
3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja vientihinnat kolmansiin maihin
(44)
Eurostatilta ja pyynnön pohjalta saaduista tiedoista ilmenee, että unioni on kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille houkutteleva markkina-alue.
(45)
Ainoalta yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiyritykseltä saadut hintatiedot osoittavat, että tuotteen noudettuna lähettäjältä -vientihintojen painotettu keskiarvo kolmansien maiden osalta on alhaisempi kuin noudettuna lähettäjältä -myyntihintojen keskiarvo unionissa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kun otetaan huomioon Kiinan tuotantokapasiteetti ja unionin markkinoiden kysyntä, on varsin todennäköistä, että kiinalaiset valmistajat lisäisivät välittömästi polkupyörien vientiään unioniin, jos toimenpiteet kumottaisiin. Kiinalaiset valmistajat voivat lisäksi nykyisen ylikapasiteetin vuoksi tulla Euroopan markkinoille erittäin alhaisilla hinnoilla.
3.4 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(46)
Kun otetaan huomioon, että Eurostatin lukuja käyttäen tehdyn maltillisen vertailun ja ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän toimittamien tietojen pohjalta Kiinan viennin polkumyyntimarginaalin osoitettiin olevan yli 20 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla - jopa nykyisten toimenpiteiden ollessa voimassa, on erittäin todennäköistä, että polkumyynti tulee jatkumaan, jos toimenpiteitä ei ole käytössä.
(47)
Edellä esitetty analyysi osoitti, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin. Kun pidetään mielessä Kiinassa saatavilla oleva käyttämätön kapasiteetti, jota voidaan tarvittaessa lisätä helposti vielä entisestään, sekä unionin ja muiden kolmansien maiden hintoja koskeva analyysi, voidaan todeta, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet poistetaan.
D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(48)
Tämän tutkimuksen kuluessa todettiin, että polkupyöriä valmistaa noin sata tuottajaa unionissa, jotka ilmoittautuivat tutkimukseen; näiden lisäksi on vielä muita tuottajia, joista useimpia edustaa niiden kansallinen järjestö. Nämä yritykset muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. Tutkimus osoitti lisäksi, että tuotannonala käyttää hyväkseen edellä 1 kappaleessa kuvattua vapautusjärjestelmää.
(49)
Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja, myös pyynnössä esitettyjä tietoja sekä unionin tuottajilta ja kansallisilta järjestöiltä ennen tutkimuksen aloittamista ja sen jälkeen kerättyjä tietoja samoin kuin yleisiä tuotantotilastoja.
2. Kulutus unionin markkinoilla
(50)
Unionin tuottajien myynti arvioitiin tuottajilta otantaa koskevan kyselylomakkeen avulla kerättyjen tietojen ja pyynnön esittäjän tekemässä pyynnössä ilmoitettujen tietojen pohjalta. Pyyntöön sisältyneet tiedot oli kerätty unionin polkupyörävalmistajia edustavilta eri järjestöiltä.
(51)
Unionin todettavissa olevaa kulutusta laskettaessa huomioon otettiin johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyllä tavalla arvioitu unionin tuottajien myynti unionin markkinoilla ja kaikista maista peräisin oleva tuonti sellaisena kuin se käy ilmi Eurostatin tiedoista.
(52)
Unionin kulutus vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä laski 11 prosenttia 22 912 066 yksiköstä vuonna 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiseen 20 336 813 yksikköön. Kulutus väheni erityisesti vuosien 2008 ja 2009 välillä. Yksikkömäärinä ilmaistuna kehitys oli seuraava:
Taulukko 1 - Kulutus
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
+ Tuonti yhteensä
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Unionin markkinoilla myyty unionin tuotanto
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Kulutus
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indeksi (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(53)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä määritettiin Eurostatilta saatujen tilastotietojen avulla. Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä laski 38 prosenttia tarkastelujaksolla 615 920 yksikköön tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (ks. taulukko 2). Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta tarkastelujakson alussa oli 26 prosenttia suurempaa kuin edelliseen tutkimukseen kuuluneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tapahtunut tuonti (1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välinen aika: 733 901 yksikköä (9)). Suurin romahdus tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa tapahtui vuosien 2008 ja 2009 välillä, mikä on linjassa sen kanssa, mitä unionin kokonaiskulutuksessa tapahtui (ks. taulukko 1 ja 2).
(54)
Koska tuonti Kiinasta väheni enemmän kuin kulutus tarkastelujaksolla, Kiinan markkinaosuus pieneni hieman 4,4 prosentista (vuonna 2007) 3,1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(55)
Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnin ja markkinaosuuden kehitys tarkastelujaksolla käy ilmi seuraavasta taulukosta:
Taulukko 2 - Tuonti Kiinasta
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonti asianomaisesta maasta (yksikköinä)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indeksi (2007 = 100)
100
95
61
62
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat
4.1 Hintojen kehitys
(56)
Kuten johdanto-osan 35 kappaleessa todettiin, komissio piti Eurostatilta saatuja tietoja Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnoista kohtuullisena lähteenä tämän tutkimuksen kannalta.
(57)
Eurostatin tietoihin perustuvat painotetut keskimääräiset tuontihinnat, jotka esitetään jäljempänä indeksilukuina, laskivat Kiinan tapauksessa 125 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tuontihinnat nousivat merkittävästi vuonna 2009 ja pysyivät sen jälleen lähes samalla tasolla. Seuraavassa taulukossa esitetään asiaa koskevat yksityiskohtaiset tiedot:
Taulukko 3 - Tarkasteltavana olevan tuonnin hinnat
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina
Indeksi (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Hintojen alittavuus
(58)
Määrittäessään Kiinasta peräisin olevien polkupyörien hintojen alittavuutta komissio käytti tarkastelunsa pohjana otokseen kuuluneiden unionin tuottajien tutkimuksen aikana toimittamia tietoja ja Eurostatilta saatuja keskimääräisiä hintoja koskevia tietoja. Unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja, jotka tarvittaessa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vertailu osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat 53 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia, kun niistä oli vähennetty voimassa oleva polkumyyntitulli.
5. Tuonti muista maista
(59)
Eurostatin tietojen mukaan tuonti muista kolmansista maista väheni vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä yhteensä 6 prosenttia eli 9 087 000 yksiköstä 8 587 000 yksikköön. Tämä tuonti seurasi unionin kulutuksen laskevaa suuntausta (-11 prosenttia) mutta hitaampaan tahtiin. Kolmansien maiden markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 40 prosentista 42 prosenttiin. Kuten johdanto-osan 35 ja 56 kappaleessa kuitenkin todettiin, Eurostatilta saaduissa hintatiedoissa ei ole otettu huomioon kunkin maan tuotevalikoimaa, joten hintakehityksen osoittamiseen käytetään pelkästään indeksilukuja. Koska muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin tuotevalikoimaa ei tunneta, kyseisen tuonnin hintoja ei ole mielekästä verrata unionin tuotannonalan hintoihin. Eräitä lisätietoja hankittiin kuitenkin niistä maista tulevasta tuonnista, joista pääosa muusta polkupyörätuonnista on peräisin. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 4 - Tuonti muista maista
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kaikki tuotetyypit
Tuhatta yksikköä
Markkinaosuus
Hinta euroa/ yksikkö
Tuhatta yksikköä
Markkinaosuus
Hinta euroa/ yksikkö
Tuhatta yksikköä
Markkinaosuus
Hinta euroa/ yksikkö
Tuhatta yksikköä
Markkinaosuus
Hinta euroa/ yksikkö
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indeksinä
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thaimaa
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indeksinä
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filippiinit
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indeksinä
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malesia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indeksinä
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indeksinä
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisia
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indeksinä
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Muu
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indeksinä
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
YHTEENSÄ
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indeksinä
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Taiwan
(60)
Tuonti Taiwanista väheni tarkastelujaksolla 3 158 600 yksiköstä vuonna 2007 2 958 000 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja Taiwanin markkinaosuus kasvoi hieman 14 prosentista 15 prosenttiin saman ajanjakson kuluessa. Taiwanista tuotavat polkupyörät ovat kalliimman hintaluokan tuotteita. Tutkimuksen aikana osoitettiin mallien vertailun avulla, että Taiwanista tuodut mallit myydään kalliimmalla hinnalla kuin vastaavat unionin tuotannonalan tuottamat mallit, kuten aiemmankin tutkimuksen ajankohtaan. (10) Tuonnin hinnat olivat lisäksi tarkastelujaksolla nousussa siten, että nousu oli 25 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2007.
2) Thaimaa
(61)
Tuonti Thaimaasta väheni tarkastelujaksolla 1 534 000 yksiköstä vuonna 2007 1 397 000 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonnin vähentyminen vastasi kulutuksen kehitystä, koska maan markkinaosuus pysyi koko ajan 7 prosentissa. Thaimaasta tuotavat polkupyörät ovat keskihintaisia, ja tutkimuksessa ilmeni, että mallien vertailun pohjalta voidaan todeta, että Thaimaasta tuotavat mallit myydään kalliimmalla hinnalla kuin vastaavat unionin tuotannonalan tuottamat mallit. Tuonnin hinnat olivat lisäksi tarkastelujaksolla nousussa siten, että nousu oli 27 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2007.
3) Sri Lanka
(62)
Tuonti Sri Lankasta lähes kaksinkertaistui tarkastelujaksolla 574 000 yksiköstä vuonna 2007 1 101 000 yksikköön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja maan markkinaosuus nousi 5 prosenttiin tarkastelujakson lopulla. Eräs osapuoli on kuitenkin väittänyt, että kiinalaiset viejät kiertävät polkumyyntitulleja jälleenlaivaamalla tavaraa Sri Lankan kautta. Komissiolla ei tällä hetkellä ole riittävästi tietoa päätelmien tekemiseksi tämän tuonnin tilanteesta. Näissä olosuhteissa ei ole mahdollista sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Sri Lankasta peräisin olevaksi ilmoitettu tuonti myötävaikuttaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvaan vahinkoon.
(63)
Yksi asianomainen osapuoli väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että Sri Lankan kautta tapahtuvaa mahdollista tullien kiertämistä koskevat päätelmät ovat vain arvailua ja ettei lopullisissa päätelmissä pitäisi ottaa huomioon mitään Sri Lankan kautta tapahtuvia kiertämiskäytäntöjä koskevia väitteitä. Vastauksena tähän väitteeseen olisi korostettava, että kuten edellä olevassa johdanto-osan 62 kappaleessa selvästi todetaan, komissio ei tehnyt asiasta päätelmiä.
6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
6.1 Alustavat huomiot
(64)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(65)
Kuten edellä selitettiin, valituksessa mukana olleiden unionin tuottajien suuren määrän vuoksi oli käytettävä otantaa. Vahinkoindikaattorit on määritetty vahingon tarkastelua varten seuraavasti:
-
Makrotaloudelliset tekijät (tuotantokapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, kasvu, polkumyyntimarginaalien suuruus ja aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla kansallisilta unionin tuottajajärjestöiltä ja yksittäisiltä yrityksiltä kerättyjen tietojen perusteella. Nämä tekijät tarkistettiin mahdollisuuksien mukaan asiaa koskevista virallisista tilastoista saatujen kokonaistietojen kanssa.
-
Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, myyntihinnat, kassavirta, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat) arvioitiin yksittäisten yritysten osalta, toisin sanoen otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla.
6.2 Makrotaloudelliset indikaattorit
a) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(66)
Unionin tuotannonalan tuotanto väheni tarkastelujakson aikana joka vuosi hieman. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun mennessä tuotanto oli laskenut 11 prosentilla verrattuna vuoteen 2007 kulutuksen kehityksen mukaisesti. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään taulukossa 5:
Taulukko 5 - Unionin kokonaistuotanto
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
Tuotanto
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indeksi (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Tuotantokapasiteetti lisääntyi hiukan (2 prosenttia) vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska tuotanto väheni, kapasiteetin käyttö väheni kokonaisuutena katsoen 13 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ja oli kyseisen jakson lopussa 81 prosenttia. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 6 - Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
Tuotantokapasiteetti
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indeksi (2007 = 100)
100
107
106
102
Kapasiteetin käyttöaste
93 %
86 %
82 %
81 %
Indeksi (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Myyntimäärä
(68)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan myynnin määrä laski 13 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä kehitys noudattelee kulutuksen supistumiseen liittyvää yleistä suuntausta unionin markkinoilla. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 7 - Myynti etuyhteydettömille asiakkaille
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indeksi (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Markkinaosuus
(69)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus vaihteli hieman vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kokonaisuudessaan se laski 1,3 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 8 - Unionin markkinaosuus
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin markkinaosuus
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indeksi (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Työllisyys ja tuottavuus
(70)
Työllisyys laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla 14 925 työntekijästä (vuonna 2007) 13 646 työntekijään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(71)
Tuottavuus kasvoi hieman vuonna 2008 verrattuna vuoteen 2007 mutta väheni sen jälkeen. Kaiken kaikkiaan tuottavuus laski hieman eli 3 prosenttia tarkastelujakson aikana. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 9 - Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
14 925
14 197
14 147
13 646
Indeksi (2007 = 100)
100
95
95
91
Tuottavuus (yksikköä/vuosi)
926
954
903
899
Indeksi (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Kasvu
(72)
Kokonaisuutena katsoen on todettava, että unionin tuottajien markkinaosuus pieneni hieman eli 1,3 prosenttiyksikköä samalla, kun kulutus laski 11 prosenttia, mikä osoittaa selvästi, että niillä ei ole ollut kasvumahdollisuuksia.
f) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(73)
Polkumyynti Kiinasta jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kuten johdanto-osan 34 kappaleessa selitettiin, polkumyyntilaskelmat perustuivat Eurostatilta saatuihin keskimääräisiin hintoihin kiinalaisten viejien vähäisen yhteistyöhalukkuuden vuoksi. Kuten johdanto-osan 35 kappaleessa todettiin, Eurostatin keskimääräisiä hintoja koskevat tiedot sisältävät vain vähän tietoa tuotevalikoimasta, jolla on suuri merkitys polkumyyntimarginaalin laskennan kannalta; kuitenkin kun otetaan huomioon Kiinan käyttämätön kapasiteetti, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
g) Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(74)
Tutkimuksessa selvitettiin, oliko unionin tuotannonala toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Unionin tuotannonala ei ole toipunut odotetusti aiemman polkumyynnin vaikutuksista, mikä näkyy erityisesti jatkuvasti heikossa kannattavuudessa ja kapasiteetin käyttöasteen alenemisessa.
6.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit
h) Varastot
(75)
Yksi tuottaja ei nykyisen sisäisen rakenteensa vuoksi kyennyt esittämään johdonmukaisia tietoja varastoistaan tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi kyseistä yritystä koskevat tiedot oli jätettävä huomioon ottamatta tarkasteltaessa varastojen kehitystä tarkastelujaksolla.
(76)
Polkupyörien varastot kasvoivat tarkastelujaksolla 880 935 yksiköstä vuonna 2007 1 091 516 yksikköön tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, mikä vastaa 24 prosentin lisäystä. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 10 - Varastot
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (yksikköä)
Loppuvarastot
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indeksi (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Myyntihinnat ja kustannukset
(77)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla nousi tarkastelujaksolla hieman. Kokonaisuudessaan unionin tuotannonala nosti hintojaan 9 prosentilla vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tuotantokustannusten kasvun mukaisesti, kuten 79 kappaleessa selitetään.
Taulukko 11 - Yksikköhinta unionin markkinoilla
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinta (euroa/yksikkö)
163
170
176
178
Indeksi (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Tuotantokustannukset laskettiin otokseen kuuluneiden tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen kaikkien tyyppien painotetun keskiarvon perusteella.
(79)
Tuotantokustannukset nousivat koko ajanjaksolla kokonaisuutena katsoen 9 prosenttia. Tämä nousu johtuu lähinnä tuotevalikoiman muuttumisesta. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 12 - Tuotannon yksikkökustannukset
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/yksikkö)
165
169
180
180
Indeksi (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Yksi osapuoli väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että tuotantokustannukset kasvoivat tilanteessa, jossa joidenkin raaka-aineiden, lähinnä teräksen ja alumiinin, kustannukset laskivat merkittävästi, mikä viittaisi siihen, että kärsitty vahinko oli itse aiheutettua. Tätä väitettä ei kuitenkaan perusteltu riittävällä näytöllä. Osapuoli toimitti itse asiassa vain tietoja, jotka osoittivat hyvin yleisesti alumiinin ja teräksen hintojen kehityksen tarkasteltavana olevalla ajanjaksolla, mutteivät osoittaneet, missä määrin tämän kehityksen olisi pitänyt vaikuttaa polkupyörien kaikkiin tuotantokustannuksiin. Tämä väite esitettiin lisäksi vasta päätelmien ilmoittamisen jälkeen eli menettelyn myöhäisessä vaiheessa, jolloin sitä ei voitu enää todentaa. Tämän vuoksi väite hylättiin.
j) Kannattavuus
(81)
Otokseen kuuluneiden tuottajien kokonaiskannattavuus tarkasteltavana olevan tuotteen osalta oli tarkastelujakson ensimmäisenä vuonna negatiivinen (-1,7 prosenttia). Vuonna 2008 unionin tuottajien toiminta tuli kannattavaksi. Kuitenkin vuonna 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotannonala oli jälleen tappiollinen.
(82)
Edellä kuvattu suuntaus osoittaa, että tuotannonala on vaikeassa tilanteessa verrattuna aiempaan tutkimukseen, jonka tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus oli 3,6 prosenttia.
Taulukko 13 - Kannattavuus
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (myynti unionissa)
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indeksi (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen väitettiin esittämättä kuitenkaan mitään todisteita, että unionin tuotannonala ei ollut onnistunut parantamaan tehokkuuttaan ja suorituskykyään. Tutkimus osoitti päinvastoin, että unionin tuotannonala on selvästi pyrkinyt mukautumaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvaan hintapaineeseen sijoittamalla tuotantolaitoksiaan unionissa uudelleen ja lisäämään näin kustannustehokkuuttaan, kuten jäljempänä olevassa johdanto-osan 85 kappaleessa todetaan. Nämä väitteet hylättiin tämän vuoksi.
k) Investointien tuotto
(84)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevaan liiketoimintaan tehdyt investoinnit vähentyivät merkittävästi tarkastelujaksolla laskien vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 21 491 000 eurosta 11 738 000 euroon. Tämä johtui ennen kaikkea talouskriisistä, joka alkoi vuonna 2008 ja oli pahimmillaan tutkimusajanjakson aikana, jolloin uuden pääoman saanti oli entistäkin hankalampaa ja myyntiennusteet olivat pessimistisiä.
(85)
Huomattava osa investoinneista on tehty valmistusprosessin tehostamiseksi ja uusimman teknologian tahdissa pysymiseksi. Tämän prosessin kuluessa osa tuotantokapasiteetista on siirretty Länsi-Euroopan maista Itä-Euroopan maihin - tuotantopohjaa on tällä tavoin laajennettu lähes kaikkiin jäsenvaltioihin, mikä on osoituksena unionin tuotannonalan elinvoimaisuudesta ja pyrkimyksistä pysyä kilpailukykyisenä.
Taulukko 14 - Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (tuhatta euroa)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indeksi (2007 = 100)
100
101
50
55
Investointien tuotto
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Yksi tuottaja ei sisäisen rakenteensa vuoksi kyennyt esittämään johdonmukaisia tietoja käyttöomaisuuden nettotuotannosta tarkastelujakson ajalta sijoitetun pääoman tuoton laskemiseksi. Tämän vuoksi kyseistä yritystä koskevat tiedot oli jätettävä huomioon ottamatta tarkasteltaessa sijoitetun pääoman tuoton kehitystä tarkastelujaksolla.
(87)
Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli kannattavuuden suuntausta. Otokseen kuuluneet unionin tuottajat kirjasivat vuonna 2007 sijoitetun pääoman negatiiviseksi tuotoksi 16 prosenttia; tuotto parani tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana hieman eli -10 prosenttiin.
l) Kassavirta ja pääoman saanti
(88)
Yksi tuottaja ei voinut esittää johdonmukaisia tietoja kassavirrasta tarkastelujaksolla; tähän oli syynä sen rakenne, jonka vuoksi se ei voinut arvioida pelkästään polkupyöriin liittyvän toimintansa osa-alueen kassavirtaa. Tämän vuoksi kyseistä yritystä koskevat tiedot oli jätettävä huomioon ottamatta tarkasteltaessa kassavirtoja tarkastelujaksolla.
(89)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, pysyi positiivisena tutkimusajanjaksolla. Se heikkeni kuitenkin noin 33 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään seuraavassa taulukossa:
Taulukko 15 - Kassavirta
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (tuhatta euroa)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indeksi (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Otokseen kuuluneet tuottajat hankkivat pääomaa joko sisäisin järjestelyin, jos ne ovat osa yritysryhmää, tai pankkilainaa ottamalla. Muissa tapauksissa rahoituslähteenä käytetään yrityksen synnyttämää kassavirtaa. Yhdelläkään otokseen kuuluneista tuottajista ei ollut mainittavia vaikeuksia saada pääomaa.
m) Palkat
(91)
Tarkastelujaksolla palkkakustannukset työntekijää kohti kasvoivat 11 prosenttia. Tämä osoittaa tuotannon siirtyneen hieman kehittyneempiin tuotteisiin.
Taulukko 16 - Palkat
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Palkkakustannukset/ työntekijä (euroina)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indeksi (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen väitettiin, että palkkakustannukset työntekijää kohden kasvoivat kysynnän samalla romahdettua, mikä antaisi olettaa, että vahinko oli itse aiheutettu. Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, palkkakustannukset työntekijää kohden kasvoivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla. Kuitenkin työntekijöiden määrä pieneni 9 prosenttia, kuten johdanto-osan 70 kappaleessa selitettiin. Näin ollen palkkojen kokonaiskustannukset kasvoivat vain 2 prosenttia. Tämän vuoksi kokonaisvaikutuksen unionin tuotannonalan kannattavuuteen todettiin olevan erittäin pieni.
7. Vahinkoa koskevat päätelmät
(93)
Nykyiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat selvästi vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Unionin tuotannonala on itse asiassa jossakin määrin kyennyt hyötymään näistä vakaata markkinaosuutta ylläpitävistä toimenpiteistä. Unionin tuotanto kuitenkin väheni ja voittomarginaali oli edelleen riittämätön. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aikaansaamat hinta- ja määräpaineet ovat vieneet pohjan kaikilta lisäkasvun ja -voittojen mahdollisuuksilta.
(94)
Kuten johdanto-osan 53 kappaleessa todettiin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuonnin määrä väheni kuitenkin eniten vuosien 2008 ja 2009 välillä, jolloin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kasvoivat merkittävästi. Kuten tutkimuksesta kävi ilmi ja johdanto-osan 58 kappaleessa selitettiin, tämä hinnannousu ei kuitenkaan riittänyt siihen, että tuotannonala olisi voinut kohentaa tilannettaan. Kiinasta tuleva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat 53 prosentilla.
(95)
Tuotannonala on selkeästi vaikeassa tilanteessa, sillä se on tappiollinen. Lähes kaikki unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta, heikkenivät tarkastelujaksolla. Näin ollen ei voida päätellä, että unionin tuotannonalan asema on nyt turvattu. Tilannetta olisi voinut pahentaa lisää mahdollisesta tulleja kiertävästä tuonnista aiheutuva paine.
(96)
Tämän perusteella päätellään, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on kokonaisuutena katsoen edelleen heikko ja että sille on edelleen aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
8. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset
8.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(97)
Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus pieneni 4,4 prosentista 3,1 prosenttiin (ks. johdanto-osan 53 kappale) samanaikaisesti kuin kulutus unionissa supistui. Kuten edellä johdanto-osan 58 kappaleessa todettiin, polkumyyntitullin vaikutuksen poissulkeva laskelma osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 53 prosentilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tullin määrä on siis 48,5 prosenttia. Todettu hinnan alittavuuden taso osoittaa näin ollen toisaalta voimassa olevien tullien tehokkuuden ja toisaalta sen, että toimenpiteiden voimassaoloa on tarpeen jatkaa. Tätä päätelmää tukee se seikka, että hinnan alittavuus oli samalla tasolla kuin edellisessä tarkastelussa. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin haitallinen hintavaikutus unionin markkinoihin on näin ollen edelleen huomattava ja, kuten edellä johdanto-osan 58 kappaleessa selitettiin, se tulee todennäköisesti jatkumaan.
8.2 Talouskriisin vaikutus
(98)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vallinneiden kielteisten taloudellisten olosuhteiden vuoksi polkupyörien kulutus on vähentynyt. Myös tuotanto ja työllisyys laskivat kulutuksessa vallinneiden suuntausten mukaisesti. Koska polkupyöräteollisuudella ei ole korkeita kiinteitä kustannuksia, tuotannon vähentyminen ei vaikuttanut polkupyöriä valmistavan unionin tuotannonalan kannattavuuteen.
(99)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen väitettiin, että unionin tuotannonala loi ylimääräistä tuotantokapasiteettia unionin kulutuksen ollessa vähentymässä, mikä olisi vaikuttanut kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tämä lausuma on ristiriidassa edellä johdanto-osan 52 ja 67 kappaleessa kuvatun kulutuksen ja kapasiteetin kehityksen kanssa. Kulutus väheni lähinnä vuosina 2008-2009, ja tuotantokapasiteetti oli vähentynyt jo vuotta aiemmin eli vuosina 2007 ja 2008. Näin ollen väite hylättiin.
8.3 Tuonti muista maista
(100)
Kuten johdanto-osan 59 kappaleesta käy ilmi, tuonti muista kolmansista maista väheni kulutussuuntauksen myötä 6 prosenttia. Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kohosi 40 prosentista 42 prosenttiin vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämän tuonnin keskihinta nousi samaan aikaan 6 prosenttia. Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin lähinnä Taiwanista, Thaimaasta ja Sri Lankasta.
(101)
Taiwanista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla hieman (14 prosentista 15 prosenttiin). Käytettävissä olevista tiedoista ilmenee kuitenkin, kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todettiin, että Taiwanista tuleva tuonti kilpailee tasavertaisesti unionissa tuotettujen polkupyörien kanssa.
(102)
Thaimaasta suuntautuvan tuonnin markkinaosuus on pysynyt vakiona tarkastelujaksolla. Kuten johdanto-osan 61 kappaleessa selitettiin, tämä tuonti myytiin käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samanlaisten unionissa tuotettujen polkupyörien kanssa kilpailukykyiseen hintaan.
(103)
Sri Lankasta peräisin oleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla 92 prosenttia. Sen markkinaosuus oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 5 prosenttia. Kuten johdanto-osan 62 kappaleessa selitettiin, Sri Lankasta suuntautuvan tuonnin väitetään sisältävän kiinalaista alkuperää olevia polkupyöriä.
(104)
Päätelmänä voidaan todeta, että Taiwanista ja Thaimaasta - jotka kuuluvat suurimpiin polkupyörien viejiin unioniin - suuntautuvalla tuonnilla ei voi olla kielteistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen lähinnä niiden hintatason vuoksi (niiden pyytämät hinnat ovat samanlaiset tai jopa korkeammat kuin unionin tuotannonalan pyytämät hinnat). Sen sijaan ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Sri Lankasta peräisin olevaksi ilmoitettu tuonti myötävaikuttaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvaan vahinkoon.
8.4 Kiertäminen
(105)
Kiinalaisten viejien on todistetusti väitetty edelleen kiertävän toimenpiteitä harjoittamalla tuontia useiden maiden kautta ja aiheuttavan tällä tuonnilla vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kun otetaan huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin aiemmin, erityisesti Filippiineiltä tulevan tuonnin yhteydessä, havaitsemasta toimenpiteiden kiertämisestä saama näyttö, ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tällaista sääntöjenvastaista toimintaa esiintyy edelleen markkinoilla aiheuttaen vahinkoa unionin tuotannonalalle.
E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(106)
Kuten johdanto-osan 66-91 kappaleessa selostettiin, polkumyynnin vastaiset toimenpiteet korjasivat unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Unionin tuotannonala oli tarkastelujaksolla vaikeassa ja riskialttiissa tilanteessa ja edelleen alttiina Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille.
(107)
Asianomaisesta maasta tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon toistuminen todennäköistä.
2. Kiinan viennin määrät
(108)
Kuten johdanto-osan 40 kappaleessa mainittiin, Kiinan polkupyöräteollisuus on vientihakuista. Kiinalaisia polkupyöriä on myynnissä maailmanlaajuisesti tärkeimmillä markkinoilla erityisesti Yhdysvalloissa ja Japanissa, jossa niillä on määräävä markkina-asema. Kuten aiemmassa tutkimuksessa (11) todettiin, 90-luvun loppupuolella, kun kiinalaisia polkupyöriä ei ollut polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen kahteen vuoteen ollut Yhdysvaltain markkinoilla, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat onnistuivat merkittävästi lisäämään läsnäoloaan kyseisillä markkinoilla erittäin lyhyessä ajassa. Vuonna 2009 kiinalaisten polkupyörien vienti Yhdysvaltoihin oli 14 055 000 yksikön luokkaa kokonaiskulutuksen ollessa 14 888 000 yksikköä.
(109)
Tämä tilanne osoittaa, että kiinalaiset tuottajat kykenevät nopeasti viemään ja tunkeutumaan uusille markkinoille ja säilyttämään siellä määräävän aseman pitkän aikaa.
(110)
Yksi osapuoli väitti päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, kiinalaisten polkupyörien tuonti ei lisääntyisi merkittävästi, koska kiinalaisilla viejillä on vaikeuksia täyttää eurooppalaiset polkupyörien turvallisuusstandardit (EN 14764, EN 14765, EN 14766 ja EN 14781). Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään asiakirjoja. Tutkimuksessa on päinvastoin käynyt ilmi, että jo huomattavan suuri osa Kiinasta tuotavista polkupyöristä ja polkupyörien osista täyttää tarvittavat turvallisuusstandardit. Näin ollen ei ollut mitään syytä uskoa, etteivätkö kiinalaiset tuottajat kykenisi täyttämään polkupyöriä koskevia voimassa olevia turvallisuusstandardeja. Väite hylättiin tämän vuoksi.
3. Käyttämätön kapasiteetti Kiinan markkinoilla
(111)
Kuten johdanto-osan 41 kappaleessa todettiin, tutkimuksen aikana kerätyt tiedot osoittivat, että Kiinassa on huomattava määrä käyttämätöntä kapasiteettia. Oli selviä viitteitä siitä, että suurta osaa tästä vapaasta kapasiteetista voitaisiin käyttää unioniin suuntautuvan viennin lisäämiseen, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei olisi käytössä. Tätä päätelmää tukee erityisesti se seikka, että mikään ei osoita kolmansien maiden markkinoiden tai Kiinan kotimarkkinoiden voivan ottaa vastaan Kiinan lisätuotantoa.
(112)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen väitettiin lisäksi, että Kiinan työvoimakustannusten nousu rajoittaisi vahvasti Kiinan tuotantokapasiteetin kasvua. Tässä yhteydessä mainitaan, kuten todettiin jo johdanto-osan 26 kappaleessa edellä, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöhalukkuus oli hyvin vähäistä eikä Kiinan työvoimakustannuksia ja kapasiteettia koskevia lukuja ole toimitettu. Asianomainen osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Väite oli näin ollen hylättävä.
4. Toimenpiteiden kiertämistä koskevat väitteet
(113)
Kuten johdanto-osan 105 kappaleessa selitettiin, on esitetty väite ja näyttöä sen tueksi, että kiinalaiset viejät kiertävät jatkuvasti toimenpiteitä harjoittamalla tuontia useiden maiden kautta. OLAF on vahvistanut tämän Filippiinien tapauksessa. Tämäntyyppinen toiminta osoittaa, että kiinalaiset viejät ovat erittäin kiinnostuneita houkuttelevista unionin markkinoista.
5. Päätelmät
(114)
Unionin tuotannonala on kärsinyt Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma.
(115)
Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonala pystyi toipumaan kiinalaisten viejien polkumyyntikäytännöistä voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ansiosta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se kuitenkin joutui vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen. Tässä tilanteessa on todennäköistä, että jos asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva halpatuonti lisääntyisi, unionin tuotannonalan myynti, markkinaosuus ja myyntihinnat laskisivat ja sen taloudellinen tilanne heikkenisi lisää.
(116)
Kuten edellä johdanto-osan 58 kappaleessa todettiin, se seikka, että kiinalaisten tuottajien myyntihinnat alittavat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin 53 prosentilla, näyttää myös osoittavan, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti veisivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille huomattavasti unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla.
(117)
Kun otetaan huomioon tutkimuksen yhteydessä tehdyt päätelmät Kiinassa olevasta käyttämättömästä kapasiteetista, Kiinan tuotannonalan vientihakuisuudesta ja kiinalaisten viejien aiemmasta käyttäytymisestä ulkomaanmarkkinoilla, on todennäköistä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi vahingon jatkumiseen.
(118)
Lopuksi voidaan todeta, että kuten johdanto-osan 105 ja 113 kappaleessa esitettiin, toimenpiteiden kiertäminen vahvistaa voimakkaasti päätelmää vahingon jatkumisen todennäköisyydestä. Se osoittaa selvästi, että unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisille tuottajille, jotka ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä todennäköisesti lisäisivät vientiä unioniin.
F. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(119)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti on tutkittu, voidaanko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta selkeästi päätellä, että Kiinasta suuntautuvaan tuontiin kohdistuvien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttäminen ei olisi unionin edun mukaista.
(120)
Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(121)
Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.
2. Unionin tuotannonalan etu
(122)
Unionin polkupyöräteollisuuden yritykset ovat osoittaneet olevansa elinkelpoisia ja kilpailukykyisiä tasapuolisissa markkinaolosuhteissa. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että tuotannonala on edelleen heikossa tilanteessa ja sen taloudellinen tulos lähellä kannattavuusrajaa. Tästä syystä unionin markkinoilla on säilytettävä tehokkaan kilpailun edellytykset.
(123)
Koska uusia polkupyörämalleja kehitetään paljolti unionin tuotannonalan työn tuloksena, unionin tuottajat pääsisivät myös täysimääräisesti hyötymään tästä kehitystyöstä myyntimäärien ja -hintojen nousun myötä, jos polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama paine pidettäisiin toimenpiteiden avulla kurissa.
(124)
Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuotannonalaa, jonka pitäisi sen ansiosta pystyä pitämään yllä ja mahdollisesti lisäämään myyntimääriä ja todennäköisesti korottamaan myyntihintoja, jolloin se pääsisi sellaiselle tuottotasolle, joka mahdollistaisi uuteen teknologiaan tehtävien investointien jatkamisen.
(125)
Jos Kiinasta suuntautuvaan tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden sitä vastoin annettaisiin raueta, kaupan vääristyminen todennäköisesti jatkuu, mikä johtaisi väistämättä unionin tuotannonalan elpymiskehityksen pysähtymiseen. Ottaen huomioon Kiinan käyttämättömän tuotantokapasiteetin ja kiinalaisten viejien aikaisemman toiminnan ulkomaanmarkkinoilla on selvää, että jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, unionin tuotannonalan olisi erittäin vaikeaa, jollei aivan mahdotonta toipua ja edes säilyttää asemansa. Tällöin unionin tuotannonalan vaikea tilanne todennäköisesti pahenee entisestään, mikä saattaa pakottaa vähentämään lisää tuotantokapasiteettia unionissa ja sulkemaan useita tuotantoyrityksiä. Tämän vuoksi katsotaan, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat unionin tuotannonalan edun mukaisia.
(126)
Kun otetaan huomioon edellä johdanto-osan 93-96 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan tilanteesta sekä johdanto-osan 106-117 kappaleessa selostetut perusteet, jotka liittyvät vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin, voidaan myös katsoa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti, jos polkumyyntitullien voimassaolon annettaisiin päättyä.
3. Käyttäjien etu
(127)
Euroopan pyöräilijöiden järjestö (European Cyclists’ Federation, ECF), joka on kansallisten pyöräilijöiden järjestöjen kattojärjestö Euroopassa, tukee tätä tutkimusta.
(128)
ECF katsoo, että Eurooppa on nykyaikaisten pyöräilytuotteiden tärkein markkina-alue, jolla on korkeat laatu- ja turvallisuusnormit, ja että tuotteiden tulva Kiinasta heikentäisi näitä normeja. ECF katsoo lisäksi, että polkupyöräteollisuudella on unionin taloudessa valtavaa kasvupotentiaalia, joka vaarantuisi, jos polkumyyntitullit poistettaisiin.
(129)
Olisi muistettava, että aiempien tutkimusten mukaan toimenpiteillä ei olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin. Polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta unionin tuojat/käyttäjät pystyivät hankkimaan tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Kiinasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. Näin ollen voidaan päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin käyttäjiin.
4. Toimittajien etu
(130)
Polkupyörän osien valmistajia edustava Association of the Bicycles Parts Producers (COLIPED) ilmoittautui tutkimuksen aikana. COLIPED totesi, että unionissa on noin 300 polkupyörien tuottajille osia toimittavaa tehdasta, jotka työllistävät noin 7 300 työntekijää, ja että näiden toimittajien toiminnan jatkuminen riippuu väistämättä polkupyörätuotannon jatkumisesta Euroopassa. Tältä osin voitiin todeta, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä polkupyörien tuotannon Euroopassa lopettaa yhä useampi yritys, mikä vaikuttaisi kielteisesti polkupyörän osia valmistavaan unionin tuotannonalaan ja vaarantaisi sen työpaikat. Tästä syystä päätellään, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisivat tavarantoimittajien edun mukaiset.
5. Tuojien etu
(131)
Ainoastaan yksi etuyhteydetön tuoja vastasi Kiinasta tapahtuvaa tuontia koskevaan kyselyyn, mutta vastaus oli puutteellinen, koska yritys oli lopettamassa toimintaansa syistä, jotka se jätti ilmoittamatta.
(132)
Tässä yhteydessä olisi ensinnäkin huomattava, että koska tuojien yhteistyöhalukkuus oli vähäistä, toimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen mahdollisista vaikutuksista ei voitu tehdä asianmukaista ja kattavaa arviointia. Olisi lisäksi muistettava, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tuontia vaan palauttaa tasavertaiset kaupankäyntiedellytykset ja varmistaa, että tuonti ei tapahdu vahinkoa aiheuttavin polkumyyntihinnoin. Koska hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja tuotteita voi edelleen tuoda unionin markkinoille ja koska tuonti muista kolmansista maista tulee myös jatkumaan, on todennäköistä, että toimenpiteet eivät merkittävästi haittaa tuojien perinteistä liiketoimintaa. Lisäksi on selvää, että unionin tuottajien kapasiteetti riittää tyydyttämään mahdollisen polkupyörien kysynnän kasvun. Edellä johdanto-osan 59 kappaleessa olevasta taulukosta käy sitä paitsi ilmi, että muissa kolmansissa maissa on merkittävästi kapasiteettia polkupyörien tuottamiseen. Tästä syystä on erittäin epätodennäköistä, että polkupyöriä ei olisi riittävästi tarjolla.
(133)
Koska hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltuja tuotteita voi edelleen tuoda unionin markkinoille, on todennäköistä, että tuojien perinteinen liiketoiminta jatkuu, vaikka polkumyynnillä Kiinasta tapahtuvassa tuonnissa pidetään voimassa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet. Tätä päätelmää tukee myös etuyhteydettömien tuojien vähäinen yhteistyöhalukkuus ja se seikka, että tutkimuksessa ei löydetty mitään näyttöä siitä, että tuojilla olisi ollut erityisiä vaikeuksia Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.
6. Päätelmät
(134)
Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden jatkaminen olisi selvästi unionin tuotannonalan, kuluttajien ja polkupyörän osien unionissa toimivien toimittajien edun mukaista. Toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala voi kasvaa ja kohentaa tilannettaan palautetuissa tasapuolisen kilpailun olosuhteissa. Toimenpiteet eivät myöskään vaikuta merkittävästi tuojien toimintaan, sillä kohtuuhintaisia polkupyöriä on edelleen tarjolla markkinoilla. Jos toimenpiteitä ei sitä vastoin ole käytössä, polkupyöränvalmistajat unionissa joutuvat todennäköisesti lopettamaan toimintansa, mikä uhkaa myös polkupyörän osien unionissa toimivien toimittajien olemassaoloa.
(135)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä luopua polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinasta peräisin olevien polkupyörien tuonnissa.
G. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(136)
Polkupyöriin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi edellä esitetyn perusteella pidettävä voimassa. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena jatkettuja toimenpiteitä sovelletaan yleensä viiden vuoden ajan, ellei ole erityisiä perusteita tai olosuhteita, jotka edellyttävät lyhempää kautta.
(137)
Tässä yhteydessä olisi huomattava, että tälle menettelylle ovat ominaisia johdanto-osan 1 ja 48 kappaleessa tarkoitetut erityiset olosuhteet, minkä olisi myös riittävästi näyttävä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kestossa. Pääasiallisesti voidaan todeta, että unionin tuotannonala hyödyntää epätyypillisiä toimenpiteitä, joihin kuuluvat sekä valmiille polkupyörille asetetut arvotullit että vapautusjärjestelmä, jonka ansiosta tämä tuotannonala voi käyttää kiinalaisia polkupyörän osia toimenpiteiden kiertämisen estävistä tulleista vapaasti edellyttäen, että erityisedellytykset täyttyvät.
(138)
Nykyinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu on vahvistanut polkupyöräsektorin monimutkaisuuden ja sen tiiviin kytkeytymisen polkupyörän osia valmistavaan sektoriin. Tutkimuksessa osoitettiin, että unionin polkupyöräteollisuus käyttää suurelta osin, kuten 1 kappaleessa todettiin, polkupyörän osien tuontiin sovellettavaa vapautusjärjestelmää. Tämän vuoksi on tärkeää, että näiden toimenpiteiden toimivuutta tarkastellaan uudelleen säännöllisesti. Tältä pohjalta pohdittiin, olisiko toimenpiteet rajattava kolmeen vuoteen.
(139)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat unionin tuottajat ja niiden järjestöt vaativat, että toimenpiteitä olisi jatkettava viidellä vuodella. Osapuolet totesivat lähinnä, että polkupyörien valmistajat ovat valmiit investoimaan polkupyörän osien tuotantoon vähentääkseen riippuvuuttaan kiinalaisten polkupyörän osien tuonnista, mutta kolme vuotta ei riitä siihen, että tällaisista investoinneista saataisiin tuottoa.
(140)
Tältä osin argumentti, jonka mukaan useat osapuolet ovat tehneet tai aikovat tehdä investointeja polkupyöräsektorille tai polkupyörän osiin, ei ole merkityksellinen arvioitaessa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tarpeellisuutta ja kestoa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä. Jälkimmäinen voi itse asiassa perustua vain siihen päätelmään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
(141)
Kuten edellä olevassa johdanto-osan 137 kappaleessa jo selitettiin, on syytä muistaa, että sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin alun perin käyttöön vuonna 1993 ja kun niitä vuonna 1997 laajennettiin polkupyörän osiin, polkupyörien tuotannon tilanne on unionissa muuttunut merkittävästi, koska on myönnetty yli 250 vapautusta. Polkupyöriä koskevat toimenpiteet liittyvät lisäksi suoraan polkupyörän osiin laajennettuihin toimenpiteisiin ja luotuun vapautusjärjestelmään. Tätä silmällä pitäen päätelmä, jonka mukaan toimenpiteet antavat oikeutuksen uudelleentarkasteluun edellä olevan johdanto-osan 138 kappaleen mukaisesti, on edelleen voimassa. Neuvosto toteaa tältä osin, että komissio voi perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla omasta aloitteestaan panna vireille välivaiheen tarkastelun, joka kattaa polkumyynnin, vahingon ja vapautusjärjestelmään liittyvät näkökohdat.
(142)
Näistä syistä ja ottaen huomioon sen seikan, että toimenpiteiden voimassaoloaika otettaisiin joka tapauksessa esille mahdollisessa tarkastelussa, on ennenaikaista arvioida tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa, onko olemassa erityisiä syitä tai olosuhteita, joiden vuoksi voimassaoloajan pitäisi poiketa tavanomaisesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa määritetystä viiden vuoden ajanjaksosta. Tämän vuoksi katsotaan, että toimenpiteitä olisi jatkettava viidellä vuodella. Edellä sanottu ei kuitenkaan vaikuta siihen, että nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kestoa voidaan tehtyjen päätelmien perusteella arvioida uudelleen mahdollisessa myöhemmässä täysimääräisessä välivaiheen tarkastelussa.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(143)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(144)
Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit olisi pidettävä voimassa 5 vuoden ajan,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, nykyisin CN-koodeihin ex 8712 00 10 (Taric-koodi 8712001090), 8712 00 30 ja ex 8712 00 80 (Taric-koodi 8712008090) kuuluvien moottorittomien polkupyörien (myös kolmipyöräisten tavarankuljetuspolkupyörien, mutta ei yksipyöräisten) tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 48,5 prosenttia.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osin velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 3 päivänä lokakuuta 2011.