RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1389/2011
af 19. december 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1631/2005 (2) indførte Rådet endelige antidumpingforanstaltninger bestående af individuelle toldsatser på mellem 7,3 % og 40,5 % samt en resttold på 42,6 % (3) på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 855/2010 (4) sænkede Rådet den individuelle toldsats, der blev anvendt over for en af virksomhederne, fra 14,1 % til 3,2 %.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 6. juli 2010 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen er indgivet af European Chemical Industry Council (CEFIC) på vegne af EU-producenter, som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 %, af den samlede EU-produktion af trichlorisocyanursyre (»ansøgerne«).
(4)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 6. oktober 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) om indledning af en sådan undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Den nuværende undersøgelsesperiode (NUP) varede fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010. Sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade blev undersøgt i perioden fra den 1. januar 2007 til udløbet af NUP (den betragtede periode).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, den anden kendte EU-producent, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(8)
Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om at blive hørt og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(9)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importører anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning blandt disse parter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(10)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(11)
Ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(12)
Nogle enkelte importørvirksomheder gav sig oprindeligt til kende, men trak sig senere tilbage fra samarbejdet.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra de tre kendte EU-producenter og to brugere.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to største EU-producenter:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spanien
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spanien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(15)
Den pågældende vare, der er omfattet af undersøgelsen, er trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf (»TCCA«), også kaldet »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN), henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 94 20 (Taric-kode 2933698070 og 3808402020) og med oprindelse i Kina.
(16)
TCCA er et kemisk produkt, der anvendes som et bredspektret organisk desinfektions- og blegemiddel baseret på klor, navnlig til desinficering af vand i svømmebassiner. Det sælges i form af pulver, granulat, tabletter eller flager. Alle former af TCCA og tilberedninger heraf har de samme grundlæggende kendetegn (kemisk sammensætning) og egenskaber (desinfektionsmiddel) og har alle tilsvarende anvendelsesformål, hvorfor de anses for at være en og samme vare.
(17)
Den nuværende undersøgelse bekræftede, at den pågældende vare fremstillet af de eksporterende producenter og solgt til Unionen, hvad angår fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål, er identisk med den vare, der fremstilles af EU-producenterne og sælges på markedet i Unionen, og den vare, der fremstilles og sælges af producenten i referencelandet på både hjemmemarkedet og eksportmarkederne. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(18)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev der foretaget en fornyet undersøgelse med henblik på at fastslå, om de gældende foranstaltningers bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted.
(19)
Som nævnt ovenfor henvendte ingen af de 30 kendte eksporterende producenter sig under stikprøveundersøgelsen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(20)
Eftersom ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede, er konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, nemlig Eurostats oplysninger, anmodningen om en fornyet undersøgelse og officielle kinesiske eksportstatistikker.
(21)
Derudover blev oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet Japan anvendt som grundlag for fastsættelse af den normale værdi.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(22)
Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (referencelandet) eller på grundlag af prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Den Europæiske Union, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(23)
Kommissionen oplyste i sin indledningsmeddelelse, at Japan var blevet benyttet i den foregående undersøgelse som et egnet land med markedsøkonomi til at fastsætte den normale værdi for Kina, og at Kommissionen havde til hensigt at benyttet Japan igen til samme formål. I forbindelse med denne fornyede undersøgelse blev producenter i andre lande med markedsøkonomi ligeledes kontaktet med henblik på samarbejde, heriblandt USA og Taiwan. Men kun en eksporterende producent i Japan samarbejdede.
(24)
Det konkluderedes derfor, at Japan var et passende referenceland. Der blev i den forbindelse ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser fra de berørte parter med hensyn til valget af dette land.
2.2. Normal værdi
(25)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Japan for samme varer, for hvilke salget fandtes at finde sted i normal handel.
(26)
Det blev først konstateret for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det svarede til 5 % eller mere af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til EU. Det konstateredes, at hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan var repræsentativt i NUP.
(27)
Det blev herefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget havde fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(28)
Eftersom salget på hjemmemarkedet ansås for fortjenstgivende, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit, i NUP.
2.3. Eksportpris
(29)
Da ingen af de eksporterende producenter i Kina udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen beregnet ved hjælp af Eurostats oplysninger.
2.4. Sammenligning
(30)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger.
2.5. Dumpingmargen
(31)
Som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den normale værdi, beregnet som et vejet gennemsnit, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris. Ud fra ovennævnte metode beløber den fastsatte dumpingmargin sig til 75 %.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkning
(32)
Foruden undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt.
(33)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft på kinesiske eksporterende producenter og deres eksport til tredjelande.
3.2. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(34)
Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktionskapacitet, blev analysen foretaget på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 18.
(35)
I henhold til anmodningen om fornyet undersøgelse forblev udnyttelsen af produktionskapaciteten i Kina lav i den betragtede periode, dvs. under 40 %. Som følge af en enorm produktionskapacitet og en lav efterspørgsel på hjemmemarkedet er der tilsyneladende en uudnyttet kapacitet i Kina på mere end 180 000 tons, som kan eksporteres. Dette skal ses i forhold til forbruget i EU på ca. 44 000 tons i NUP.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(36)
EU-markedets tiltrækningskraft afspejles i, at indførelsen af antidumpingtold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den kinesiske eksport til Unionen. Selv om importmængden i perioden 2007-2009 var lavere sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse, der førte til indførelsen af foranstaltningerne, var importmængden i NUP højere og nåede op på 22 696 tons.
(37)
På trods af stigningen i den gennemsnitlige importpris i den betragtede periode, har priserne konstant været lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
(38)
Det faktum, at importen fra Kina i den betragtede periode er steget til et niveau i NUP, der var højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode, viser, at Kina fortsat har interesse i EU-markedet.
3.4. Eksportpriser til tredjelande
(39)
De kinesiske eksportstatistikker blev undersøgt for så vidt angår eksportmængderne fra Kina og priser ved salg til tredjelande. Ifølge disse statistikker var 24 % af eksporten fra Kina i 2010 rettet mod EU-markedet. EU's eksportpriser på fob-niveau var lidt højere end priserne ved eksport til resten af verden. Men i mangel af samarbejde og oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse med hensyn til eksport til andre tredjelande kunne der ikke foretages en sammenligning mellem disse cif-priser og EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser. Det faktum, at eksportpriserne ved salg til tredjelande gennemsnitligt er lavere i forhold til priserne ved eksport til Unionen, kan imidlertid ses som en angivelse af, at EU-markedet er et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter, og at eksportmængden sandsynligvis vil stige yderligere, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(40)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Kina stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. I betragtning af den overskydende kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft, baseret på en sammenligning mellem eksportpriserne til EU og priserne ved eksport til tredjelande, er det sandsynligt, at mængden af dumpingimport fra Kina til Unionen vil øges betydeligt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
D. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Definition af EU-erhvervsgrenen
(41)
Den pågældende vare fremstilles i EU af tre virksomheder. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4 (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«).
2. Indledende bemærkning
(42)
Der blev indhentet oplysninger via Eurostat-statistikkerne, anmodningen om fornyet undersøgelse, spørgeskemabesvarelser og oplysninger, der var blevet indhentet under kontrolbesøgene.
(43)
De økonomiske indikatorer vedrørende produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsvolumen, markedsandel og beskæftigelse er baseret på oplysninger fra de tre EU-producenter. Alle de andre indikatorer er udelukkende baseret på oplysninger fra ansøgerne som følge af det lave samarbejdsniveau hos en af EU-producenterne, der ikke var ansøger i denne undersøgelse. Eftersom ansøgerne tegnede sig for ca. 90 % af EU-produktionen i NUP, ansås deres oplysninger for repræsentative for EU-erhvervsgrenen i forbindelse med denne undersøgelse. Kun oplysninger fra ansøgerne blev kontrolleret på stedet.
(44)
Oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og forbruget måtte af fortrolighedshensyn kun angives i indeksform, jf. grundforordningens artikel 19. Dette skyldes, at disse økonomiske indikatorer kun vedrører to producenter eller i visse tilfælde tre producenter, hvoraf en kun udøver virksomhed af marginalt omfang inden for sektoren.
(45)
I juni 2009 lukkede en af ansøgerne det ene af to produktionsanlæg, standsede produktionen med virkning fra denne dato og afskedigede samtlige medarbejdere. I første omgang blev det pågældende anlæg standset i nogle måneder, men blev herefter endeligt lukket i januar 2010. Dette havde en vis indvirkning på en række indikatorer såsom forbrug, produktionsvolumen og produktivitet som nærmere forklaret i betragtning 47 og 62.
3. Forbrug på EU-markedet
(46)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af de tre EU-producenters salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(47)
Mellem 2007 og 2009 faldt EU-forbruget af TCCA med 19 %, inden det steg i NUP til et niveau, der var 6 % højere end i 2007. I 2008 og 2009 kan denne tendens forklares ved de kombinerede virkninger af den lavere efterspørgsel som følge af den verdensomspændende økonomiske krise og den begrænsede forsyning som følge af lukningen af et produktionsanlæg i 2009 (se betragtning 45). Det højere EU-forbrug i NUP skyldes hovedsageligt genopretningen efter den økonomiske krise og stigningen i importen fra Kina.
Tabel 1
EU-forbrug
2007
2008
2009
NUP
EU-forbrug (tons)
Indeks (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(48)
Nedenfor ses udviklingstendensen for mængderne og markedsandelene ved dumpingimport fra Kina. Følgende mængder og markedsandele er baseret på importstatistikker fra Eurostat, eftersom ingen kinesiske eksportører/producenter samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(49)
Importmængden af TCCA fra Kina faldt en smule i 2008 og 2009. Denne nedgang i importen efterfulgtes af en betydelig stigning i NUP (med over 35 % i forhold til 2009). På samme måde opnåede importen fra Kina en stadig større andel af markedet i den betragtede periode.
Tabel 2
Mængder og markedsandele for importen fra Kina
2007
2008
2009
NUP
Importmængde i tons
17 957
17 298
16 645
22 696
Indeks (2007 = 100)
100
96
93
126
Markedsandele (intervaller)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Prisudvikling for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina og prisunderbud
5.1. Prisudvikling
(50)
Priserne på importen af varer fra Kina er steget støt med 11,3 %. Denne tendens skyldes dels udviklingen i priserne på den vigtigste råvarekomponent, som steg betydeligt i 2009 og NUP, dels muligvis i et vist omfang ændringer i produktmikset (7).
Tabel 3
Kinas enhedspris
2007
2008
2009
NUP
EUR/ton
1 048
1 052
1 163
1 167
Indeks (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Prisunderbud
(51)
Generelt lå priserne på de kinesiske varer under EU-erhvervsgrenens priser i hele perioden. For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet baserede Kommissionen sin beregning på de gennemsnitlige cif-eksportpriser fra Kina ifølge Eurostat. Priserne på den pågældende vare blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige pris, justeret til ab fabrik. Sammenligningen viste, at importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 % uden at tage hensyn til den gældende antidumpingtold.
6. Import fra andre lande
(52)
Mængde og markedsandele for importen fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. De pågældende oplysninger er baseret på Eurostat-tal.
Tabel 4
Import fra andre lande (mængde og markedsandel)
2007
2008
2009
NUP
Importmængder fra andre tredjelande (ton)
501
239
296
378
Markedsandel for import fra andre tredjelande (intervaller)
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
(53)
For så vidt angår mængder og markedsandele var importen fra andre tredjelande ubetydelig i den betragtede periode. Importen fra USA, der også var omfattet af en antidumpingforanstaltning, ophørte helt i den betragtede periode.
7. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(54)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
7.1. Produktion
(55)
Produktionen faldt væsentligt fra og med 2009 på grund af den verdensomspændende økonomiske krise og lukningen af et produktionsanlæg i juni 2009, hvor anlæggets produktion helt blev indstillet (se betragtning 45).
Tabel 5
EU-produktion
2007
2008
2009
NUP
EU-produktion Mængdeindeks (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(56)
Produktionskapaciteten fulgte den samme tendens som produktionen i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsesgraden blev imidlertid påvirket i positiv retning i NUP af en række procesforbedringer.
(57)
Som et resultat af lukningen af et produktionsanlæg i 2009 (se betragtning 45) er de indsamlede data til NUP begrænset til kapaciteten i det resterende anlæg.
Tabel 6
Unionens produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet
Indeks (2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Kapacitetsudnyttelse
Indeks (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Lagerbeholdninger
(58)
Denne indikator var baseret på oplysninger fra ansøgerne af de grunde, der er omhandlet i betragtning 54. Kontrolbesøget hos virksomheden afslørede visse sæsonmæssige mønstre for forbruget af TCCA, eftersom den pågældende vare hovedsageligt anvendes om sommeren. Dette har indvirkning på lagerbeholdningernes størrelse i løbet af året, hvor lagrene er størst om vinteren og betydeligt mindre i sommerperioden. Tallene for perioden 2007-2009 viser lagerbeholdningerne pr. 31. december i det pågældende år. Tallet for NUP viser imidlertid lagerbeholdningerne pr. 30. juni 2010, dvs. den periode, hvor lagerforbruget er størst. Derfor giver denne indikator ikke mulighed for at foretage en korrekt sammenligning mellem NUP og resten af den pågældende periode og anses således ikke for relevant i forbindelse med vurderingen af skade.
7.4. Salgsmængde
(59)
Den økonomiske krise havde negativ indflydelse på salgsmængden af den pågældende vare på EU-markedet. Stigningen i NUP skyldes hovedsageligt det øgede EU-forbrug som følge af genopretningen efter den økonomiske krise.
Tabel 7
Salg
2007
2008
2009
NUP
Mængde
Indeks (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5. Markedsandel
(60)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde sin markedsandel, som faldt betydeligt i den betragtede periode.
Tabel 8
EU-markedsandel
2007
2008
2009
NUP
EU-markedsandel (intervaller)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Beskæftigelse og lønninger
(61)
Beskæftigelsen i sektoren faldt i EU i den betragtede periode, navnlig som følge af nedlukningen af et af produktionsanlæggene (se betragtning 45). Derfor faldt EU-erhvervsgrenens lønomkostninger tilsvarende. Gennemsnitslønningerne pr. ansat har været relativt stabile i den betragtede periode.
Tabel 9
Beskæftigelse
2007
2008
2009
NUP
Ansatte
Indeks (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Lønninger pr. ansat
Indeks (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Produktivitet
(62)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode og faldt markant med ca. 20 % i 2009. Dette skyldtes omorganiseringen i forbindelse med lukningen af produktionsanlæggene, som stillede produktionen i bero i seks måneder i 2009 indtil den endelige lukning af anlægget i januar 2010 (se betragtning 45). Produktiviteten steg på ny i NUP, selv om den i det første halvår til dels blev påvirket af de negative tendenser i 2009.
Tabel 10
Produktivitet
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet
Indeks (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Salgspriser
(63)
De gennemsnitlige enhedspriser for TCCA i EU (som vist i nedenstående tabel) steg en smule mellem 2007 og 2009, men faldt derefter til 2007-niveauet i NUP. Stigningen i perioden 2007-2009 er i et vist omfang forbundet med produktmikseffekten (se fodnote 1 på s. 10).
Tabel 11
Salgspris på EU-markedet
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlig enhedspris -
Indeks (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Rentabilitet
(64)
Rentabiliteten på salget af TCCA i EU udviklede sig negativt fra og med 2007 med et betydeligt tab i 2009. Disse dårlige resultater skal ses på baggrund af, at en EU-producent lukkede et produktionsanlæg i det pågældende år. I NUP var rentabiliteten svagt positiv, men dog langt under det normale rentabilitetsniveau (dvs. 10 % (8)), som forventes for denne erhvervssektor. Dette viser, at den finansielle situation i EU-erhvervsgrenen stadig er svag.
Tabel 12
Rentabilitet
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet (intervaller)
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 20 % til 10 %
0 % til 10 %
7.10. Investeringer og investeringsafkast
(65)
Der var ingen større kapitaludgifter i den betragtede periode. Indekstallene i tabellen viser de foretagne investeringer med henblik på at forbedre produktiviteten og produktionsprocessen. Indekset for investeringsafkast følger samme tendens som rentabiliteten.
Tabel 13
Investeringer
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer
Indeks (2007 = 100)
100
158
32
23
Investeringsafkast (interval)
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 20 % til 10 %
0 % til 10 %
7.11. Likviditet
(66)
Likviditeten forblev positiv i den betragtede periode med undtagelse af 2009, hvor de ekstra omstruktureringsomkostninger skulle dækkes som følge af lukningen af et af produktionsanlæggene (se betragtning 45). Udviklingen i likviditeten fulgte udviklingen i rentabiliteten.
Tabel 14
Likviditet
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (interval)
0 % til 10 %
0 % til 10 %
- 10 % til 0 %
5 % til 15 %
7.12. Dumpingmargenens størrelse
(67)
Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP på et niveau, som ligger betydeligt over foranstaltningernes nuværende niveau. På baggrund af den uudnyttede kapacitet og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen desuden ikke anses for at være ubetydelige.
7.13. Genrejsning efter tidligere dumping
(68)
Der blev indført antidumpingforanstaltninger i oktober 2005. Under hensyntagen til EU-erhvervsgrenens overordnede situation og importen fra Kina i perioden fra 2007 til NUP kunne det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke har formået at genrejse sig helt efter disse virkninger på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.
7.14. Konklusion vedrørende skade
(69)
Flere skadesindikatorer udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for EU-producenterne anses det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den betragtede periode.
8. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
8.1. Virkninger af dumpingimporten fra Kina
(70)
Som nævnt i betragtning 49 steg importen af TCCA fra Kina betydeligt mellem 2007 og NUP både med hensyn til mængde og markedsandel. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud (se betragtning 51). De fortsatte store mængder dumpingimport fra Kina fandt sted i forbindelse med et generelt stigende EU-forbrug i den betragtede periode, som i NUP nåede op på et niveau, der var 6 % højere end i 2007, på trods af et fald mellem 2007 og 2009. Som det fremgår af den forværrede situation for EU-erhvervsgrenen, var det hovedsageligt importen fra Kina, der fik gavn af det øgede forbrug.
8.2. Virkninger af andre faktorer
(71)
Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten fra Kina kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenterne har lidt.
(72)
Sideløbende med dumpingimporten fra Kina er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens svækkede resultater på markeder i tredjelande, hvor den også konkurrerede med kinesiske varer, navnlig på markedet i USA, fik negativ indflydelse på EU-produktionen. Dog er størsteparten af EU-producenternes aktiviteter rettet mod EU-markedet, hvilket i et vist omfang begrænser den potentielle virkning af den mindskede eksport.
(73)
Derudover fik den økonomiske krise også negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater, hvilket medførte en nedgang i produktionen og omstrukturering hos en af EU-producenterne. Ikke desto mindre var indvirkningen af den økonomiske krise begrænset tidsmæssigt (en del af 2008 og 2009), mens den økonomiske situation for EU-erhvervsgrenen fortsat forværredes i den betragtede periode. Desuden viser udviklingen i NUP, at EU-erhvervsgrenen til en vis grad var begyndt at overvinde krisen. Det konkluderes derfor, at virkningen af den økonomiske krise ikke var uden betydning i dette tilfælde, men dog ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8.3. Konklusion
(74)
Den fortsatte dumpingimport fra Kina sammen med den økonomiske krise ændrede genopretningsprocessen og forværrede EU-erhvervsgrenens vanskeligheder. Selv om andre faktorer har medvirket til at forringe EU-erhvervsgrenens resultater, har ingen af disse været i stand til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Af disse årsager kan det konkluderes, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(75)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
(76)
I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.
2. Importmængder og -priser for Kina
(77)
Importen af TCCA fra Kina, der udgør ca. 98 % af den samlede import til EU, vandt fortsat markedsandel i den betragtede periode og nåede op på over 50 % i NUP. Det fremgik af undersøgelsen, at der blev importeret varer til dumpingpriser med en betydelig dumpingmargen. Desuden lå priserne på de kinesiske varer under EU-erhvervsgrenens priser i hele perioden og underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 % (uden hensyntagen til de gældende antidumpingforanstaltninger).
3. Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina
(78)
Som nævnt i betragtning 34 og 35 viste analysen af den uudnyttede kapacitet i Kina, at udnyttelsen af produktionskapaciteten fortsat var lav i den betragtede periode. Det konstateredes, at den anslåede overskydende produktionskapacitet var over tre gange større end for EU-markedet. Samtidig var der ifølge oplysningerne i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse kun et begrænset marked for den pågældende vare i Kina.
4. EU-markedets tiltrækningskraft
(79)
I betragtning af stigningen i importen og den uudnyttede kapacitet i Kina vil EU sandsynligvis tiltrække mere import fra Kina i fremtiden. Det faktum, at EU-markedet er attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter, kan ses på udviklingen i 2009, hvor produktionsunderskuddet i EU som følge af omstrukturering af sektoren til dels blev afhjulpet gennem ekstra import fra Kina.
(80)
Denne situation kan blive yderligere forværret på grund af, at de gældende antidumpingforanstaltninger på det amerikanske marked over for importen af TCCA fra Kina for nylig er blevet forlænget. Det må derfor forventes, at EU-markedet med udløbet af antidumpingforanstaltningerne i EU vil blive forholdsvis mere attraktivt.
5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat skade
(81)
EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(82)
Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i hele den betragtede periode. Ifølge grundforordningens artikel 11, stk. 2, er fortsat skade i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne.
(83)
I betragtning af den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets attraktivitet vil den store import fra Kina til dumpingpriser, der underbyder EU-producenternes salgspriser i betydelig grad, sandsynligvis fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(84)
Hvis de gældende foranstaltninger ikke forlænges, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret og bringe selve dens eksistens i fare. Det kan derfor konkluderes, at en ophævelse af de gældende foranstaltninger efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(85)
I henhold til grundforordningens artikel 21 var det nødvendigt at undersøge, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-producenternes, importørernes og brugernes interesser.
(86)
Det blev i tidligere undersøgelser konkluderet, at det ikke var imod Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, giver det desuden mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(87)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at dumpingen med deraf følgende skade sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(88)
På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 66 og i overensstemmelse med argumenterne til støtte for sandsynligheden for fortsat skade, jf. betragtning 78-81, kan det konkluderes, at den økonomiske situation for Unionens TCCA-industri, som led under den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Kina, og hvis situation forværredes som følge af den verdensomspændende økonomiske krise, vil blive yderligere forringet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
(89)
Det vurderes, at en videreførelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som i dette tilfælde vil kunne genrejse sig efter de skadevoldende virkninger af tidligere dumping, som blev forværret af den økonomiske krise. Omvendt vil bortfald af foranstaltningerne stoppe EU-erhvervsgrenens genrejsning og i alvorlig grad true dens levedygtighed og som følge heraf dens eksistens og således mindske udbuddet og konkurrencen på markedet.
3. Importørernes og brugernes interesser
(90)
Alle kendte brugere, importører, forarbejdningsvirksomheder og senere TCCA-produktionsled blev kontaktet.
(91)
Kun to brugere henvendte sig og gav udtryk for, at de gik ind for opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Begge hævdede, at en videreførelse af foranstaltningerne ikke ville have negative virkninger for konkurrencen på EU-markedet, men at det derimod ville give brugerindustrien mulighed for at vælge mellem et øget antal leverandører, som konkurrerer på markedsvilkår. Eftersom der ikke var andre parter, der gav sig til kende, foreligger der ikke bevis for, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne i dette tilfælde vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(92)
Opretholdelsen af foranstaltninger kan forventes at bistå EU-erhvervsgrenen med deraf følgende gavnlige virkninger for konkurrenceforholdene på EU-markedet og en konsolidering af sektoren efter den økonomiske krise og omstruktureringen. Ydermere kan opretholdelsen af foranstaltningerne forventes at være til fordel for brugerne og importørerne ved at bevare en bred vifte af leverandører på EU-markedet.
(93)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de pågældende foranstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(94)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(95)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af TCCA med oprindelse i Kina bør opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf, også kaldet »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN), henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 94 20 (Taric-kode 2933698070 og 3808402020) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidum-pingtold
Taric- tillægs-kode
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Alle andre virksomheder
42,6 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2011.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1389/2011,
annettu 19 päivänä joulukuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1631/2005 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitoimenpiteet Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuonnissa; toimenpiteiden mukaiset yksilölliset tullit olivat 7,3-40,5 prosenttia ja jäännöstulli 42,6 prosenttia (3).
(2)
Neuvosto alensi yhteen yritykseen sovellettavaa yksilöllistä tullia 14,1 prosentista 3,2 prosenttiin asetuksella (EY) N:o 855/2010 (4).
2. Tarkastelupyyntö
(3)
Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin ilmoitus (5), minkä jälkeen komissio vastaanotti 6 päivänä heinäkuuta 2010 pyynnön panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti European Chemical Industry Council, jäljempänä ’CEFIC’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, jotka edustavat merkittävää osaa eli tässä tapauksessa yli 90:tä prosenttia trikloori-isosyanuurihapon kokonaistuotannosta unionissa.
(4)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Vireillepano
(5)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä6 päivänä lokakuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
4. Tutkimus
4.1 Tutkimusajanjakso
(6)
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso alkoi 1 päivänä heinäkuuta 2009 ja päättyi 30 päivänä kesäkuuta 2010. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevia seikkoja analysoitiin ajanjaksolla, joka alkoi 1 päivänä tammikuuta 2007 ja päättyi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(7)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, toiselle tiedossa olevalle unionin tuottajalle, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille.
(8)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat pyytäneet kuulemista ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(9)
Koska oli ilmeistä, että Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia oli runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin, että näiden osapuolten osalta käytettäisiin otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(10)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(11)
Yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksen aikana.
(12)
Muutama tuojayritys ilmoittautui alustavasti mutta luopui yhteistyöstä myöhemmässä vaiheessa.
(13)
Komissio lähetti vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Vastaukset saatiin kolmelta tiedossa olevalta unionin tuottajalta ja kahdelta käyttäjältä.
(14)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin kahden tärkeimmän unionissa toimivan tuottajan toimitiloihin:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Espanja;
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Espanja.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(15)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva, yhteisessä kansainvälisessä nimistössä (INN) myös ’symkloseeniksi’ nimitettävä trikloori-isosyanuurihappo ja sen johdannaisvalmisteet, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (Taric-koodit 2933698070 ja 3808942020), jäljempänä ’trikloori-isosyanuurihappo’.
(16)
Trikloori-isosyanuurihappo on kemiallinen tuote, jota käytetään laajakirjoisena orgaanisena desinfiointi- ja valkaisuaineena ja etenkin veden desinfiointiin uima-altaissa. Sitä myydään jauheena, rakeina, tabletteina tai hiutaleina. Kaikilla trikloori-isosyanuurihapon ja sen johdannaisvalmisteiden muodoilla on samat perusominaisuudet (kemiallinen koostumus) ja ominaisuudet (desinfiointi) ja niillä on kaikilla samat käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään yhtenä tuotteena.
(17)
Tämä tutkimus on vahvistanut, että vientiä harjoittavien tuottajien valmistamalla ja unioniin myymällä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin unionin tuottajien tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella sekä vertailumaan tuottajan tuottamalla ja koti- ja vientimarkkinoilla myymällä tuotteella. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(18)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
(19)
Kuten edellä todettiin, 30:stä tiedossa olevasta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joihin oli otettu yhteyttä, yksikään ei ilmoittautunut otantamenettelyn tai tutkimuksen aikana.
(20)
Koska yksikään Kiinassa toimivista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuvat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin eli Eurostatin tietoihin, tarkastelupyyntöön ja Kiinan virallisiin vientitilastoihin.
(21)
Normaaliarvon määrittämisessä käytettiin lisäksi vertailumaassa Japanissa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja.
2. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaa
(22)
Koska Kiina on siirtymätalous ja koska perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo on määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen normaaliarvon perusteella taikka vertailumaasta muihin maihin, myös Euroopan unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos näitä ei voida määritellä, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(23)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että edellisessä tutkimuksessa Japania oli käytetty tarkoituksenmukaisena markkinatalousmaana määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle ja että se aikoi jälleen käyttää Japania tähän tarkoitukseen. Tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana otettiin yhteyttä myös muiden markkinatalousmaiden, esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Taiwanin, tuottajiin ja pyydettiin näitä toimimaan yhteistyössä. Tästä huolimatta yhteistyössä toimi ainoastaan yksi japanilainen vientiä harjoittava tuottaja.
(24)
Tämän vuoksi Japanin katsottiin olevan asianmukainen vertailumaa. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet tässä yhteydessä huomautuksia tai vastaväitteitä vertailumaan sopivuudesta.
2.2 Normaaliarvo
(25)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimineelta vertailumaan vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen tietojen perusteella eli Japanin kotimarkkinoilla samankaltaisista tuotteista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joiden myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(26)
Aluksi tutkittiin yhteistyössä toimineen japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko myynnin määrä vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Todettiin, että yhteistyössä toimineen japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti oli edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(27)
Seuraavaksi kotimarkkinamyyntiä tarkasteltiin sen määrittämiseksi, oliko se tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(28)
Koska todettiin, että kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan kannattavaa, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista painotettua kotimarkkinamyynnin keskihintaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
2.3 Vientihinta
(29)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinnan perustana käytettiin Eurostatin tietoja.
2.4 Vertailu
(30)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, jotka vaikuttavat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tätä tarkoitusta varten tehtiin oikaisuja kuljetus- ja vakuutuskustannusten erojen osalta aina, kun se oli perusteltua.
2.5 Polkumyyntimarginaali
(31)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vientihintojen painotettuun keskiarvoon. Edellä esitettyjen menetelmien perusteella polkumyyntimarginaaliksi vahvistetaan 75 prosenttia.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin
3.1 Alustavat huomiot
(32)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin analysoinnin lisäksi tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä.
(33)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin markkinoiden houkuttelevuus Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien näkökulmasta ja niiden vienti kolmansiin maihin.
3.2 Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti
(34)
Koska tuotantokapasiteetista ei ollut muuta tietoa, tarkastelu tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen perusteella.
(35)
Tarkastelupyynnön mukaan tuotantokapasiteetin käyttöaste Kiinassa oli tarkastelujaksolla edelleen alhainen, alle 40 prosenttia. Valtavan tuotantokapasiteetin ja kotimaisen kysynnän vähäisyyden vuoksi Kiinassa on käyttämätöntä kapasiteettia yli 180 000 tonnia, joka voitaisiin suunnata vientiin. Vastaavasti unionin kulutus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 44 000 tonnia.
3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(36)
Unionin markkinoiden houkuttelevuutta kuvaa se, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei pysäyttänyt Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kasvua. Vaikka tuontimäärät vuosina 2007-2009 olivat matalampia toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneen alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tuontimäärät olivat tämän tason yläpuolella ja ylsivät 22 696 tonniin.
(37)
Vaikka keskimääräinen tuontihinta nousi tarkastelujaksolla, hinnat ovat jatkuvasti pysyneet unionin tuotannonalan hintoja alempana.
(38)
Se tosiseikka, että Kiinan tuonnin määrä tarkastelujaksolla lisääntyi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tasolle, joka oli korkeampi kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, osoittaa, että Kiina on edelleen kiinnostuneita unionin markkinoista.
3.4 Vientihinnat kolmansiin maihin
(39)
Kiinan vientitilastoja analysoitiin Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuneen viennin määrien ja hintojen osalta. Tilastojen mukaan 24 prosenttia kiinalaisesta viennistä suuntautui unionin markkinoille vuonna 2010. EU:n vientihinnat vapaasti laivassa -tasolla olivat hiukan korkeammat kuin vientihinnat muualle maailmaan. Koska yhteistyötä ei ollut eikä tarkastelupyynnössä ollut kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevia tietoja, noita hintoja CIF-tasolla ei kuitenkaan voitu verrata unionin tuotannonalan keskihintaan. Koska vientihinnat kolmansiin maihin ovat kuitenkin keskimäärin matalammat kuin unioniin tulevan viennin hinnat, voidaan päätellä, että unionin markkinat ovat Kiinan viejien kannalta houkuttelevat ja että vienti kasvaisi todennäköisesti entisestään, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei olisi käytössä.
4. Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä
(40)
Edellä esitettyjen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan. Kun otetaan huomioon Kiinan käyttämätön tuotantokapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus EU:hun tulevan viennin hintojen ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välisen vertailun perusteella, on todennäköistä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan polkumyyntiviennin määrä kasvaisi tuntuvasti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin tuotannonalan määritelmä
(41)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaa unionissa kolme yritystä. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, jäljempänä ’unionin tuotannonala’.
2. Alustavat huomiot
(42)
Tietoja saatiin Eurostatin tilastoista, tarkastelupyynnöstä, kyselylomakkeisiin saaduista vastauksista ja tarkastuskäyntien aikana kootuista tiedoista.
(43)
Tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimääriä, markkinaosuutta ja työllisyyttä koskevat talouden indikaattorit perustuvat kolmen unionissa toimivan tuottajan toimittamiin tietoihin. Kaikki muut indikaattorit perustuvat ainoastaan pyynnön esittäjien toimittamiin tietoihin, koska yksi unionin tuottajista, joka ei kuulunut pyynnön esittäjiin tässä tarkastelussa, toimi yhteistyössä vain osittain. Koska pyynnön esittäjien osuus oli noin 90 prosenttia unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, niitä koskevien tietojen katsottiin olevan edustavia unionin tuotannonalan osalta tässä tarkastelussa. Ainoastaan pyynnön esittäjiltä saadut tiedot tarkistettiin paikan päällä.
(44)
Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta ja kulutusta koskevat tiedot oli indeksoitava tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Tämä johtui siitä, että nämä taloudelliset indikaattorit koskevat ainoastaan kahta tuottajaa tai joissakin tapauksissa kolmea tuottajaa, joista yhden tuotanto tällä alalla on hyvin vähäistä.
(45)
Yksi pyynnön esittäjistä sulki kesäkuussa 2009 toisen kahdesta tuotantolaitoksestaan lopettaen tuotannon kyseisestä ajankohdasta ja irtisanoen kaikki työntekijänsä. Kyseisen tuotantolaitoksen toiminta seisautettiin ensin muutaman kuukauden ajaksi väliaikaisesti ja lopetettiin kokonaan tammikuussa 2010. Tämä vaikutti joihinkin indikaattoreihin kuten kulutukseen, tuotantomäärään ja tuottavuuteen, kuten jäljempänä johdanto-osan 47 ja 62 kappaleessa esitetään.
3. Kulutus unionin markkinoilla
(46)
Unionin kulutus määritettiin kolmen unionissa toimivan tuottajan unionin markkinoilla myymien tuotemäärien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella.
(47)
Vuosien 2007 ja 2009 välillä trikloori-isosyanuurihapon kulutus unionissa laski 19 prosenttia mutta nousi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tasolle, joka ylitti vuonna 2007 saavutetun tason 6 prosentilla. Vuosien 2008 ja 2009 osalta tätä kehityssuuntausta selittävät maailmanlaajuisen talouskriisin aiheuttama kysynnän lasku ja yhden tuotantolaitoksen sulkemisesta vuonna 2009 aiheutunut tarjonnan rajallisuus (ks. johdanto-osan 45 kappale). Unionin kulutuksen nousu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla liittyy lähinnä talouden elpymiseen kriisin jälkeen ja Kiinasta tulevan tuonnin kasvuun.
Taulukko 1
Kulutus unionissa
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (MT)
Indeksi (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(48)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien ja markkinaosuuksien kehitys esitetään jäljempänä. Koska Kiinan viejät ja vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tämän tarkastelun aikana, seuraavassa esitetyt määrät ja markkinaosuudet perustuvat Eurostatin tuontitilastoihin.
(49)
Trikloori-isosyanuurihapon tuontimäärät Kiinasta pienenivät hiukan vuosina 2008 ja 2009. Tuonnin laskua seurasi tuntuva kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (yli 35 prosenttia vuoteen 2009 verrattuna). Myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti tarkastelujakson aikana.
Taulukko 2
Kiinasta tulevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuontimäärä (MT)
17 957
17 298
16 645
22 696
Indeksi (2007 = 100)
100
96
93
126
Markkinaosuudet (vaihteluvälit)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintakehitys ja hintojen alittavuus
5.1 Hintojen kehitys
(50)
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ovat nousseet tasaisesti 11,3 prosenttia. Tämä kehityssuuntaus seuraa toisaalta pääasiallisen raaka-aineen hintojen nousukehitystä, joka on ollut merkittävämpää vuonna 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Toisaalta hintojen nousu saattaa jossain määrin johtua tuotevalikoiman vaihtelusta (7).
Taulukko 3
Kiinalaisten tuotteiden yksikköhinta
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Euroa/MT
1 048
1 052
1 163
1 167
Indeksi (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2 Hintojen alittavuus
(51)
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat pysyivät koko jakson ajan yleensä tasaisesti matalampina kuin unionin tuotannonalan hinnat. Määrittäessään hintojen alittavuuden laajuutta komissio käytti laskelmien pohjana Eurostatilta saatuja Kiinan keskimääräisiä CIF-vientihintoja. Tarkasteltavana olevan tuotteen hintoja verrattiin unionin tuotannonalan painotettuun keskihintaan, joka oli mukautettu noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vertailu osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat yli 10 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia, kun huomioon ei otettu voimassa olevaa polkumyyntitullia.
6. Tuonti muista maista
(52)
Muista maista tulevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet tarkastelujaksolla esitetään seuraavassa taulukossa. Tiedot perustuvat Eurostatin lukuihin:
Taulukko 4
Tuonti muista maista (määrä ja markkinaosuus)
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (MT)
501
239
296
378
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (vaihteluvälit)
Alle 2 %
Alle 2 %
Alle 2 %
Alle 2 %
(53)
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrät ja markkinaosuudet pysyivät huomattavan pieninä koko tarkastelujakson ajan. Tuonti Yhdysvalloista, joka oli toinen polkumyynnin vastaisen toimenpiteen kohteena ollut maa, loppui kokonaan tarkastelujaksolla.
7. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(54)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
7.1 Tuotanto
(55)
Tuotanto laski rajusti vuodesta 2009 alkaen, mikä johtui maailmanlaajuisesta talouskriisistä ja yhden tuotantolaitoksen sulkemisesta ja sen tuotannon päättymisestä kesäkuussa 2009 (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale).
Taulukko 5
Unionin tuotanto
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotantomäärä Indeksi (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2 Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(56)
Tuotantokapasiteetin kehitys tarkastelujaksolla oli samansuuntaista kuin tuotannon kehitys. Kapasiteetin käyttöaste parani kuitenkin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana joidenkin tuotantomenetelmiin tehtyjen parannusten myötä.
(57)
Koska yksi unionin tuotantolaitos suljettiin vuonna 2009 (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale), tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kerätyt tiedot koskevat jäljellä olevan tuotantolaitoksen kapasiteettia.
Taulukko 6
unionin tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti
Indeksi (2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Kapasiteetin käyttöaste
Indeksi (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3 Varastot
(58)
Edellä olevassa johdanto-osan 54 kappaleessa esitetyistä syistä tämä indikaattori perustui pyynnön esittäjien toimittamiin tietoihin. Yrityksen tiloissa tehdyssä tutkimuksessa tuli esiin joitakin trikloori-isosyanuurihapon kulutukseen liittyviä kausivaihteluita, sillä tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lähinnä kesällä. Tämä vaikuttaa varastojen määrän vaihteluihin vuoden aikana: varastot ovat suurimmillaan talvisin ja pienenevät huomattavasti kesäkaudella. Vuosien 2007-2009 luvut osoittavat varastojen tilanteen kunkin vuoden joulukuun 31 päivänä. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson luku taas osoittaa varastojen määrän 30 päivänä kesäkuuta 2010 eli vuodenaikana, jolloin varastojen käyttö on korkeimmillaan. Sen vuoksi tämän indikaattorin avulla ei voida tehdä asianmukaista vertailua tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja muun tarkastelujakson välillä, eikä sen katsota olevan merkittävä indikaattori vahingon arvioinnissa.
7.4 Myyntimäärä
(59)
Talouskriisi vaikutti negatiivisesti tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärään unionin markkinoilla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen kasvun voidaan katsoa johtuvan pääosin siitä, että unionin kulutus kasvoi elpymisen käynnistyttyä talouskriisin aiheuttaman taantuman jälkeen.
Taulukko 7
Myynti
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä
Indeksi (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5 Markkinaosuus
(60)
Unionin tuotannonala ei kyennyt tarkastelujakson aikana hankkimaan takaisin markkinaosuuttaan, joka pieneni tuntuvasti tarkastelujaksolla.
Taulukko 8
Unionin markkinaosuus
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin markkinaosuus (vaihteluvälit)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6 Työllisyys ja palkat
(61)
Alan työllisyys heikkeni EU:ssa tarkastelujakson aikana ennen kaikkea yhden tuotantolaitoksen toiminnan päättämisen seurauksena (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale). Tämän seurauksena myös unionin tuotannonalan palkkakustannukset laskivat. Keskimääräinen palkka työntekijää kohden pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujakson ajan.
Taulukko 9
Työllisyys
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työntekijät
Indeksi (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Palkat/työntekijä Indeksi
(2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7 Tuottavuus
(62)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohden vuodessa heikkeni tarkastelujakson aikana ja laski noin 20 prosenttia vuoden 2009 aikana. Tämä johtui tuotantolaitoksen sulkemisen edellyttämästä uudelleenorganisoinnista: tuotanto keskeytettiin kuuden kuukauden ajaksi vuonna 2009 ja laitos suljettiin kokonaan tammikuussa 2010 (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale). Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuotanto palautui, vaikka vuoden 2009 negatiiviset suuntaukset vaikuttivat vielä osittain ensimmäiseen vuosipuoliskoon.
Taulukko 10
Tuottavuus
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus
Indeksi (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8 Myyntihinnat
(63)
Trikloori-isosyanuurihapon keskimääräiset yksikköhinnat EU:ssa (ks. jäljempänä oleva taulukko) nousivat hiukan vuosina 2007-2009 ja palasivat vuoden 2007 tasolle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Jossain määrin vuosien 2007-2009 nousu liittyy tuotevalikoiman vaikutuksiin (ks. alaviite 1 sivulla 10).
Taulukko 11
Myyntihinta unionin markkinoilla
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikköhinta
Indeksi (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9 Kannattavuus
(64)
Trikloori-isosyanuurihapon myynnin kannattavuus heikkeni EU:ssa vuodesta 2007 lähtien ja etenkin vuonna 2009. Kannattavuuden heikkenemiseen vaikutti unionin tuottajan yhden tuotantolaitoksen sulkeminen kyseisenä vuonna. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ala teki hiukan voittoa mutta jäi kuitenkin tuntuvasti normaalista kannattavuustasosta (10 % (8)), joka pitäisi saavuttaa tällä toimialalla. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on edelleen heikko.
Taulukko 12
Kannattavuus
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus (vaihteluväli)
- 10 % - 0 %
- 10 % - 0 %
- 20 % - - 10 %
0 % - 10 %
7.10 Investoinnit ja investointien tuotto
(65)
Tarkastelujaksolla ei ollut merkittäviä pääomamenoja. Taulukossa esitetyt indeksoidut luvut osoittavat investointeja, joita tehtiin tuottavuuden ja tuotantoprosessin parantamiseksi. Investointien tuottoa kuvaavat indeksit kehittyivät samansuuntaisesti kannattavuuden kanssa.
Taulukko 13
Investoinnit
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit
Indeksi (2007 = 100)
100
158
32
23
Investointien tuotto (vaihteluväli)
- 10 % - 0 %
- 10 % - 0 %
- 20 % - - 10 %
0 % - 10 %
7.11 Kassavirta
(66)
Kassavirta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuotta 2009, jolloin oli katettava yhden tuotantolaitoksen sulkemisesta johtuvat ylimääräiset rakenneuudistuskustannukset (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale). Kassavirran kehitys oli samassa linjassa kannattavuuden kehityksen kanssa.
Taulukko 14
Kassavirta
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (vaihteluväli)
0 % - 10 %
0 % - 10 %
- 10 % - 0 %
5 % - 15 %
7.12 Polkumyyntimarginaalin suuruus
(67)
Polkumyynti Kiinasta jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tasolla, joka ylittää huomattavasti voimassa olevien toimenpiteiden tason. Kun lisäksi otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
7.13 Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(68)
Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön lokakuussa 2005. Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kokonaistilanne sekä Kiinasta tuleva tuonti vuodesta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksolle, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala ei ole toipunut täysin polkumyynnin vaikutuksista voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta.
7.14 Vahinkoa koskevat päätelmät
(69)
Useat vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Kun otetaan huomioon unionin tuottajien yleisesti heikkenevä tilanne, katsotaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla.
8. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset
8.1 Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset
(70)
Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, trikloori-isosyanuurihapon tuonti Kiinasta lisääntyi huomattavasti sekä määrinä että markkinaosuutena katsottuna vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi havaittiin merkittävää hintojen alittavuutta (ks. johdanto-osan 51 kappale). Kiinasta jatkuvasti tuleva huomattava polkumyyntituonti tapahtui tilanteessa, jossa unionin kulutus kasvoi yleensä tarkastelujaksolla: se saavutti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tason, joka oli 6 prosenttia vuonna 2007 saavutettua tasoa korkeampi, huolimatta vuosina 2007-2009 esiintyneestä kulutuksen laskusta. Kuten unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen osoittaa, kulutuksen kasvusta hyötyi lähinnä Kiinasta tuleva tuonti.
8.2 Muiden tekijöiden vaikutus
(71)
Komissio tutki, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin Kiinasta peräisin olevalla polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajille aiheutuneeseen jatkuvaan vahinkoon.
(72)
On todennäköistä, että Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin lisäksi unionin tuotantoon vaikutti negatiivisesti unionin tuotannonalan tuloksen heikkeneminen unionin ulkopuolisilla markkinoilla ja ennen kaikkea Yhdysvaltojen markkinoilla, joilla niilläkin unionin tuotannonala joutui kilpailemaan Kiinan tuonnin kanssa. Unionin tuottajien toiminta keskittyy kuitenkin pääosin unionin markkinoille, mikä rajoitti jonkin verran viennin vähenemisen mahdollisia vaikutuksia.
(73)
Myös talouskriisillä oli negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan tuloksellisuuteen, sillä sen vuoksi tuotanto väheni ja yksi unionin tuottajista joutui toteuttamaan rakenneuudistuksen. Talouskriisin vaikutukset rajoittuivat kuitenkin ajallisesti (osittain vuonna 2008 ja vuonna 2009), kun taas unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi kehityssuuntaukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla osoittavat, että unionin tuotannonala alkoi osittain toipua. Tämän vuoksi katsotaan, että vaikka talouskriisin vaikutus tähän tapaukseen ei ollut merkityksetön, se ei kuitenkaan poistanut Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä.
8.3 Päätelmät
(74)
Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkuminen ja talouskriisi muuttivat toipumisprosessia ja lisäsivät unionin tuotannonalan vaikeuksia. Vaikka unionin tuotannonalan tuloksellisuuden heikkenemiseen vaikuttivat myös muut tekijät, mikään niistä ei osoittautunut niin merkittäväksi, että se olisi voinut poistaa Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Tällä perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(75)
Asianomaisesta maasta tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä.
(76)
Kun tarkasteltiin voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan, huomioon otettiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta seuraavat tekijät yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa.
2. Kiinasta tulevan tuonnin määrät ja hinnat
(77)
Kiinasta peräisin oleva trikloori-isosyanuurihapon tuonti muodosti noin 98 prosenttia kokonaistuonnista unioniin, ja sen markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla nousten yli 50 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti, että tuotteet tuotiin polkumyyntihinnoin ja polkumyyntimarginaalit olivat huomattavia. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat koko jakson ajan tasaisesti matalampia kuin unionin tuotannonalan hinnat, ja ne alittivat unionin hinnat yli 10 prosentilla (kun huomioon ei oteta voimassa olevien toimenpiteiden vaikutusta).
3. Käyttämätön kapasiteetti Kiinan markkinoilla
(78)
Kuten johdanto-osan 34 ja 35 kappaleessa mainitaan, Kiinassa käytettävissä olevan kapasiteetin analyysi osoittaa, että tuotantokapasiteetin käyttöaste Kiinassa oli tarkastelujaksolla edelleen alhainen. Ylimääräisen tuotantokapasiteetin määrän todettiin olevan yli kolme kertaa unionin markkinoita suurempi. Tarkastelupyynnön mukana saatujen tietojen mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen markkinat Kiinassa olivat samaan aikaan pienet.
4. Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(79)
Kun otetaan huomioon tuonnin kasvusuuntaukset ja Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, EU houkuttaa todennäköisesti lisää kiinalaista tuontia tulevaisuudessa. Unionin markkinoiden houkuttelevuuden Kiinan viejien näkökulmasta osoittavat myös vuoden 2009 tapahtumat: Kiinasta tuleva lisätuonti vastasi osittain alan rakenneuudistuksesta johtuvaan unionin tuotannon riittämättömyyteen.
(80)
Tilannetta saattaa kärjistää se, että Yhdysvaltain markkinoilla voimassa olevia Kiinasta peräisin olevaan trikloori-isosyanuurihapon tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on hiljattain jatkettu. Tämän vuoksi voidaan odottaa, että polkumyynnin vastaisen toimenpiteen päättyminen EU:ssa tekisi unionin markkinoista suhteellisesti houkuttelevammat.
5. Vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(81)
Unionin tuotannonala on kärsinyt Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista jo vuosien ajan, ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma.
(82)
Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut koko tarkastelujakson ajan. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa.
(83)
Kun otetaan huomioon Kiinan käyttämätön tuotantokapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinasta peräisin oleva polkumyyntituonti, jonka hinnat alittavat huomattavasti unionin tuottajien hinnat, jatkuu ja lisääntyy todennäköisesti edelleen, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy.
(84)
Jollei nykyisten toimenpiteiden voimassaoloaikaa jatketa, unionin tuotannonalan tilanne heikkenisi ja sen koko olemassaolo olisi uhattuna. Sen vuoksi voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
F. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(85)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti oli tarpeen tarkastella, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuottajien, tuojien ja käyttäjien edut.
(86)
Aiemmissa tutkimuksissa katsottiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin edun vastaista. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu ja siinä analysoidaan sen vuoksi tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo voimassa, sen avulla voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(87)
Tämän perusteella tutkittiin, voitaisiinko selvästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti ja siitä aiheutuva vahinko todennäköisesti jatkuvat.
2. Unionin tuotannonalan etu
(88)
Kun otetaan huomioon edellä johdanto-osan 66 kappaleessa esitetyt unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät ja 78-81 kappaleessa esitetyt vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevat väitteet, voidaan katsoa, että nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi siihen, että trikloori-isosyanuurihappoa tuottava unionin tuotannonala heikkenisi entisestään; tuotannonala on jo kärsinyt Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin vahingollisista vaikutuksista, ja sen tilannetta on heikentänyt maailmanlaajuinen talouskriisi.
(89)
Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuotannonalaa, joka voisi siinä tapauksessa toipua aiemman polkumyynnin vahingollisista vaikutuksista, joita talouskriisi on voimistanut. Toimenpiteiden voimassaolon päättyminen sen sijaan pysäyttäisi unionin tuotannonalan toipumisen, uhkaisi vakavasti sen elinkelpoisuutta ja vaarantaisi tämän myötä sen olemassaolon, mikä puolestaan vähentäisi tarjontaa ja kilpailua markkinoilla.
3. Tuojien ja käyttäjien etu
(90)
Yhteyttä otettiin kaikkiin tiedossa oleviin trikloori-isosyanuurihapon käyttäjiin, tuojiin, käsittelijöihin ja jatkojalostusteollisuuden toimijoihin.
(91)
Yhteydenottoja saatiin ainoastaan kahdelta käyttäjältä, jotka antoivat tukensa nykyisten toimenpiteiden voimassaolon jatkamiselle. Molemmat väittivät, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella ei olisi kielteisiä vaikutuksia kilpailuun unionin markkinoilla vaan että se päinvastoin antaisi käyttäjäteollisuudelle mahdollisuuden valita suuremmasta joukosta tavarantoimittajia, jotka kilpailevat keskenään markkinahinnoin. Koska muut osapuolet eivät ilmoittautuneet, ei ole näyttöä siitä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttämisellä olisi tässä tapauksessa vakavia vaikutuksia tuojiin ja käyttäjiin unionissa.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(92)
On odotettavissa, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta on hyötyä unionin tuotannonalalle, mikä puolestaan vaikuttaisi myönteisesti kilpailuolosuhteisiin unionin markkinoilla ja sektorin vakiinnuttamiseen talouskriisin ja rakenneuudistuksen jälkeen. Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttää oletettavasti myös käyttäjiä ja tuojia, koska tavarantoimittajien määrä unionin markkinoilla pysyy suurena.
(93)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta kyseisten toimenpiteiden soveltamista.
G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(94)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista jatketaan. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut perustellut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.
(95)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti todetaan, että Kiinasta peräisin olevan trikloori-isosyanuurihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yhteisessä kansainvälisessä nimistössä (INN) myös ’symkloseeniksi’ nimitettävän trikloori-isosyanuurihapon ja sen johdannaisvalmisteiden, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (Taric-koodit 2933698070 ja 3808942020), tuonnissa.
2. Jäljempänä mainittujen yritysten valmistamien tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Kaikki muut yritykset
42,6 %
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullisäännöksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 2011.