KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 691/2010
af 29. juli 2010
om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), særlig artikel 11,
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I forordning (EF) nr. 549/2004 kræves det, at der oprettes en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner ved hjælp af gennemførelsesbestemmelser.
(2)
Præstationsordningen skal bidrage til en bæredygtig udvikling af lufttrafiksystemet ved at forbedre luftfartstjenesternes præstationer generelt inden for de centrale præstationsområder sikkerhed, miljø, kapacitet og omkostningseffektivitet i overensstemmelse med dem, der er fastlagt i præstationsrammen i ATM-masterplanen, alt sammen under hensyn til de overordnede sikkerhedsmål.
(3)
Præstationsordningen skal indeholde indikatorer og bindende mål for de centrale præstationsområder, hvorved de fastsatte sikkerhedsniveauer opfyldes og fastholdes fuldt ud, og den skal samtidig gøre det muligt at opstille præstationsmål inden for andre centrale præstationsområder.
(4)
Præstationsordningen skal oprettes og forvaltes med henblik på på sigt at nå de samfundsmæssige mål på højt plan.
(5)
Præstationsordningen skal se luftfartstjenesterne ud fra en gate-to-gate-tilgang, som omfatter lufthavnene, med henblik på at forbedre nettets overordnede præstation.
(6)
Der bør tages behørigt hensyn til den gensidige afhængighed mellem de nationale niveauer/niveauerne for de funktionelle luftrumsblokke og nettets niveau samt den gensidige afhængighed præstationsmålene imellem, alt sammen under hensyn til de overordnede sikkerhedsmål, i forbindelse med udarbejdelsen og overvågningen af præstationsordningen.
(7)
I præstationsplanerne registreres medlemsstaternes indsats i referenceperioden for at opfylde det fælles europæiske luftrums målsætninger og sikre balancen mellem alle luftrumsbrugernes behov og luftfartstjenesteudøvernes udøvelse af tjenester.
(8)
De nationale tilsynsmyndigheder spiller en central rolle for præstationsordningens gennemførelse. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de er rustet til at varetage dette supplerende ansvar effektivt.
(9)
I præstationsplanerne beskrives de foranstaltninger, herunder incitamentsordninger, der har til formål at få interessenterne til at forbedre præstationerne på nationalt og europæisk plan samt inden for de funktionelle luftrumsblokke.
(10)
Under omstændigheder, der ikke kunne forudses på tidspunktet for præstationsplanernes vedtagelse, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes og de af præstationsmålene omfattede organers kontrol, bør oprettelsen af egnede varslingsmekanismer gøre det muligt at iværksætte passende foranstaltninger, som har til formål at opretholde sikkerhedskravene og kontinuiteten i tjenesternes udøvelse.
(11)
Der afholdes effektive høringer af interessenterne både på nationalt og europæisk plan og/eller inden for de funktionelle luftrumsblokke.
(12)
Med behørig hensyntagen til effektiviteten af militære operationer er det civile/militære samarbejde og den civile/militære koordination af største vigtighed for at nå præstationsmålene.
(13)
Præstationsordningen berører ikke bestemmelserne i artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004, som har til formål at beskytte vitale sikkerheds- eller forsvarsmæssige interesser.
(14)
Der udvælges centrale specifikke og målbare præstationsindikatorer, som gør det muligt at fordele ansvaret for at nå præstationsmålene. De tilhørende mål skal være opnåelige, realistiske og rettidige og have til formål at styre den bæredygtige udøvelse af luftfartstjenester effektivt.
(15)
Gennemførelsen af bindende præstationsmål understøttet af incitamenter, der kan være af økonomisk art, kræver en passende sammenhæng med Kommissionens forordning (EF) nr. 1794/2006 af 6. december 2006 om en fælles afgiftsordning for luftfartstjenester (2).
(16)
Opstillingen og gennemførelsen af centrale præstationsindikatorer og præstationsmål kræver, at de er i overensstemmelse med de sikkerhedsmål og -standarder, der fastsættes i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (3), og forordningens gennemførelsesbestemmelser samt de foranstaltninger, EU iværksætter for at nå og fastholde disse mål.
(17)
I referenceperioderne indføres en effektiv præstationsovervågningsproces for at sikre, at præstationens udvikling gør det muligt at nå målene og om nødvendigt at iværksætte passende foranstaltninger.
(18)
Ved opstilling af fællesskabsdækkende præstationsmål for den første referenceperiode tager Kommissionen behørigt hensyn til luftfartstjenesteudøvernes aktuelle økonomiske situation, der navnlig skyldes allerede iværksatte omkostningsbegrænsende foranstaltninger, særlig siden 2009, samt eventuelle for høje eller lave opkrævede en route-afgifter, der overføres fra tidligere år. Der tages behørigt hensyn til de fremskridt, der allerede er gjort i de eksisterende funktionelle luftrumsblokke.
(19)
I henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EF) nr. 549/2004 finder nærværende forordning anvendelse på de lufttrafikstyringsnetfunktioner, der henvises til i artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 (4), gennem en passende ændring af nærværende forordning.
(20)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastlægges de foranstaltninger, der er nødvendige for at forbedre luftfartstjenesternes og netfunktionernes overordnede præstation i den almene lufttrafik inden for ICAO EUR- og AFI-områderne, hvor medlemsstaterne er ansvarlige for udøvelsen af luftfartstjenester, med henblik på at opfylde alle luftrumsbrugernes krav.
2. For så vidt angår opstillingen af mål, finder denne forordning anvendelse på luftfartstjenester, der udøves af luftfartstjenesteudøvere, som er udpeget i henhold til artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 (5), og vejrtjenesteudøvere, når sådanne er udpeget i henhold til artikel 9, stk. 1, i nævnte forordning.
3. Medlemsstaterne kan beslutte, at nærværende forordning ikke finder anvendelse på terminalluftfartstjenester i lufthavne med en erhvervsmæssig lufttransport på under 50 000 flybevægelser om året. De underretter Kommissionen herom. Hvis ingen af en medlemsstats lufthavne har en erhvervsmæssig lufttransport på over 50 000 flybevægelser om året, gælder præstationsmålene som et minimum for den lufthavn, der har det største antal flybevægelser inden for den erhvervsmæssige lufttransport.
4. Hvis en medlemsstat mener, at alle eller en del af dens terminalluftfartstjenester er underlagt markedsvilkårene, vurderer den i henhold til de procedurer, der fastsættes i artikel 1, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1794/2006, og med støtte fra den nationale tilsynsmyndighed senest 12 måneder inden starten på en ny referenceperiode, om betingelserne i bilag I til den nævnte forordning er opfyldt. Hvis medlemsstatens vurdering viser, at betingelserne er opfyldt, uanset antallet af flybevægelser inden for den erhvervsmæssige lufttransport, kan den beslutte ikke at fastsætte fastlagte omkostninger i henhold til nævnte forordning eller ikke at indføre bindende mål for tjenesternes omkostningseffektivitet.
5. Ifølge artikel 11, stk. 6, litra c), nr. ii), i forordning (EF) nr. 549/2004 og artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004, og uden at det berører artikel 4, stk. 2, i nærværende forordning, skal målene for omkostningseffektivitet gælde for alle fastlagte omkostninger, som luftrumsbrugerne skal afholde.
6. Medlemsstaterne kan også anvende denne forordning:
a)
i luftrum under deres ansvarsområde i andre ICAO-områder, under forudsætning af at de underretter Kommissionen og de øvrige medlemsstater derom, og uden at det berører medlemsstaternes rettigheder og forpligtelser i henhold til Chicagokonventionen af 1944 om international civil luftfart (Chicagokonventionen)
b)
på luftfartstjenesteudøvere, som har fået tilladelse til at udøve luftfartstjenester uden certificering, i henhold til artikel 7, stk. 5, i forordning (EF) nr. 550/2004.
7. Uanset bestemmelserne om beskyttelse af oplysninger i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF (6) og direktivets gennemførelsesforordninger, Kommissionens forordning (EF) nr. 1321/2007 (7) og (EF) nr. 1330/2007 (8), finder kravene om indberetning som defineret i kapitel V anvendelse på nationale myndigheder, luftfartstjenesteudøvere, lufthavnsoperatører, lufthavnskoordinatorer og luftfartsselskaber på de i bilag IV fastsatte betingelser.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning anvendes definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004.
Endvidere forstås ved:
a) »lufthavnsoperatør«: lufthavnens forvaltningsorgan som defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (9)
b) »data«: kvalitative, kvantitative og andre relevante oplysninger relateret til præstationerne inden for luftfartssektoren, der indsamles og systematisk behandles af eller på vegne af Kommissionen med det formål at gennemføre præstationsordningen
c) »præstationsindikatorer«: de indikatorer, der anvendes til overvågning, benchmarking og evaluering af præstationerne
d) »centrale præstationsindikatorer«: de præstationsindikatorer, der anvendes til opstilling af præstationsmål
e) »flybevægelser inden for erhvervsmæssig lufttransport«: antallet af starter og landinger, der involverer transport af passagerer, fragt eller post mod betaling af vederlag eller lejeafgift, beregnet som et gennemsnit over de tre år forud for præstationsplanens vedtagelse, uanset den højst tilladte startmasse og antallet af besatte passagersæder
f) »bindende mål«: : et præstationsmål vedtaget af medlemsstaterne som et led i en national præstationsplan eller en præstationsplan for en funktionel luftrumsblok, der er underkastet en incitamentsordning med belønninger, foranstaltninger med afskrækkende virkning og/eller korrigerende handlingsplaner
g) »luftfartsselskab«: en lufttransportvirksomhed med en gyldig licens udstedt af en medlemsstat i henhold til EU-lovgivningen
h) »repræsentant for luftrumsbrugerne«: enhver juridisk person eller enhed, der repræsenterer interesserne hos en eller flere kategorier af luftfartstjenestebrugere
i) »fastlagte omkostninger«: de omkostninger, der defineres i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004
j) »nationale myndigheder«: tilsynsmyndighederne på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok, hvis omkostninger kan inddrives fra luftrumsbrugerne, når de opstår i forbindelse med udøvelsen af luftfartstjenester i medfør af artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1794/2006
k) »åben rapporteringskultur«: en kultur, hvor operatører i forreste linje og lignende ikke straffes for handlinger, undladelser eller beslutninger, der står i et rimeligt forhold til deres erfaringer og uddannelse, mens grov uagtsomhed, forsætlig regelovertrædelse og destruktive handlinger samtidig ikke tolereres
l) »lufthavnskoordinator«: den stilling, der oprettes i koordinerede lufthavne i medfør af forordning (EØF) nr. 95/93
m) »præstationsovervågning«: den kontinuerlige proces med indsamling og analyse af data for at måle det egentlige resultat af et system i forhold til de foruddefinerede mål.
Artikel 3
Evalueringsorgan
1. Hvis Kommissionen beslutter at udpege et evalueringsorgan til at bistå den i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse, sker en sådan udpegelse for et fast tidsrum, som falder sammen med referenceperioderne.
2. Evalueringsorganet har den fornødne kompetence og upartiskhed til selvstændigt at udføre de opgaver, det får tildelt af Kommissionen, navnlig inden for de centrale præstationsområder.
3. Evalueringsorganet bistår Kommissionen i forbindelse med præstationsordningens gennemførelse, navnlig med følgende opgaver:
a)
indsamling, behandling, validering og formidling af præstationsrelaterede data
b)
definition af nye eller tilpasning af centrale præstationsområder i overensstemmelse med de områder, der er identificeret i ATM-masterplanens (Air Traffic Management) præstationsramme, som nævnt i artikel 8, stk. 1, og de tilhørende centrale præstationsindikatorer
c)
i den anden referenceperiode og derefter: definition af passende centrale præstationsindikatorer med henblik på inden for alle centrale præstationsområder at dække netfunktionernes og luftfartstjenesternes præstationer i både en route- og terminaltjenester
d)
opstilling eller revision af fællesskabsdækkende præstationsmål
e)
opstilling af tærskelværdier for aktivering af varslingsmekanismerne som nævnt i artikel 9, stk. 3
f)
vurdering af overensstemmelsen af vedtagne præstationsplaner, herunder præstationsmål, med de fællesskabsdækkende mål
g)
evt. vurdering af overensstemmelsen af de i henhold til artikel 18, stk. 3, vedtagne varslingstærskelværdier med de fællesskabsdækkende varslingstærskelværdier, der er nævnt i artikel 9, stk. 3
h)
evt. vurdering af de reviderede præstationsmål eller de korrigerende foranstaltninger, som de berørte medlemsstater har iværksat
i)
overvågning, benchmarking og evaluering af luftfartstjenesternes præstationer på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok samt på EU-plan
j)
overvågning, benchmarking og evaluering af netfunktionernes præstationer
k)
løbende overvågning af ATM-nettets generelle præstation, herunder udarbejdelse af årsrapporter til Udvalget for det Fælles Luftrum
l)
vurdering af opfyldelsen af præstationsmålene efter hver referenceperiodes udløb med henblik på at forberede den følgende periode.
4. På Kommissionens anmodning stiller evalueringsorganet ad hoc-oplysninger eller rapporter om præstationsrelaterede spørgsmål til rådighed.
5. Evalueringsorganet kan rapportere og rette henstillinger til Kommissionen om forbedring af ordningen.
6. Forbindelserne med de nationale tilsynsmyndigheder:
a)
Med henblik på at udøve sin funktion med løbende overvågning af ATM-nettets generelle præstation indhenter evalueringsorganet de nødvendige oplysninger om de nationale præstationsplaner eller præstationsplanerne for de funktionelle luftrumsblokke fra de nationale tilsynsmyndigheder.
b)
Evalueringsorganet bistår de nationale tilsynsmyndigheder efter deres anmodning herom, idet det giver et uafhængigt syn på de nationale præstationsproblemer eller præstationsproblemerne inden for den funktionelle luftrumsblok, herunder faktuelle sammenligninger mellem luftfartstjenesteudøvere, der arbejder inden for lignende miljøer (benchmarking), analyser af præstationsændringer over de seneste fem år eller analyser af fremadrettede prognoser.
c)
De nationale tilsynsmyndigheder kan anmode om evalueringsorganets bistand til at definere vejledende værdier for opstilling af nationale mål eller mål for den funktionelle luftrumsblok under hensyntagen til det europæiske perspektiv. Disse værdier stilles til rådighed for de nationale tilsynsmyndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne og luftrumsbrugerne.
7. Evalueringsorganet samarbejder i relevant omfang med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur om de opgaver, der fremgår af stk. 3, når disse er af sikkerhedsmæssig art, for at sikre overensstemmelsen med de mål og standarder, der opstilles og gennemføres i henhold til forordning (EF) nr. 216/2008.
8. Med henblik på at udøve sin funktion med løbende overvågning af lufttrafikstyringsnettets generelle præstation opretter evalueringsorganet hensigtsmæssige ordninger for samarbejde med luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne, lufthavnskoordinatorerne og luftfartsselskaberne.
Artikel 4
Nationale tilsynsmyndigheder
1. De nationale tilsynsmyndigheder er ansvarlige for udarbejdelse på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok af præstationsplaner samt for præstationskontrol og overvågning af præstationsplaner og -mål. Ved udøvelsen af disse opgaver handler de upartisk, uafhængigt og gennemsigtigt.
2. Medlemsstaterne sikrer, at de nationale tilsynsmyndigheder har eller har adgang til de nødvendige ressourcer og kompetencer inden for alle de centrale præstationsområder til at varetage de opgaver, der fremgår af nærværende forordning, herunder de undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for at udføre de opgaver, der fremgår af artikel 19.
3. Såfremt en medlemsstat har mere end en national tilsynsmyndighed, underretter den Kommissionen om, hvilken national tilsynsmyndighed der er ansvarlig for den nationale koordination og forbindelserne med Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af nærværende forordning.
Artikel 5
Funktionelle luftrumsblokke
1. Medlemsstaterne tilskynder til et tæt samarbejde mellem deres nationale tilsynsmyndigheder med henblik på at opstille en præstationsplan inden for den funktionelle luftrumsblok.
2. Såfremt medlemsstaterne beslutter at vedtage en præstationsplan inden for den funktionelle luftrumsblok:
a)
sikrer de, at præstationsplanen er i overensstemmelse med den skabelon, der fastsættes i bilag II
b)
underretter de Kommissionen om, hvilken national tilsynsmyndighed eller hvilket nationalt organ der er ansvarligt for koordinationen inden for den funktionelle luftrumsblok og for forbindelserne med Kommissionen med hensyn til præstationsplanernes gennemførelse
c)
træffer de de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at:
i)
der opstilles et enkelt mål for hver enkelt central præstationsindikator
ii)
de foranstaltninger, der henvises til i artikel 11, stk. 3, litra d), i forordning (EF) nr. 549/2004, defineres og iværksættes i referenceperioden, når målene ikke nås. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen
iii)
de konsekvenser, der er forbundet med at opfylde eller ikke opfylde målene, fordeles hensigtsmæssigt inden for den funktionelle luftrumsblok
d)
bærer de det fælles ansvar for opfyldelsen af de præstationsmål, der er opstillet for den funktionelle luftrumsblok
e)
lægger de, såfremt der ikke er blevet fastlagt nogen fælles afgiftszone i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1794/2006, de nationale mål for omkostningseffektivitet sammen og fastsætter til orientering et globalt tal, som viser den indsats, der er blevet gjort for at forbedre omkostningseffektiviteten i den funktionelle luftrumsblok.
3. Såfremt medlemsstaterne i en funktionel luftrumsblok ikke vedtager en præstationsplan med mål for den funktionelle luftrumsblok, underretter de Kommissionen om samlede præstationsmål, idet de understreger den funktionelle luftrumsbloks præstationsmåls overensstemmelse med de fællesskabsdækkende præstationsmål.
Artikel 6
Koordination med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA)
I henhold til artikel 13a i forordning (EF) nr. 549/2004 og i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 216/2008 koordinerer Kommissionen efter omstændighederne følgende med EASA:
a)
præstationsordningens sikkerhedsaspekter, herunder opstilling, revision og gennemførelse af centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikatorer og fællesskabsdækkende sikkerhedsrelaterede præstationsmål, samt fremsættelsen af forslag om passende aktioner og foranstaltninger efter aktivering af en varslingsmekanisme.
b)
de centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikatorers og -måls overensstemmelse med gennemførelsen af det europæiske luftfartssikkerhedsprogram, således som dette måtte blive vedtaget af EU.
Artikel 7
Referenceperiodernes varighed
1. Præstationsordningens første referenceperiode omfatter kalenderårene 2012 til og med 2014. De efterfølgende referenceperioder omfatter fem kalenderår, medmindre andet besluttes ved ændring af nærværende forordning.
2. Referenceperioden er den samme for de fællesskabsdækkende præstationsmål og de nationale præstationsplaner og -mål samt for præstationsplaner og -mål inden for de funktionelle luftrumsblokke.
Artikel 8
Centrale præstationsområder og præstationsindikatorer
1. I forbindelse med opstillingen af mål træffer Kommissionen beslutning om eventuel sammenlægning og tilpasning af andre centrale præstationsområder i henhold til artikel 11, stk. 4, litra b), i forordning (EF) nr. 549/2004 i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 3, i samme forordning.
2. I forbindelse med opstillingen af mål er der en eller et begrænset antal centrale præstationsindikatorer, der svarer til hvert enkelt centralt præstationsområde. Luftfartstjenesternes præstation vurderes ud fra bindende mål for hver enkelt central præstationsindikator.
3. De centrale præstationsindikatorer for opstilling af fællesskabsdækkende mål, der er udvalgt for hvert centralt præstationsområde, findes i bilag I, afsnit 1.
4. De centrale præstationsindikatorer, der anvendes til at opstille præstationsmål for de nationale eller funktionelle luftrumsblokke, findes i bilag I, afsnit 2.
5. De centrale præstationsindikatorer må ikke ændres inden for en referenceperiode. Ændringer vedtages gennem ændring af nærværende forordning senest seks måneder før vedtagelsen af nye fællesskabsdækkende præstationsmål.
6. Ud over de centrale præstationsområder og centrale præstationsindikatorer, der er nævnt i nærværende artikel, kan medlemsstaterne på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok beslutte at opstille og anvende flere præstationsindikatorer og tilhørende mål end dem, der fremgår af bilag I, afsnit 2, til deres egen præstationsovervågning og/eller som led i deres præstationsplaner. Disse supplerende indikatorer og mål understøtter opfyldelsen af de fællesskabsdækkende og de deraf resulterende nationale mål eller mål for den funktionelle luftrumsblok. De kan f.eks. omfatte og beskrive præstationsplanens civile/militære eller meteorologiske dimension. Disse supplerende indikatorer og mål kan ledsages af passende incitamentsordninger, der træffes afgørelse om på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
KAPITEL II
FORBEREDELSE AF PRÆSTATIONSPLANER
Artikel 9
Fællesskabsdækkende præstationsmål
1. Kommissionen vedtager fællesskabsdækkende præstationsmål i overensstemmelse med proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 under hensyntagen til de relevante input fra de nationale tilsynsmyndigheder og efter høring af interessenterne, som det fremgår af artikel 10 i samme forordning, samt af andre relevante organisationer efter behov og Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, for så vidt angår de med præstationen forbundne sikkerhedsaspekter.
2. Kommissionen stiller forslag om fællesskabsdækkende mål senest 15 måneder inden referenceperiodens start og vedtager disse senest 12 måneder inden referenceperiodens start.
3. Når Kommissionen vedtager de fællesskabsdækkende præstationsmål, definerer den på samme tid varslingstærskelværdier for hver enkelt præstationsindikator. Såfremt disse varslingstærskelværdier overskrides, kan varslingsmekanismerne i artikel 18 aktiveres. Varslingstærskelværdierne for den centrale præstationsindikator for omkostningseffektivitet dækker både trafikkens og omkostningernes udvikling.
4. Kommissionen underbygger hvert enkelt fællesskabsdækkende præstationsmål med en beskrivelse af de antagelser og den begrundelse, der ligger til grund for opstillingen af disse mål, herunder anvendelsen af input fra nationale tilsynsmyndigheder og andre faktuelle oplysninger, trafikprognoser og evt. forventede niveauer for effektive fastlagte omkostninger for EU.
Artikel 10
Udarbejdelse af præstationsplaner
1. De nationale tilsynsmyndigheder udarbejder enten på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok præstationsplaner indeholdende mål, som er i overensstemmelse med de fællesskabsdækkende præstationsmål og de vurderingskriterier, der er opstillet i bilag III. Der opstilles kun en præstationsplan pr. medlemsstat eller pr. funktionel luftrumsblok, hvis de berørte medlemsstater beslutter sig for at udarbejde en præstationsplan inden for den funktionelle luftrumsblok i henhold til artikel 5, stk. 1 og 2.
2. For at underbygge udarbejdelsen af præstationsplanerne sikrer de nationale tilsynsmyndigheder:
a)
at luftfartstjenesteudøverne offentliggør relevante elementer af deres forretningsplaner udarbejdet i overensstemmelse med de fællesskabsdækkende mål
b)
at interessenterne høres om præstationsplanen og -målene i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 549/2004. Interessenterne får stillet relevante oplysninger til rådighed senest tre uger forud for høringsmødet.
3. Præstationsplanerne skal navnlig omfatte:
a)
trafikprognoser udtrykt i tjenesteenheder for hvert år i referenceperioden sammen med en begrundelse for de anvendte tal
b)
de fastlagte omkostninger for luftfartstjenesterne, som er fastlagt af medlemsstaten/medlemsstaterne i henhold til bestemmelserne i artikel 15, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EF) nr. 550/2004
c)
en beskrivelse af de investeringer, der er nødvendige for at opfylde præstationsmålene, med en beskrivelse af disses relevans i forhold til den europæiske ATM-masterplan og deres sammenhæng med de vigtigste områder og de retningslinjer for udvikling og ændringer, der er fastsat heri
d)
præstationsmålene inden for de enkelte relevante centrale præstationsområder opstillet med henvisning til hver enkelt central præstationsindikator for hele referenceperioden med årlige værdier, der kan anvendes til overvågnings- og inciterende formål
e)
en beskrivelse af planens civile/militære dimension, som beskriver præstationen med hensyn til den fleksible brug af luftrummet med henblik på at øge kapaciteten, idet der tages behørigt hensyn til effektiviteten af militære missioner og om nødvendigt til relevante præstationsindikatorer og -mål i overensstemmelse med præstationsplanens indikatorer og mål
f)
en beskrivelse af og begrundelse for, hvordan præstationsmålene under litra d) er forenelige og bidrager til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende præstationsmål
g)
en klar identifikation af de forskellige enheder, der er ansvarlige for at opfylde målene, og deres specifikke bidrag
h)
en beskrivelse af de incitamentsmekanismer, der vil blive anvendt på de forskellige ansvarlige enheder for at tilskynde til opfyldelse af målene i referenceperioden
i)
de foranstaltninger, de nationale tilsynsmyndigheder iværksætter for at overvåge opfyldelsen af præstationsmålene
j)
en beskrivelse af resultatet af interessenthøringen, herunder de spørgsmål, der blev rejst af deltagerne, og de vedtagne aktioner.
4. Præstationsplanerne baseres på skabelonen i bilag II og kan, hvis medlemsstaterne beslutter det i henhold til artikel 8, stk. 6, indeholde yderligere indikatorer med tilhørende mål.
Artikel 11
Incitamentsordninger
1. De incitamentsordninger, som medlemsstaterne gennemfører som led i deres præstationsplan, overholder følgende generelle principper:
a)
De er effektive, forholdsmæssige, troværdige og må ikke ændres i løbet af referenceperioden.
b)
De gennemføres på et ikkediskriminerende og gennemsigtigt grundlag med henblik på at støtte forbedringer af udøvelsen af tjenester.
c)
De er en del af den lovgivningsramme, som alle interessenter kender på forhånd, og finder anvendelse gennem hele referenceperioden.
d)
De påvirker adfærden hos enheder, som er omfattet af de opstillede mål, med henblik på at opnå et højt præstationsniveau og nå de tilhørende mål.
2. Incitamenter vedrørende sikkerhedsmål har til formål at tilskynde til, at de fastsatte sikkerhedsniveauer opfyldes og fastholdes fuldt ud, og gør det samtidig muligt at forbedre præstationen inden for andre centrale præstationsområder. De er ikke af økonomisk art og består af handlingsplaner med frister og/eller tilhørende foranstaltninger i medfør af Kommissionens forordning (EF) nr. 2096/2005 af 20. december 2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (10) og/eller gennemførelsesregler i medfør af forordning (EF) nr. 216/2008.
3. Incitamenter vedrørende mål for omkostningseffektivitet er af økonomisk art og forvaltes i henhold til de relevante bestemmelser i artikel 11, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1794/2006. De består af en mekanisme til risikodeling på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
4. Incitamenter vedrørende kapacitetsmål kan være af økonomisk art eller af en anden art, herunder korrigerende handlingsplaner med frister og tilhørende foranstaltninger, som kan omfatte bonusser og sanktioner vedtaget af medlemsstaterne. Økonomiske incitamenter forvaltes i henhold til bestemmelserne i artikel 12 i forordning (EF) nr. 1794/2006.
5. Incitamenter vedrørende miljømål har til formål at tilskynde til, at de fastsatte miljøpræstationsniveauer nås, og gør det samtidig muligt at forbedre præstationen inden for andre centrale præstationsområder. De kan være af økonomisk eller ikkeøkonomisk art og vedtages af medlemsstaterne under hensyntagen til de lokale forhold.
6. Derudover kan medlemsstaterne på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok etablere eller godkende incitamentsordninger for luftrumsbrugere i henhold til bestemmelserne i artikel 12 i forordning (EF) nr. 1794/2006.
KAPITEL III
VEDTAGELSE AF PRÆSTATIONSPLANER
Artikel 12
Indledende vedtagelse af præstationsplaner
Efter forslag fra de nationale tilsynsmyndigheder vedtager medlemsstaterne på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok deres præstationsplaner indeholdende bindende præstationsmål og fremsender disse til Kommissionen senest seks måneder efter vedtagelsen af de fællesskabsdækkende mål.
Artikel 13
Vurdering af præstationsplanerne og revision af målene
1. Kommissionen vurderer præstationsplanerne, deres mål og især deres overensstemmelse med og passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende præstationsmål med udgangspunkt i kriterierne i bilag III, idet den tager behørigt hensyn til den kontekstuelle udvikling, der måtte have fundet sted mellem datoen for vedtagelse af de fællesskabsdækkende mål og datoen for vurdering af præstationsplanen.
2. Såfremt de præstationsmål, der er indeholdt i en præstationsplan, er i overensstemmelse med og yder et passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende mål, underretter Kommissionen medlemsstaten/medlemsstaterne herom senest fire måneder efter planens modtagelse.
3. Såfremt et eller flere af de præstationsmål, der er indeholdt i en præstationsplan, ikke er i overensstemmelse med og ikke yder et passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende mål, kan Kommissionen senest fire måneder efter planens modtagelse og i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 549/2004 beslutte at fremsætte en anbefaling til den eller de berørte medlemsstater om at vedtage et eller flere reviderede præstationsmål. En sådan beslutning træffes efter høring af den eller de berørte medlemsstater og påpeger nøjagtig, hvilke mål der skal revideres, samt en begrundelse for Kommissionens vurdering.
4. I sådanne tilfælde og senest to måneder efter anbefalingens fremsættelse vedtager den eller de berørte medlemsstater under behørig hensyntagen til Kommissionens synspunkter reviderede præstationsmål samt passende foranstaltninger til opfyldelse af disse mål og underretter Kommissionen herom.
Artikel 14
Vurdering af de reviderede præstationsmål og vedtagelse af korrigerende foranstaltninger
1. Senest to måneder efter denne underretning vurderer Kommissionen de reviderede præstationsmål og især deres overensstemmelse med og passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende præstationsmål med udgangspunkt i kriterierne i bilag III.
2. Såfremt de reviderede mål, der henvises til i artikel 13, stk. 4, er i overensstemmelse med og yder et passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende mål, underretter Kommissionen medlemsstaten/medlemsstaterne herom senest to måneder efter modtagelsen af de reviderede mål.
3. Såfremt de reviderede præstationsmål og de passende foranstaltninger fortsat ikke er i overensstemmelse med og ikke yder et passende bidrag til opfyldelsen af de fællesskabsdækkende mål, kan Kommissionen senest to måneder efter modtagelsen af de reviderede mål og i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 beslutte, at den eller de berørte medlemsstater skal iværksætte korrigerende foranstaltninger.
4. En sådan beslutning identificerer nøjagtig, hvilke mål der skal revideres, samt en begrundelse for Kommissionens vurdering. Den kan indeholde det forventede præstationsniveau for de pågældende mål med henblik på at give den eller de berørte medlemsstater mulighed for at iværksætte korrigerende foranstaltninger og/eller indeholde forslag til sådanne passende foranstaltninger.
5. Kommissionen underrettes senest to måneder efter sin beslutning om de korrigerende foranstaltninger, som den eller de berørte medlemsstater har vedtaget, samt om de elementer, der viser, at overensstemmelsen med Kommissionens beslutning er sikret.
Artikel 15
Præstationsplaner og -mål, der vedtages efter referenceperiodens start
Præstationsplaner og korrigerende foranstaltninger, der vedtages efter referenceperiodens start i medfør af procedurerne i artikel 13 og 14, virker med tilbagevirkende kraft fra referenceperiodens første dag.
Artikel 16
Revision af de fællesskabsdækkende mål
1. Kommissionen kan beslutte at revidere de fællesskabsdækkende mål i henhold til proceduren i artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004:
a)
inden referenceperiodens start, når den har omfattende dokumentation for, at de oprindelige data, antagelser og begrundelser, der lå til grund for opstillingen af de oprindelige fællesskabsdækkende mål, ikke længere gælder
b)
under referenceperioden i medfør af en varslingsmekanisme som nævnt i artikel 18.
2. En revision af de fællesskabsdækkende mål kan resultere i en ændring af de eksisterende præstationsplaner. I sådanne tilfælde kan Kommissionen beslutte at foretage en passende tilpasning af den tidsplan, der fastsættes i kapitel II og III i nærværende forordning.
KAPITEL IV
OVERVÅGNING AF PRÆSTATIONSRESULTATERNE
Artikel 17
Løbende overvågning og rapportering
1. De nationale tilsynsmyndigheder på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok og Kommissionen overvåger gennemførelsen af præstationsplanerne. Hvis målene ikke nås inden for referenceperioden, iværksætter de nationale tilsynsmyndigheder de passende foranstaltninger, der er fastlagt i præstationsplanen, med henblik på at afhjælpe situationen. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen.
2. Såfremt Kommissionen er vidne til en væsentlig og varig præstationsforringelse i en medlemsstat eller en funktionel luftrumsblok, som påvirker andre stater, der er med i det fælles europæiske luftrum og/eller hele det europæiske luftrum, kan den anmode de berørte medlemsstater og tilsynsmyndigheden eller -organet på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok om at fastsætte og gennemføre passende foranstaltninger med henblik på at opfylde de mål, der er opstillet i deres præstationsplan, og at underrette Kommissionen om sådanne foranstaltninger.
3. Medlemsstaterne rapporterer til Kommissionen om den overvågning, som deres nationale tilsynsmyndigheder eller tilsynsmyndighederne inden for den funktionelle luftrumsblok foretager af præstationsplanen og -målene, mindst en gang om året, og når præstationsmålene risikerer ikke at blive nået. Kommissionen rapporterer til Udvalget for det Fælles Luftrum om opfyldelsen af præstationsmålene mindst en gang om året.
Artikel 18
Varslingsmekanismer
1. Såfremt varslingstærskelværdierne i artikel 9, stk. 3, overskrides på EU-plan som følge af omstændigheder, der ikke kunne forudses ved periodens start, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes kontrol, evaluerer Kommissionen situationen efter høring af medlemsstaterne via Udvalget for det Fælles Luftrum og stiller forslag om passende foranstaltninger inden for tre måneder, hvilket kan indebære revision af de fællesskabsdækkende præstationsmål og dermed revision af præstationsmålene på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
2. Såfremt varslingstærskelværdierne i artikel 9, stk. 3, overskrides på nationalt plan eller inden for en funktionel luftrumsblok som følge af omstændigheder, der ikke kunne forudses ved periodens start, og som både er uafhjælpelige og uden for medlemsstaternes kontrol, evaluerer den nationale tilsynsmyndighed eller det relevante tilsynsorgan situationen i samarbejde med Kommissionen, og myndigheden eller organet kan stille forslag om passende foranstaltninger inden for tre måneder, hvilket kan indebære revision af præstationsmålene på nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok.
3. På nationalt plan eller inden for den funktionelle luftrumsblok kan medlemsstaterne beslutte at vedtage andre varslingstærskelværdier end dem, der fremgår af artikel 9, stk. 3, med henblik på at tage højde for lokale forhold og særpræg. I sådanne tilfælde anføres disse tærskelværdier i præstationsplanerne, og de skal være i overensstemmelse med de tærskelværdier, der vedtages i henhold til artikel 9, stk. 3. Afvigelserne underbygges med en detaljeret begrundelse. Såfremt disse tærskelværdier aktiveres, finder proceduren i stk. 2 anvendelse.
4. Såfremt gennemførelsen af en varslingsmekanisme indebærer revision af præstationsplaner og -mål, letter Kommissionen en sådan revision via en passende tilpasning af den tidsplan, der finder anvendelse, i henhold til proceduren i kapitel II og III i nærværende forordning.
Artikel 19
Uhindret overensstemmelsesovervågning
Luftfartstjenesteudøverne sikrer, at Kommissionen og den eller de nationale tilsynsmyndigheder, der er ansvarlige for at kontrollere dem, en kvalificeret enhed, der handler på sidstnævntes vegne, eller i påkommende tilfælde EASA kan udføre uhindret inspektion og uhindrede undersøgelser hos dem, herunder i form af besøg på stedet. Uden at dette berører de nationale tilsynsmyndigheders og EASA's kontrolbeføjelser, bemyndiges de autoriserede personer:
a)
til inden for alle centrale præstationsområder at kontrollere de relevante dokumenter og al anden dokumentation, der måtte være relevant for opstillingen af præstationsplaner og -mål
b)
til at tage kopi eller udskrift af de kontrollerede dokumenter
c)
til at anmode om en mundtlig forklaring på stedet.
Sådanne inspektioner og undersøgelser udføres i overensstemmelse med de gældende procedurer i den medlemsstat, hvor de foretages.
KAPITEL V
INDSAMLING, VALIDERING, UNDERSØGELSE, EVALUERING OG FORMIDLING AF OPLYSNINGER RELATERET TIL PRÆSTATIONERNE INDEN FOR LUFTFARTSSEKTOREN I DET FÆLLES EUROPÆISKE LUFTRUM
Artikel 20
Indsamling og validering af data til evaluering
1. Ud over de data, som Kommissionen allerede har indsamlet via andre EU-instrumenter, og som også kan anvendes til evalueringsformål, sikrer de nationale myndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne, lufthavnskoordinatorerne og luftfartsselskaberne, at Kommissionen får stillet de data, der fremgår af bilag IV, til rådighed i henhold til kravene i nævnte bilag.
2. De nationale myndigheder kan helt eller delvist uddelegere eller omorganisere indberetningsarbejdet mellem deres nationale tilsynsmyndigheder, luftfartstjenesteudøverne, lufthavnsoperatørerne og lufthavnskoordinatorerne med henblik på at tage højde for lokale særpræg og eksisterende rapporteringsveje.
3. De indberettende organer træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre kvaliteten, valideringen og den rettidige fremsendelse af dataene, herunder dokumentation for deres kvalitetskontrol og valideringsprocesser, forklaringer på specifikke forespørgsler fra Kommissionen vedrørende dataenes kvalitet og om nødvendigt handlingsplaner med henblik på at forbedre dataenes kvalitet. Dataene indberettes elektronisk uden beregning og i påkommende tilfælde i det af Kommissionen angivne format.
4. Kommissionen vurderer kvaliteten og validerer de i henhold til stk. 1 fremsendte data. Såfremt dataene ikke er velegnede til evalueringsformål, kan Kommissionen iværksætte passende foranstaltninger med henblik på at vurdere og forbedre dataenes kvalitet i samarbejde med medlemsstaterne og især deres nationale tilsynsmyndigheder.
5. I forbindelse med nærværende forordning skal de i stk. 1 nævnte præstationsrelaterede data, der allerede indberettes til Eurocontrol, også indberettes til Kommissionen. Såfremt dette ikke er tilfældet, træffer Kommissionen og Eurocontrol de nødvendige forholdsregler for at sikre, at dataene stilles til Kommissionens rådighed i henhold til de krav, der fremgår af stk. 3.
6. Når der konstateres et væsentligt behov for nye data, eller det kan forventes, at dataenes kvalitet er utilstrækkelig, kan Kommissionen, inden der fastsættes nye datakrav ved ændring af nærværende forordning, iværksætte pilotundersøgelser, som på frivillig basis gennemføres af medlemsstaterne. Pilotundersøgelserne foretages med henblik på at vurdere gennemførligheden af den pågældende dataindsamling under hensyntagen til fordelene ved dataenes tilgængelighed i forhold til udgifterne i forbindelse med indsamlingen og den byrde, der pålægges respondenterne.
Artikel 21
Formidling af oplysninger
1. Kommissionen formidler generelle oplysninger med henblik på at opfylde målsætningerne i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (11), navnlig artikel 4, og artikel 18 i forordning (EF) nr. 550/2004.
2. De oplysninger, der er omfattet af artikel 3, stk. 3, litra a), skal være offentligt tilgængelige for de berørte interesserede parter, navnlig ad elektronisk vej.
3. De årsrapporter, der er nævnt i artikel 3, stk. 3, litra k), skal være offentligt tilgængelige. En henvisning til disse årsregnskaber offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen kan beslutte regelmæssigt at stille andre generelle oplysninger til rådighed for de berørte interesserede parter, navnlig ad elektronisk vej.
4. De fællesskabsdækkende mål i artikel 9 og en henvisning til de vedtagne præstationsplaner i kapitel III skal være offentligt tilgængelige og offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
5. Det indberettende organ, som oplysningerne og aktiviteterne direkte vedrører, skal have individuel adgang til specifikke oplysninger, herunder validerede data og statistikker.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 22
Klageadgang
Medlemsstaterne sikrer, at afgørelser, der træffes i medfør af nærværende forordning, er behørigt begrundede, og at de underkastes en effektiv revisions- og/eller klageprocedure.
Artikel 23
Overgangsforanstaltninger
Såfremt medlemsstaterne beslutter at vedtage en præstationsplan med mål inden for en funktionel luftrumsblok i løbet af den første referenceperiode, sikrer de:
a)
at planen har forrang over de nationale planer pr. 1. januar i et af årene i referenceperioden
b)
at planens varighed ikke er længere end referenceperiodens resterende varighed
c)
at det i planen dokumenteres, at dens præstationsmål er mindst lige så ambitiøse som konsolideringen af de tidligere nationale mål.
Artikel 24
Evaluering af ordningen
Kommissionen evaluerer effektiviteten af processen inden den 1. juli 2013. Inden udgangen af 2014 og regelmæssigt derefter evaluerer Kommissionen præstationsordningen og analyserer især systemets gennemslagskraft, effektivitet og anvendelsesområde under behørig hensyntagen til ICAO's arbejde inden for dette område.
Artikel 25
Ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005
I forordning (EF) nr. 2096/2005 foretages følgende ændringer:
1)
Del 2.2 i bilag I affattes således:
»2.2. Organisationsledelse
En luftfartstjenesteudøver skal udarbejde en forretningsplan, som mindst dækker en femårig periode. Forretningsplanen skal:
a)
fastlægge luftfartstjenesteudøverens overordnede mål og dens strategi for opfyldelsen af disse i overensstemmelse med enhver overordnet mere langsigtet plan for tjenesteudøveren og med EU-krav af relevans for udviklingen af infrastruktur eller anden teknologi
b)
indeholde passende præstationsmål i henseende til f.eks. sikkerhed, kapacitet, miljø og omkostningseffektivitet.
Oplysningerne under litra a) og b) skal være i overensstemmelse med den nationale præstationsplan eller præstationsplanen for den funktionelle luftrumsblok som nævnt i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004, og for så vidt angår sikkerhedsdataene i overensstemmelse med det statslige sikkerhedsprogram, der henvises til i ICAO-standard 2.27.1, bilag 11, ændring 47B-A, af 20. juli 2009.
En luftfartstjenesteudøver skal forelægge sikkerheds- og forretningsmæssige begrundelser for større investeringsprojekter, herunder evt. den estimerede indvirkning på de relevante præstationsmål som nævnt i afsnit 2.2, litra b), og identificere investeringer, der kan henføres til de lovmæssige krav, som er forbundet med gennemførelsen af SESAR.
En luftfartstjenesteudøver skal udarbejde en årlig plan, som dækker det følgende år, og hvori forretningsplanens enkelte elementer specificeres yderligere, og eventuelle ændringer deraf beskrives.
Den årlige plan skal indeholde følgende bestemmelser om tjenestens niveau og kvalitet såsom det forventede niveau for kapacitet, sikkerhed, miljø og omkostningseffektivitet:
a)
oplysninger om iværksættelsen af ny infrastruktur eller andre udviklingsforløb og en meddelelse om, hvorledes de vil bidrage til at forbedre luftfartstjenesteudøverens præstation, herunder tjenesternes niveau og kvalitet
b)
præstationsindikatorer, som er i overensstemmelse med den nationale præstationsplan eller præstationsplanen for den funktionelle luftrumsblok som nævnt i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004, og som kan danne grundlag for en rimelig vurdering af præstationsniveauet og tjenesternes kvalitet
c)
oplysninger om de planlagte foranstaltninger, der skal afhjælpe de i luftfartstjenesteudøverens sikkerhedsplan identificerede sikkerhedsrisici, herunder sikkerhedsindikatorer til overvågning af sikkerhedsrisikoen og om nødvendigt de estimerede omkostninger, der er forbundet med afhjælpningsforanstaltningerne
d)
tjenesteudøverens forventede økonomiske situation på kort sigt og alle ændringer af eller virkninger for forretningsplanen.
Luftfartstjenesteudøveren skal stille indholdet af forretningsplanens og årsrapportens præstationsdel til rådighed for Kommissionen på dennes anmodning på betingelser, der fastsættes af den nationale tilsynsmyndighed i overensstemmelse med den nationale lovgivning.«
2)
Afsnit 9 i bilag I affattes således:
»9. RAPPORTERINGSKRAV
En luftfartstjenesteudøver skal kunne forelægge den relevante nationale tilsynsmyndighed en årsrapport over sine aktiviteter. Denne rapport skal dække udøverens økonomiske resultater, jf. dog artikel 12 i forordning (EF) nr. 550/2004, og udøverens operative resultater samt alle andre vigtige aktiviteter og udviklingsforløb, navnlig i flyvesikkerhedsmæssig henseende.
Årsrapporten skal mindst omfatte:
-
en vurdering af præstationsniveauet for den udøvede tjeneste
-
luftfartstjenesteudøverens præstation sammenholdt med de præstationsmål, der er fastsat i forretningsplanen, idet den faktiske præstation afstemmes med den årlige plan ved hjælp af de præstationsindikatorer, der er fastsat i den årlige plan
-
en forklaring af afvigelser fra målene og definition af foranstaltninger til afhjælpning af ethvert problem i referenceperioden som nævnt i artikel 11 i forordning (EF) nr. 549/2004
-
udviklingen inden for drift og infrastruktur
-
de økonomiske resultater, forudsat at de ikke offentliggøres særskilt i henhold til artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 550/2004
-
oplysninger om den formelle høringsproces med brugerne af udøverens tjenester
-
oplysninger om politikken for menneskelige ressourcer.
Luftfartstjenesteudøveren skal stille indholdet af årsrapporten til rådighed for Kommissionen på dennes anmodning og for offentligheden på betingelser, der fastsættes af den nationale tilsynsmyndighed i overensstemmelse med den nationale lovgivning.«
Artikel 26
Ikrafttræden
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Kapitel V finder anvendelse fra den 1. januar 2011. Den første referenceperiode starter den 1. januar 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 691/2010,
annettu 29 päivänä heinäkuuta 2010,
lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muuttamisesta
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004, jäljempänä ’puiteasetus’ (1), ja erityisesti sen 11 artiklan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksessa (EY) N:o 549/2004 edellytetään, että lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä perustetaan täytäntöönpanosäännöillä.
(2)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän olisi myötävaikutettava lentoliikennejärjestelmän kestävään kehitykseen parantamalla lennonvarmistuspalvelujen yleistä tehokkuutta turvallisuutta, ympäristöä, kapasiteettia ja kustannustehokkuutta koskevilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman suorituskykypuitteiden mukaisesti ensisijaiset turvallisuustavoitteet huomioon ottaen.
(3)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä olisi oltava suorituskyvyn kannalta keskeisiä osa-alueita koskevia indikaattoreita ja sitovia tavoitteita, jotta vaaditut turvallisuustasot saavutetaan täysimääräisesti ja pysyvästi, ja samalla mahdollistettava suorituskykytavoitteiden vahvistaminen muilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla.
(4)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän perustamisessa ja toiminnassa olisi otettava huomioon pitkän aikavälin yhteiskunnalliset tavoitteet.
(5)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän olisi koskettava lennonvarmistuspalveluja ”portilta portille”, mukaan lukien lentoasemia, verkoston yleisen suorituskyvyn parantamiseksi.
(6)
Kansallisen tason, toiminnallisen ilmatilan lohkon tason ja verkoston tason väliset riippuvuussuhteet sekä suorituskykytavoitteiden väliset riippuvuussuhteet olisi otettava suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää valmisteltaessa ja seurattaessa asianmukaisesti huomioon ensisijaisten turvallisuustavoitteiden mukaisesti.
(7)
Jäsenvaltioiden olisi annettava suorituskyvyn kehittämissuunnitelmissa sitoumus saavuttaa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tavoitteet koko viiteajanjaksolla ja sovittaa yhteen kaikkien ilmatilan käyttäjien tarpeet ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien palvelutarjonta.
(8)
Kansallisilla valvontaviranomaisilla on keskeinen asema suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ne pystyvät tosiasiallisesti huolehtimaan näistä lisävastuista.
(9)
Suorituskykysuunnitelmissa olisi kuvattava kannustinjärjestelmien kaltaiset toimenpiteet, joilla pyritään ohjaamaan sidosryhmien käyttäytymistä suorituskyvyn parantamiseen kansallisella tasolla, toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla ja EU:n tasolla.
(10)
Asianmukaisten varoitusjärjestelmien perustamisen olisi mahdollistettava turvallisuusvaatimusten säilyttämiseen ja palveluntarjonnan jatkamiseen tähtäävien soveltuvien toimenpiteiden täytäntöönpano olosuhteissa, joita oli mahdotonta ennakoida suorituskykysuunnitelmien hyväksyntähetkellä ja jotka ovat ylitsepääsemättömiä sekä riippumattomia jäsenvaltioista ja yksiköistä, joihin suorituskykytavoitteita sovelletaan.
(11)
Tosiasiallisia osapuolten kuulemisia olisi järjestettävä kansallisella ja/tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla sekä Euroopan unionin tasolla.
(12)
Sotilasoperaatioiden tehokkuus huomioon ottaen siviili- ja sotilasalan yhteistyö ja koordinaatio on välttämätöntä suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi.
(13)
Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmät eivät saa rajoittaa keskeisten turvallisuus- tai puolustusetujen suojaamiseen tähtäävien asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 artiklan säännösten soveltamista.
(14)
Valittavien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden olisi oltava tarkasti määriteltyjä ja mitattavia, ja niiden olisi mahdollistettava vastuun jakaminen suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi. Niihin liittyvien tavoitteiden olisi oltava saavutettavia, realistisia ja ajankohtaisia, ja niillä olisi tosiasiallisesti ohjattava lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia kohti kestävää suorituskykyä.
(15)
Kannustimia, jotka voivat olla luonteeltaan taloudellisia, sisältävien sitovien suorituskykytavoitteiden täytäntöönpano edellyttää asianmukaista yhteyttä lennonvarmistuspalvelujen yhteisestä maksujärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 2006 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 1794/2006 (2).
(16)
Keskeisten suorituskykyindikaattoreiden ja suorituskykytavoitteiden vahvistaminen ja täytäntöönpano edellyttävät, että ne ovat asianmukaisella tavalla yhdenmukaisia yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 216/2008 (3) ja sen täytäntöönpanosäännöissä säädettyjen turvallisuustavoitteiden ja -vaatimusten kanssa sekä Euroopan unionin näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi toteuttamien toimenpiteiden kanssa.
(17)
Viiteajanjaksojen aikana olisi noudatettava toimivaa suorituskyvyn seurantaprosessia sen varmistamiseksi, että suorituskyvyn kehitys mahdollistaa tavoitteiden saavuttamisen ja tarvittaessa asianmukaisten toimenpiteiden toteuttamisen.
(18)
Kun Euroopan unionin laajuiset suorituskykytavoitteet hyväksytään ensimmäiselle viiteajanjaksolle, komission olisi otettava asianmukaisesti huomioon lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien tosiasiallinen taloudellinen tilanne, johon ovat varsinkin vuodesta 2009 alkaen vaikuttaneet jo toteutetut kustannustehokkuustoimenpiteet, sekä edeltäviltä vuosilta mahdollisesti siirrettävien lentoreittimaksujen yli- tai alijäämät. Asianmukaista huomiota olisi kiinnitettävä myös nykyisillä toiminnallisilla ilmatilan lohkoilla jo saavutettuun kehitykseen.
(19)
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 1 kohdan nojalla tätä asetusta olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 551/2004 (4) 6 artiklassa tarkoitettuihin ilmaliikenteenhallintoverkon toimintoihin mainittuun asetukseen tehtävän asianmukaisen muutoksen kautta.
(20)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhtenäisen ilmatilan komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa säädetään tarvittavat toimenpiteet lennonvarmistuspalvelujen ja verkkotoimintojen yleisen suorituskyvyn parantamiseksi yleisessä ilmaliikenteessä ICAO:n EUR- ja AFI-alueilla, joilla jäsenvaltiot vastaavat lennonvarmistuspalvelujen tarjonnasta, kaikkien ilmatilan käyttäjien vaatimusten täyttämiseksi.
2. Tavoitteiden vahvistamisen osalta tätä asetusta sovelletaan lennonvarmistuspalveluihin, joita tarjoavat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (5) 8 artiklan mukaisesti nimetyt ilmaliikennepalvelujen tarjoajat sekä sääpalvelujen tarjoajat, jos niitä on nimetty mainitun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
3. Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta tätä asetusta sellaisilla lentoasemilla tarjottaviin lennonvarmistuspalveluihin, joilla on alle 50 000 kaupallista ilmaliikennetapahtumaa vuodessa. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle. Jos kaupallisten ilmaliikennetapahtumien vuotuinen lukumäärä on jonkin jäsenvaltion kaikilla lentoasemilla alle 50 000, suorituskykytavoitteita on sovellettava ainakin sillä lentoasemalla, jolla kaupallisten ilmaliikennetapahtumien lukumäärä on suurin.
4. Jos jäsenvaltio katsoo, että jotkin tai kaikki sen lentoasemilla tarjottavat lennonvarmistuspalvelut ovat markkinaehtojen mukaisia, sen on arvioitava asetuksen (EY) N:o 1794/2006 1 artiklan 6 kohdassa säädettyjä menettelyjä noudattaen ja kansallisen valvontaviranomaisen tuella viimeistään 12 kuukautta ennen kunkin viiteajanjakson alkua, täyttyvätkö mainitun asetuksen liitteessä I säädetyt edellytykset. Jos jäsenvaltio toteaa, että nämä edellytykset täyttyvät, se voi kaupallisten ilmaliikennetapahtumien lukumäärästä riippumatta päättää olla vahvistamatta mainitun asetuksen mukaisia määritettyjä kustannuksia ja olla soveltamatta sitovia tavoitteita näiden palvelujen kustannustehokkuuteen.
5. Asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 6 kohdan c alakohdan ii alakohdan sekä asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan nojalla kustannustehokkuutta koskevaa tavoitetta on sovellettava kaikkiin ilmatilan käyttäjiltä veloitettaviin määritettyihin kustannuksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdan soveltamista.
6. Jäsenvaltiot voivat soveltaa tätä asetusta myös
a)
niiden vastuulle kuuluvaan ilmatilaan muilla ICAO:n alueilla, edellyttäen että ne ilmoittavat siitä komissiolle ja muille jäsenvaltioille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vuonna 1944 tehdyssä kansainvälisessä siviili-ilmailun yleissopimuksessa (Chicagon yleissopimuksessa) määrättyjen oikeuksien ja velvoitteiden soveltamista;
b)
sellaisiin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, jotka saavat tarjota lennonvarmistuspalveluja ilman lupaa asetuksen (EY) N:o 550/2004 7 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
7. Sen estämättä, mitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/42/EY (6) ja sen täytäntöönpanoasetusten, komission asetusten (EY) N:o 1321/2007 (7) ja (EY) N:o 1330/2007 (8), tietosuojasäännöksissä säädetään, V luvussa määriteltyjä tietojen toimittamista koskevia vaatimuksia sovelletaan kansallisiin viranomaisiin, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin, lentoaseman pitäjiin, lentoaseman koordinaattoreihin ja lentoliikenteen harjoittajiin liitteessä IV säädetyin edellytyksin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa sovelletaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 2 artiklan määritelmiä.
Lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaan:
a)
”lentoaseman pitäjällä” lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 95/93 (9) määriteltyä ”lentoaseman hallintoelintä”;
b)
”tiedoilla” lennonvarmistuksen suorituskykyä koskevia laadullisia, määrällisiä ja muita asiaankuuluvia tietoja, jotka komissio on kerännyt ja järjestelmällisesti käsitellyt tai jotka on kerätty ja järjestelmällisesti käsitelty sen puolesta suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanemiseksi;
c)
”suorituskykyindikaattoreilla” suorituskyvyn seurannassa, vertailuanalyysissa ja tarkastelussa käytettäviä indikaattoreita;
d)
”keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla” suorituskykytavoitteiden vahvistamisessa käytettäviä suorituskykyindikaattoreita;
e)
”kaupallisilla ilmaliikennetapahtumilla” maksua tai muuta korvausta vastaan tapahtuvaan matkustajien, rahdin tai postin kuljetukseen liittyvien nousujen ja laskujen yhteismäärää, joka lasketaan suorituskykysuunnitelman hyväksyntää edeltävien kolmen vuoden keskiarvona riippumatta suurimmasta sallitusta lentoonlähtömassasta ja käytettyjen matkustajapaikkojen määrästä;
f)
”sitovalla tavoitteella” jäsenvaltioiden kansallisen suorituskykysuunnitelman tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykysuunnitelman osana hyväksymää suorituskykytavoitetta, johon sovelletaan palkkioita, pidäkkeitä ja/tai korjaussuunnitelmia sisältävää kannustinjärjestelmää;
g)
”lentoliikenteen harjoittajalla” ilmakuljetusyritystä, jolla on jonkin jäsenvaltion Euroopan unionin lainsäädännön mukaisesti myöntämä voimassa oleva liikennelupa;
h)
”ilmatilan käyttäjien edustajalla” kaikkia luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, jotka edustavat yhtä tai useampaa lennonvarmistuspalvelujen käyttäjäryhmää;
i)
”määritetyillä kustannuksilla” asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjä kustannuksia;
j)
”kansallisilla viranomaisilla” kansallisia sääntelyviranomaisia tai toiminnallisten ilmatilan lohkojen sääntelyviranomaisia, joiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta aiheutuneet kustannukset voidaan periä takaisin ilmatilan käyttäjiltä asetuksen (EY) N:o 1794/2006 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
k)
”oikeudenmukaisella toimintaympäristöllä” toimintaympäristöä, jossa etulinjan toimijoita tai muita toimijoita ei rangaista niiden toimista, laiminlyönneistä tai päätöksistä, jotka ovat niiden kokemuksen ja koulutuksen kannalta oikeasuhteisia, mutta jossa ei suvaita törkeää huolimattomuutta, tahallisia rikkomuksia ja turmiollisia toimia;
l)
”lentoaseman koordinaattorilla” asetuksen (ETY) N:o 95/93 mukaisesti koordinoiduille lentoasemille perustettua tehtävää;
m)
”suorituskyvyn seurannalla” jatkuvaa tiedon keräys- ja analysointiprosessia, jossa järjestelmän tosiasiallista toimintaa verrataan etukäteen määriteltyihin tavoitteisiin.
3 artikla
Suorituskyvyn tarkastuselin
1. Jos komissio päättää nimetä suorituskyvyn tarkastuselimen avustamaan sitä suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa, tarkastuselin nimetään viiteajanjaksoja vastaavaksi määräajaksi.
2. Suorituskyvyn tarkastuselimellä on oltava asianmukaiset toimivaltuudet ja sen on oltava puolueeton, jotta se voi hoitaa komission sille antamat tehtävät riippumattomasti erityisesti sovellettavilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla.
3. Suorituskyvyn tarkastuselin avustaa komissiota suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän täytäntöönpanossa erityisesti seuraavissa tehtävissä:
a)
suorituskykyyn liittyvän tiedon kerääminen, tarkastelu, validointi ja levittäminen;
b)
8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu uusien suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden määritteleminen tai niiden mukauttaminen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman suorituskykypuitteiden mukaisesti sekä niihin liittyvien uusien keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määritteleminen tai niiden mukauttaminen;
c)
toista viiteajanjaksoa ja sen jälkeisiä viiteajanjaksoja varten asianmukaisten keskeisten suorituskykyindikaattoreiden määritteleminen, jotta kaikilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla voidaan kattaa verkkotoimintojen ja lennonvarmistuspalvelujen suorituskyky sekä reitillä että lentoasemalla annettavissa palveluissa;
d)
Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistaminen tai tarkistaminen;
e)
9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen varoitusjärjestelmien aktivointikynnysten vahvistaminen;
f)
sen arvioiminen, ovatko hyväksytyt suorituskykysuunnitelmat, mukaan lukien suorituskykytavoitteet, yhdenmukaisia Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa;
g)
tarvittaessa sen arvioiminen, ovatko 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksytyt varoituskynnykset yhdenmukaisia 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen Euroopan unionin laajuisten varoituskynnysten kanssa;
h)
tarvittaessa tarkistettujen suorituskykytavoitteiden tai asianomaisen jäsenvaltion toteuttamien korjaavien toimenpiteiden arvioiminen;
i)
lennonvarmistuspalvelujen suorituskyvyn seuranta, vertailuanalyysi ja tarkastelu kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon ja Euroopan unionin tasolla;
j)
verkkotoimintojen suorituskyvyn seuranta, vertailuanalyysi ja tarkastelu;
k)
ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn jatkuva seuranta, mukaan lukien vuosikertomusten laatiminen yhtenäisen ilmatilan komitealle;
l)
suorituskykytavoitteiden saavuttamisen arviointi kunkin viiteajanjakson lopussa seuraavan kauden valmisteluja varten.
4. Komission pyynnöstä suorituskyvyn tarkastuselimen on annettava tapauskohtaisia tietoja tai kertomuksia suorituskykyyn liittyvistä kysymyksistä.
5. Suorituskyvyn tarkastuselin voi raportoida ja antaa suosituksia komissiolle järjestelmän parantamiseksi.
6. Suorituskyvyn tarkastuselimen ja kansallisten valvontaviranomaisten välisten suhteiden osalta
a)
suorituskyvyn tarkastuselimen on saatava kansallisilta valvontaviranomaisilta tarvittavat tiedot kansallisista tai toiminnallisen ilmatilan lohkon toimintasuunnitelmista voidakseen hoitaa ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn jatkuvaan seurantaan liittyvän tehtävänsä;
b)
suorituskyvyn tarkastuselin avustaa kansallisia valvontaviranomaisia niiden tätä pyytäessä esittämällä riippumattoman näkemyksen kansalliseen suorituskykyyn tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykyyn liittyvistä kysymyksistä esimerkiksi tekemällä tosiasioihin perustuvia vertailuja samanlaisissa ympäristöissä toimivista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista (vertailuanalyysi) taikka analysoimalla suorituskyvyn muuttumista viimeisten viiden vuoden aikana tai pitkän tähtäimen ennusteita;
c)
kansalliset valvontaviranomaiset voivat pyytää suorituskyvyn tarkastuselimen apua ohjeellisten arvojen vaihteluvälien määrittämiseksi kansallisia tavoitteita tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tavoitteita varten eurooppalainen ulottuvuus huomioon ottaen. Tällaisten arvojen on oltava kansallisten valvontaviranomaisten, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien ja ilmatilan käyttäjien saatavilla.
7. Suorituskyvyn tarkastuselin tekee tarvittaessa yhteistyötä Euroopan lentoturvallisuusviraston kanssa 3 kohdassa tarkoitetuissa turvallisuuteen liittyvissä tehtävissä varmistaakseen yhdenmukaisuuden asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti vahvistettujen ja täytäntöönpantujen tavoitteiden ja vaatimusten kanssa.
8. Jotta suorituskyvyn tarkastuselin voi suorittaa ilmaliikenteen hallintaverkon yleisen suorituskyvyn jatkuvaa seurantaa koskevan tehtävänsä, sen on kehitettävä asianmukaiset työjärjestelyt lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoaseman pitäjien, lentoasemien koordinaattoreiden ja lentoliikenteen harjoittajien kanssa.
4 artikla
Kansalliset valvontaviranomaiset
1. Kansalliset valvontaviranomaiset vastaavat kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla suorituskykysuunnitelmien laatimisesta, suorituskyvyn valvonnasta sekä suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta. Niiden on näitä tehtäviä hoitaessaan toimittava puolueettomasti, riippumattomasti ja avoimesti.
2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla valvontaviranomaisilla on kaikilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla tarvittavat resurssit ja valmiudet tai nämä ovat niiden saatavilla, jotta ne voivat hoitaa tässä asetuksessa säädetyt tehtävät, mukaan lukien 19 artiklassa tarkoitettujen tehtävien hoitamiseksi tarvittavat tutkintavaltuudet.
3. Jos jossakin jäsenvaltiossa on useampi kuin yksi kansallinen valvontaviranomainen, sen on ilmoitettava komissiolle, mikä kansallinen valvontaviranomainen vastaa kansallisesta koordinoinnista ja suhteista komissioon tämän asetuksen täytäntöönpanon osalta.
5 artikla
Toiminnalliset ilmatilan lohkot
1. Jäsenvaltioiden on edistettävä kansallisten valvontaviranomaistensa välistä tiivistä yhteistyötä suorituskykysuunnitelmien laatimiseksi toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla.
2. Jos jäsenvaltiot päättävät hyväksyä suorituskykysuunnitelman toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla, niiden on
a)
varmistettava, että suorituskykysuunnitelma on liitteessä II säädetyn mallin mukainen;
b)
ilmoitettava komissiolle, mikä kansallinen valvontaviranomainen tai -elin vastaa koordinoinnista asianomaisessa toiminnallisessa ilmatilan lohkossa ja suhteista komissioon suorituskykysuunnitelman täytäntöönpanon osalta;
c)
suoritettava asianmukaiset järjestelyt varmistaakseen, että
i)
kullekin suorituskykyindikaattorille vahvistetaan yksi tavoite;
ii)
asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet määritellään ja niitä sovelletaan viiteajanjakson aikana, jos tavoitteita ei saavuteta. Tätä varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja;
iii)
tavoitteiden saavuttamisen tai saavuttamatta jättämisen seuraukset jakautuvat asianmukaisesti toiminnallisessa ilmatilan lohkossa;
d)
oltava yhteisesti vastuussa asianomaiselle toiminnalliselle ilmatilan lohkolle vahvistettujen suorituskykytavoitteiden saavuttamisesta;
e)
koottava kansalliset kustannustehokkuustavoitteet yhteen ja annettava tiedoksi kustannustehokkuutta toiminnallisen ilmatilanlohkon tasolla ilmaiseva yleinen luku, jos asetuksen (EY) N:o 1794/2006 4 artiklassa tarkoitettua yhteistä maksualuetta ei ole perustettu.
3. Jos jonkin toiminnallisen ilmatilan lohkon jäsenvaltiot eivät hyväksy tavoitteita sisältävää suorituskykysuunnitelmaa toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla, niiden on annettava komissiolle tiedoksi yhteenkootut suorituskykytavoitteet ja osoitettava, että yhdenmukaisuus Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa toteutuu toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla.
6 artikla
Koordinointi Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) kanssa
Asetuksen (EY) N:o 549/2004 13 a artiklan soveltamiseksi ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti komissio koordinoi EASAn kanssa tarvittaessa
a)
suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän turvallisuusnäkökohtia, mukaan lukien keskeisten turvallisuutta koskevien suorituskykyindikaattoreiden ja Euroopan unionin laajuisten turvallisuutta koskevien suorituskykytavoitteiden vahvistaminen, tarkistaminen ja täytäntöönpano, sekä asianmukaisia toimia ja toimenpiteitä koskevien ehdotusten esittämistä varoitusjärjestelmän aktivoitumisen jälkeen;
b)
keskeisten turvallisuutta koskevien suorituskykyindikaattoreiden ja tavoitteiden yhdenmukaisuutta Euroopan unionin mahdollisesti hyväksymän Euroopan lentoturvallisuusohjelman täytäntöönpanon kanssa.
7 artikla
Viiteajanjaksojen kesto
1. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ensimmäinen viiteajanjakso kattaa kalenterivuodet 2012, 2013 ja 2014. Seuraavat viiteajanjaksot ovat viiden kalenterivuoden pituisia, jollei toisin päätetä tätä asetusta muutettaessa.
2. Samaa viiteajanjaksoa sovelletaan Euroopan unionin laajuisiin suorituskykytavoitteisiin sekä kansallisiin ja toiminnallisen ilmatilan lohkon tason suorituskykysuunnitelmiin ja -tavoitteisiin.
8 artikla
Suorituskyvyn kannalta keskeiset osa-alueet ja suorituskykyindikaattorit
1. Tavoitteiden vahvistamisen osalta komissio päättää asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklan 4 kohdan b alakohdan nojalla tapahtuvasta muiden suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden lisäämisestä tai mukauttamisesta mainitun asetuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
2. Tavoitteiden vahvistamisen osalta kutakin suorituskyvyn kannalta keskeistä osa-aluetta on vastattava yksi tai rajoitettu määrä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita. Lennonvarmistuspalvelujen suorituskykyä on arvioitava sitovien tavoitteiden avulla kullakin suorituskyvyn kannalta keskeisellä osa-alueella.
3. Kullekin suorituskyvyn kannalta keskeiselle osa-alueelle valitut Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden vahvistamisessa käytettävät keskeiset suorituskykyindikaattorit ovat liitteessä I olevassa 1 jaksossa.
4. Kansallisten suorituskykytavoitteiden tai toiminnallisen ilmatilan lohkojen suorituskykytavoitteiden vahvistamisessa käytettävät keskeiset suorituskykyindikaattorit ovat liitteessä I olevassa 2 jaksossa.
5. Keskeisiä suorituskykyindikaattoreita ei saa muuttaa viiteajanjakson aikana. Muutokset niihin on tehtävä tätä asetusta muuttamalla viimeistään kuusi kuukautta ennen uusien Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden hyväksymistä.
6. Tässä artiklassa tarkoitettujen suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden ja keskeisten suorituskykyindikaattoreiden lisäksi jäsenvaltiot voivat kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla päättää vahvistaa ja käyttää muitakin kuin liitteessä I olevassa 2 jaksossa vahvistettuja suorituskykyindikaattoreita ja niihin liittyviä tavoitteita oman suorituskykynsä seuraamiseksi ja/tai osana omia suorituskykysuunnitelmiaan. Näiden ylimääräisten indikaattoreiden ja tavoitteiden on tuettava Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden ja niistä johtuvien kansallisten tavoitteiden tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tavoitteiden saavuttamista. Niissä voidaan esimerkiksi ottaa huomioon ja kuvata suorituskykysuunnitelman siviili- ja sotilasulottuvuus tai meteorologinen ulottuvuus. Näihin ylimääräisiin indikaattoreihin ja tavoitteisiin voi liittyä kansallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla vahvistettuja asianmukaisia kannustinjärjestelmiä.
II LUKU
SUORITUSKYKYSUUNNITELMIEN VALMISTELU
9 artikla
Euroopan unionin laajuiset suorituskykytavoitteet
1. Komissio hyväksyy Euroopan unionin laajuiset suorituskykytavoitteet asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kansallisten valvontaviranomaisten asiaankuuluva panos huomioon ottaen sen jälkeen, kun mainitun asetuksen 10 artiklassa tarkoitettu sidosryhmien kuuleminen on saatu päätökseen ja tarvittaessa on kuultu muita asiaankuuluvia järjestöjä sekä Euroopan lentoturvallisuusvirastoa suorituskyvyn turvallisuusnäkökohdista.
2. Euroopan komissio ehdottaa Euroopan unionin laajuisia tavoitteita viimeistään 15 kuukautta ennen viiteajanjakson alkua ja hyväksyy ne viimeistään 12 kuukautta ennen viiteajanjakson alkua.
3. Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden hyväksymisen yhteydessä komissio määrittää kullekin keskeiselle suorituskykyindikaattorille varoituskynnykset, joiden ylittyessä 18 artiklassa tarkoitetut varoitusjärjestelmät voivat aktivoitua. Kustannustehokkuutta koskevan keskeisen suorituskykyindikaattorin varoituskynnyksissä on otettava huomioon sekä liikenteen että kustannusten kehittyminen.
4. Komissio perustelee kutakin Euroopan laajuista suorituskykytavoitetta esittämällä kuvauksen näiden tavoitteiden vahvistamisessa käytetyistä oletuksista ja perusteista, kuten kansallisilta valvontaviranomaisilta saadun panoksen ja muiden tosiasiatietojen käyttämisestä, liikenne-ennusteista ja soveltuvin osin määritettyjen kustannusten oletetusta tasosta Euroopan unionissa.
10 artikla
Suorituskykysuunnitelmien laatiminen
1. Kansallisten sääntelyviranomaisten on joko kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla laadittava suorituskykysuunnitelmat, joihin sisältyy Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden ja liitteessä III vahvistettujen arviointiperusteiden kanssa yhdenmukaisia tavoitteita. Suorituskykysuunnitelmia saa olla vain yksi kutakin jäsenvaltiota kohden tai yksi kutakin toiminnallista ilmatilan lohkoa kohden, jos asianomaiset jäsenvaltiot päättävät laatia suorituskykysuunnitelman toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla 5 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti.
2. Suorituskykysuunnitelmien valmistelun tukemiseksi kansallisten valvontaviranomaisten on varmistettava, että
a)
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat antavat tiedoksi Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden mukaisesti laadittujen liiketoimintasuunnitelmiensa asiaankuuluvat kohdat;
b)
sidosryhmiä kuullaan asetuksen (EY) N:o 549/2004 10 artiklan mukaisesti suorituskykysuunnitelmista ja -tavoitteista. Sidosryhmille on annettava riittävät tiedot viimeistään kolme viikkoa ennen kuulemista.
3. Suorituskykysuunnitelmissa on oltava erityisesti
a)
kutakin viiteajanjakson vuotta koskevat palveluyksikköinä ilmaistavat liikenne-ennusteet ja perusteet niissä käytetyistä luvuista;
b)
jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 550/2004 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdan säännösten mukaisesti vahvistamat lennonvarmistuspalvelujen määritetyt kustannukset;
c)
kuvaus suorituskykytavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä investoinneista ja niiden merkityksestä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman kannalta sekä niiden yhdenmukaisuudesta kyseisessä suunnitelmassa vahvistettujen kehityksen ja muutoksen pääalueiden ja -suuntausten kanssa;
d)
kaikkien asiaankuuluvien suorituskyvyn kannalta keskeisten osa-alueiden suorituskykytavoitteet, jotka on vahvistettu kunkin keskeisen suorituskykyindikaattorin osalta koko viiteajanjaksolle, ja käytettävät vuotuiset arvot seurantaa ja kannustustarkoituksia varten;
e)
suunnitelman siviili- ja sotilasulottuvuutta koskeva kuvaus, jossa määritellään, miten ilmatilan joustavaa käyttöä sovelletaan kapasiteetin lisäämiseksi sotilastoimien tehokkuus huomioon ottaen, sekä tarvittaessa suorituskykysuunnitelman indikaattoreiden ja tavoitteiden mukaiset asiaankuuluvat suorituskykyindikaattorit ja -tavoitteet;
f)
kuvaus ja perustelut sen osalta, miten d alakohdassa tarkoitetut suorituskykytavoitteet saatetaan Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden mukaisiksi ja miten ne myötävaikuttavat näiden tavoitteiden saavuttamiseen;
g)
sellaisten yksikköjen yksilöiminen, jotka vastaavat tavoitteiden saavuttamisesta, sekä kuvaus siitä, miten ne myötävaikuttavat tavoitteiden saavuttamiseen;
h)
kuvaus eri vastuuyksikköihin sovellettavista kannustinjärjestelmistä, joilla edistetään tavoitteiden saavuttamista viiteajanjakson aikana;
i)
kansallisten valvontaviranomaisten toteuttamat toimenpiteet suorituskykytavoitteiden saavuttamisen seuraamiseksi;
j)
kuvaus sidosryhmien kuulemisen tuloksista, mukaan lukien osallistujien esille ottamat seikat ja sovitut toimet.
4. Suorituskykysuunnitelmien on perustuttava liitteessä II vahvistettuun malliin ja siihen voi sisältyä muitakin indikaattoreita ja niihin liittyviä tavoitteita, jos jäsenvaltiot näin päättävät 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
11 artikla
Kannustinjärjestelmät
1. Kannustinjärjestelmien, joita jäsenvaltiot soveltavat osana suorituskykysuunnitelmiaan, on oltava seuraavien yleisten periaatteiden mukaisia:
a)
niiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja uskottavia eikä niitä saa muuttaa viiteajanjakson aikana;
b)
ne on pantava täytäntöön syrjimättömästi ja avoimesti palveluntarjonnan suorituskyvyn parantamiseksi;
c)
niiden on oltava osa kaikkien sidosryhmien etukäteen tuntemaa sääntely-ympäristöä ja niitä on sovellettava koko viiteajanjakson ajan;
d)
niiden on ohjattava sellaisten yksikköjen käyttäytymistä, joihin sovelletaan vahvistettuja tavoitteita, jotta korkeatasoinen suorituskyky ja siihen liittyvät tavoitteet voidaan saavuttaa.
2. Turvallisuustavoitteita koskevilla kannustimilla on pyrittävä edistämään vaadittavien turvallisuustavoitteiden täysimääräistä saavuttamista ja ylläpitämistä ja samalla mahdollistettava suorituskyvyn paraneminen muilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla. Ne eivät saa olla luonteeltaan taloudellisia, ja niiden on perustuttava lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevista yhteisistä vaatimuksista 20 päivänä joulukuuta 2005 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2096/2005 (10) ja/tai asetuksen (EY) N:o 216/2008 täytäntöönpanosääntöjen mukaisiin määräaikoja ja/tai liitännäistoimenpiteitä sisältäviin toimintasuunnitelmiin.
3. Kustannustehokkuustavoitteita koskevien kannustimien on oltava luonteeltaan taloudellisia ja niihin on sovellettava asetuksen (EY) N:o 1794/2006 11 artiklan 1 ja 2 kohdan asianmukaisia säännöksiä. Niihin on kuuluttava joko kansallisen tason tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tason riskinjakomekanismi.
4. Kapasiteettitavoitteita koskevat kannustimet voivat olla luonteeltaan taloudellisia tai muunlaisia, kuten määräaikoja sekä bonuksien ja seuraamuksien kaltaisia liitännäistoimenpiteitä sisältäviä korjaussuunnitelmia, jotka jäsenvaltiot ovat hyväksyneet. Jos kannustimet ovat luonteeltaan taloudellisia, niihin on sovellettava asetuksen (EY) N:o 1794/2006 12 artiklan säännöksiä.
5. Ympäristötavoitteita koskevilla kannustimilla on pyrittävä edistämään vaadittavan ympäristötehokkuuden saavuttamista ja mahdollistaa suorituskyvyn paraneminen muilla suorituskyvyn kannalta keskeisillä osa-alueilla. Niiden on oltava luonteeltaan taloudellisia tai muunlaisia, ja jäsenvaltioiden on päätettävä niistä paikalliset olosuhteet huomioon ottaen.
6. Lisäksi jäsenvaltiot voivat perustaa tai hyväksyä kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla asetuksen (EY) N:o 1794/2006 12 artiklassa säädettyjä ilmatilan käyttäjiä koskevia kannustinjärjestelmiä.
III LUKU
SUORITUSKYKYSUUNNITELMIEN HYVÄKSYMINEN
12 artikla
Suorituskykysuunnitelmien ensimmäinen hyväksyntä
Kansallisten valvontaviranomaisten ehdotuksesta jäsenvaltioiden on joko kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla hyväksyttävä ja annettava tiedoksi komissiolle sitovat suorituskykytavoitteet sisältävät suorituskykysuunnitelmansa kuuden kuukauden kuluessa Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden hyväksymisestä.
13 artikla
Suorituskykysuunnitelmien arviointi ja tavoitteiden tarkistus
1. Komissio arvioi suorituskykysuunnitelmia, niiden tavoitteita ja etenkin niiden yhdenmukaisuutta Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja niiden riittävää myötävaikutusta näiden tavoitteiden saavuttamiseen liitteessä III säädettyjen perusteiden mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden hyväksyntäpäivän ja suorituskykysuunnitelman arviointipäivän välisenä aikana mahdollisesti tapahtuneen kehityksen.
2. Jos suorituskykysuunnitelmaan sisältyvät suorituskykytavoitteet todetaan yhdenmukaisiksi Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja niiden todetaan myötävaikuttaneen riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen, komissio ilmoittaa tästä jäsenvaltiolle (jäsenvaltioille) neljän kuukauden kuluessa suunnitelman vastaanottamisesta.
3. Jos todetaan, että yksi tai useampi suorituskykysuunnitelmaan sisältyvä suorituskykytavoite ei ole yhdenmukainen Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa eikä sen/niiden todeta myötävaikuttaneen riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen, komissio voi neljän kuukauden kuluessa suunnitelman vastaanottamisesta päättää asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen suosittaa asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita hyväksymään yhden tai useamman tarkistetun suorituskykytavoitteen. Tällainen päätös on tehtävä sen jälkeen, kun asianomaista jäsenvaltiota / asianomaisia jäsenvaltioita on kuultu, ja siinä on yksilöitävä tarkasti, mikä tavoite / mitkä tavoitteet on tarkistettava, ja komission arviointiperusteet.
4. Tällaisessa tapauksessa asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on kahden kuukauden kuluessa suosituksen antamisesta hyväksyttävä tarkistetut suorituskykytavoitteet ottaen asianmukaisesti huomioon komission näkemykset sekä toteutettava asianmukaiset toimenpiteet näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ja ilmoitettava tästä komissiolle.
14 artikla
Tarkistettujen suorituskykytavoitteiden arvioiminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen
1. Komissio arvioi tarkistetut suorituskykytavoitteet liitteessä III säädettyjen arviointiperusteiden mukaisesti kahden kuukauden kuluessa ilmoittamisesta ja arvioi erityisesti, ovatko ne yhdenmukaisia Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden kanssa ja myötävaikuttavatko ne riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen.
2. Jos 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tavoitteet todetaan yhdenmukaisiksi Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa ja niiden todetaan myötävaikuttaneen riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen, komissio ilmoittaa tästä jäsenvaltiolle (jäsenvaltioille) kahden kuukauden kuluessa tarkistettujen tavoitteiden vastaanottamisesta.
3. Jos tarkistetut suorituskykytavoitteet ja asianmukaiset toimenpiteet eivät edelleenkään ole yhdenmukaisia Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden kanssa eivätkä ne myötävaikuta riittävästi näiden tavoitteiden saavuttamiseen, komissio voi kahden kuukauden kuluessa tarkistettujen tavoitteiden vastaanottamisesta päättää asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, että asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden on toteutettava korjaavia toimenpiteitä.
4. Tällaisessa päätöksessä on yksilöitävä tarkasti, mikä tavoite / mitkä tavoitteet on tarkistettava, ja komission arviointiperusteet. Siinä voidaan mainita näiltä tavoitteilta odotettava suorituskyvyn taso, jotta asianomainen jäsenvaltio voi / asianomaiset jäsenvaltiot voivat toteuttaa asianmukaiset korjaavat toimenpiteet, ja/tai se voi sisältää ehdotuksia tällaisista asianmukaisista toimenpiteistä.
5. Asianomaisen jäsenvaltion / asianomaisten jäsenvaltioiden hyväksymät korjaavat toimenpiteet on annettava tiedoksi komissiolle kahden kuukauden kuluessa komission päätöksestä ja ilmoitettava samalla, miten yhdenmukaisuus komission päätöksen kanssa varmistetaan.
15 artikla
Viiteajanjakson alkamisen jälkeen hyväksytyt suorituskykysuunnitelmat ja tavoitteet
Edellä 13 ja 14 artiklassa säädettyjen menettelyjen noudattamisen vuoksi viiteajanjakson alkamisen jälkeen hyväksyttyjä suorituskykysuunnitelmia ja korjaavia toimenpiteitä on sovellettava takautuvasti viiteajanjakson ensimmäisestä päivästä alkaen.
16 artikla
Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden tarkistus
1. Komissio voi päättää tarkistaa Euroopan unionin laajuisia tavoitteita asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen
a)
ennen viiteajanjakson alkamista, jos sillä on konkreettisia todisteita siitä, että alkuperäisten Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden vahvistamisessa käytetyt alkuperäiset tiedot, oletukset ja perusteet eivät pidä enää paikkaansa;
b)
viiteajanjakson aikana 18 artiklassa tarkoitetun varoitusjärjestelmän soveltamisen vuoksi.
2. Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden tarkistaminen voi johtaa voimassa olevien suorituskykysuunnitelmien muuttamiseen. Tällaisessa tapauksessa komissio voi päättää asianmukaisesta mukautuksesta tämän asetuksen II ja III luvussa vahvistettuun aikatauluun.
IV LUKU
SUORITUSKYVYN SAAVUTTAMISEN SEURANTA
17 artikla
Jatkuva seuranta ja raportointi
1. Kansallisen valvontaviranomaisen on kansallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla seurattava yhdessä komission kanssa suorituskykysuunnitelmien täytäntöönpanoa. Jos tavoitteita ei saavuteta viiteajanjaksolla, kansallisten valvontaviranomaisten on toteutettava suorituskykysuunnitelmassa määritetyt asianmukaiset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi. Tätä tarkoitusta varten on käytettävä suorituskykysuunnitelman vuotuisia arvoja.
2. Jos komissio havaitsee jossakin jäsenvaltiossa tai toiminnallisen ilmatilan lohkossa merkittävän ja pysyvän suorituskyvyn heikkenemisen, joka vaikuttaa muihin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan osapuoliin ja/tai koko Euroopan ilmatilaan, se voi pyytää asianomaisia jäsenvaltioita ja kansallista tai toiminnallisen ilmatilan lohkon valvontaviranomaista tai asianomaista elintä määrittämään niiden suorituskykysuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat asianmukaiset toimenpiteet, soveltamaan niitä ja antamaan ne tiedoksi komissiolle.
3. Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle kansallisten tai toiminnallisen ilmatilan lohkon valvontaviranomaistensa suorittamasta suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden seurannasta vähintään kerran vuodessa ja silloin, kun suorituskykytavoitteet ovat vaarassa jäädä saavuttamatta. Komissio raportoi yhtenäisen ilmatilan komitealle suorituskykytavoitteiden saavuttamisesta vähintään kerran vuodessa.
18 artikla
Varoitusjärjestelmät
1. Jos 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut varoituskynnykset saavutetaan Euroopan unionin tasolla sellaisten olosuhteiden vuoksi, joita oli mahdotonta ennakoida ajanjakson alussa ja jotka ovat samalla ylitsepääsemättömiä ja jäsenvaltioista riippumattomia, komissio tarkastelee tilannetta kuullen jäsenvaltioita yhtenäisen ilmatilan komiteassa ja antaa kolmen kuukauden kuluessa ehdotuksia asianmukaisiksi toimiksi, joihin voi kuulua Euroopan unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden tarkistaminen ja siitä johtuva kansallisten suorituskykytavoitteiden tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykytavoitteiden tarkistaminen.
2. Jos 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut varoituskynnykset saavutetaan kansallisella tasolla tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla sellaisten olosuhteiden vuoksi, joita oli mahdotonta ennakoida ajanjakson alussa ja jotka ovat samalla ylitsepääsemättömiä ja jäsenvaltioista riippumattomia, asianomainen kansallisen valvontaviranomaisen tai -elimen on tarkasteltava tilannetta yhdessä komission kanssa, ja se voi antaa kolmen kuukauden kuluessa ehdotuksia asianomaisiksi toimenpiteiksi, joihin voi kuulua kansallisten suorituskykytavoitteiden tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykytavoitteiden tarkistaminen.
3. Jäsenvaltiot voivat päättää kansallisella tai toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla hyväksyä 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista varoituskynnyksistä poikkeavia varoituskynnyksiä ottaakseen huomioon paikalliset olosuhteet ja erityispiirteet. Tällaisessa tapauksessa nämä kynnykset on vahvistettava suorituskykysuunnitelmissa ja niiden on oltava yhdenmukaisia 9 artiklan 3 kohdan nojalla hyväksyttyjen kynnysten kanssa. Poikkeamat on perusteltava yksityiskohtaisesti. Kun nämä kynnykset aktivoituvat, 2 kohdassa säädettyä prosessia sovelletaan.
4. Jos varoitusjärjestelmän täytäntöönpano johtaa suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden tarkistamiseen, komissio helpottaa tätä tarkistusta mukauttamalla asianmukaisella tavalla noudatettavaa aikataulua tämän asetuksen II ja III luvussa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
19 artikla
Vaatimustenmukaisuuden valvonnan helpottaminen
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien on helpotettava tarkastuksia ja selvityksiä, mukaan lukien paikalla tehtäviä tarkastuksia, joita suorittavat tarvittaessa komissio ja niiden valvonnasta vastaavat kansalliset valvontaviranomaiset, viimeksi mainitun puolesta toimiva valtuutettu yksikkö tai EASA. Rajoittamatta kansallisille valvontaviranomaisille ja EASAlle myönnettyjen valvontavaltuuksien soveltamista valtuutetuille henkilöille on annettava toimivalta
a)
tutkia kaikkiin suorituskyvyn kannalta keskeisiin osa-alueisiin liittyviä asiaankuuluvia asiakirjoja ja muuta suorituskykysuunnitelmien ja -tavoitteiden laatimisen kannalta merkittävää aineistoa;
b)
ottaa jäljennöksiä ja otteita tällaisista asiakirjoista;
c)
pyytää suullista selvitystä paikalla.
Tällaiset tarkastukset ja selvitykset on tehtävä siinä jäsenvaltiossa voimassa olevia menettelyjä noudattaen, jossa ne suoritetaan.
V LUKU
LENNONVARMISTUKSEN SUORITUSKYKYÄ KOSKEVIEN TIETOJEN KERÄÄMINEN, VALIDOINTI, TARKASTELU, ARVIOINTI JA JAKAMINEN YHTENÄISTÄ EUROOPPALAISTA ILMATILAA VARTEN
20 artikla
Tietojen kerääminen ja validointi suorituskyvyn tarkastelua varten
1. Komission muiden Euroopan unionin välineiden kautta jo keräämien tietojen, joita voidaan käyttää myös suorituskyvyn tarkastelussa, lisäksi kansallisten viranomaisten, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, lentoasemien pitäjien, lentoasemien koordinaattoreiden ja lentoliikenteen harjoittajien on varmistettava, että komissiolle toimitetaan liitteessä IV tarkoitetut tiedot mainitussa liitteessä säädettyjä vaatimuksia noudattaen.
2. Kansalliset viranomaiset voivat kokonaan tai osittain siirtää tai järjestää uudelleen tehtävän, joka liittyy tietojen toimittamiseen kansallisten valvontaviranomaistensa, lennonvarmistuspalvelun tarjoajien, lentoasemien pitäjien ja lentoaseman koordinaattoreiden välillä, ottaakseen huomioon paikalliset erityispiirteet ja käytössä olevat tiedotuskanavat.
3. Tietojen toimittajien on toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen tietojen laadun, validoinnin ja oikea-aikaisen toimittamisen; tietoihin voivat sisältyä todisteet tietojen toimittajan laaduntarkistuksista ja validointiprosesseista, Euroopan komission esittämiin tietojen laatuun liittyviin erityispyyntöihin annetut selvitykset ja tarvittaessa tietojen laadun parantamiseksi toteutetut toimintasuunnitelmat. Tiedot on toimitettava vastikkeetta soveltuvin osin sähköisesti komission määrittelemässä muodossa.
4. Komissio arvioi 1 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen laadun ja validoi ne. Jos tietojen perusteella ei voida tehdä suorituskyvyn tarkastusta moitteettomasti, komissio voi toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä arvioidakseen ja parantaakseen tietojen laatua yhteistyössä jäsenvaltioiden ja erityisesti niiden kansallisten valvontaviranomaisten kanssa.
5. Tämän asetuksen soveltamiseksi 1 kohdassa tarkoitettuja suorituskykyä koskevia tietoja, jotka on jo toimitettu Eurocontrolille, on pidettävä komissiolle toimitettuna. Jos näin ei ole, komissio ja Eurocontrol suorittavat tarvittavat järjestelyt varmistaakseen, että tällaiset tiedot ovat komission saatavilla 3 kohdassa kuvatuin edellytyksin.
6. Kun uusia merkittäviä tietovaatimuksia todetaan tai kun on odotettavissa, että tietojen laatu on riittämätön, komissio voi tehdä esitutkimuksia, joihin jäsenvaltiot osallistuvat vapaaehtoisuuden pohjalta ennen kuin uudet tietovaatimukset otetaan käyttöön tätä asetusta muuttamalla. Tällaiset esitutkimukset tehdään asiaankuuluvan tiedonkeruun toteutettavuuden arvioimiseksi ottaen huomioon tietojen saatavuuden tarjoamat edut suhteessa sen keruun kustannuksiin ja vastaajille aiheutuvaan rasitteeseen.
21 artikla
Tietojen levittäminen
1. Komissio levittää yleisiä tietoja asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa vahvistettuja tavoitteita varten Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (11) ja erityisesti sen 4 artiklan sekä asetuksen (EY) N:o 550/2004 18 artiklan mukaisesti.
2. Edellä 3 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen tietojen on oltava asianomaisten osapuolten julkisesti saatavilla erityisesti sähköisesti.
3. Edellä 3 artiklan 3 kohdan k alakohdassa tarkoitettujen vuosikertomusten on oltava julkisesti saatavilla. Viittaukset näihin kertomuksiin on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio voi päättää antaa muita yleisiä tietoja säännöllisesti asianomaisille osapuolille erityisesti sähköisesti.
4. Edellä 9 artiklassa tarkoitettujen Euroopan unionin laajuisten tavoitteiden ja viittauksen III luvussa tarkoitettuihin hyväksyttyihin suorituskykysuunnitelmiin on oltava julkisesti saatavilla ja julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
5. Yksittäinen pääsy erityistietoihin, kuten validoituihin tietoihin ja tilastoihin, on myönnettävä sellaiselle tietojen toimittajalle, johon kyseiset tiedot ja toimet liittyvät suoraan.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
22 artikla
Muutoksenhaku
Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen nojalla tehtävät päätökset perustellaan asianmukaisesti ja että niihin sovelletaan asianmukaista tarkistus- ja/tai muutoksenhakumenettelyä.
23 artikla
Siirtymätoimenpiteet
Kun jäsenvaltiot päättävät hyväksyä tavoitteita sisältävän suorituskykysuunnitelman toiminnallisen ilmatilan lohkon tasolla ensimmäisen viiteajanjakson aikana, niiden on varmistettava, että
a)
suunnitelma korvaa kansalliset suunnitelmat jonkin viiteajanjakson vuoden 1 päivästä tammikuuta;
b)
suunnitelma ei ole voimassa pidempään kuin mitä viiteajanjaksosta on jäljellä;
c)
suunnitelmassa osoitetaan, että sen suorituskykytavoitteet ovat vähintään yhtä kunnianhimoiset kuin aiemmat kansalliset tavoitteet yhteensä.
24 artikla
Järjestelmän uudelleentarkastelu
Komissio tarkastelee uudelleen prosessin tehokkuutta viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2013. Viimeistään vuoden 2014 lopussa ja säännöllisesti tämän jälkeen komissio tarkastelee suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää ja erityisesti analysoi järjestelmän vaikutusta, tehokkuutta ja soveltamisalaa ottaen asianmukaisesti huomioon ICAO:n tällä alalla tekemän työn.
25 artikla
Asetuksen (EY) N:o 2096/2005 muutokset
Muutetaan asetus (EY) N:o 2096/2005 seuraavasti:
1)
Korvataan liitteessä I oleva 2.2 jakso seuraavasti:
”2.2 Organisaatiohallinto
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on laadittava vähintään viisi vuotta kattava liiketoimintasuunnitelma. Liiketoimintasuunnitelmassa
a)
asetetaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan yleiset päämäärät ja tavoitteet ja laaditaan sen strategia niiden saavuttamiseksi tavalla, jossa otetaan huomioon palveluntarjoajan mahdollinen pitkän aikavälin suunnitelma sekä infrastruktuurin ja teknologian kehittämiseen liittyvät Euroopan unionin vaatimukset;
b)
esitetään asianmukaiset suorituskykytavoitteet soveltuvin osin turvallisuuden, kapasiteetin, ympäristön ja kustannustehokkuuden osalta.
Edellä a ja b alakohdassa olevien tietojen on oltava yhdenmukaisia asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitettujen kansallisten suorituskykysuunnitelmien ja toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykysuunnitelmien kanssa sekä turvallisuustietojen osalta ICAO Annex 11:n (muutos 47B-A, 20.7.2009) standardissa 2.27.1 tarkoitetun valtion turvallisuusohjelman kanssa soveltuvin osin.
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on esitettävä turvallisuus- ja liiketoimintaperusteet merkittäville investointihankkeille, mukaan lukien soveltuvin osin arvioitu vaikutus 2.2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykytavoitteisiin, ja yksilöitävä SESARin täytäntöönpanoon liittyvistä lainsäädännöllisistä vaatimuksista johtuvat investoinnit.
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on laadittava tulevaa vuotta koskeva vuotuinen suunnitelma, jossa eritellään yksityiskohtaisemmin liiketoimintasuunnitelman kohdat ja määritellään kaikki siihen tehtävät muutokset.
Vuotuiseen suunnitelmaan on sisällyttävä seuraavat palvelun tasoa ja laatua koskevat seikat, jotka liittyvät soveltuvin osin esimerkiksi ennakoituun kapasiteetin tasoon, turvallisuuteen, ympäristöön ja kustannustehokkuuteen:
a)
tiedot uuden infrastruktuurin tai muiden uudistusten toteuttamisesta ja selvitys siitä, miten niillä parannetaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan suorituskykyä, mukaan lukien palvelujen tasoa ja laatua;
b)
asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitettujen kansallisten suorituskykysuunnitelmien tai toiminnallisen ilmatilan lohkon suorituskykysuunnitelmien mukaiset suorituskykyindikaattorit, joiden avulla suorituskyvyn tasoa ja palvelun laatua voidaan kohtuudella arvioida;
c)
tiedot lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan turvallisuussuunnitelmassa yksilöityjen turvallisuusriskien lieventämiseksi suunnitelluista toimenpiteistä, mukaan lukien turvallisuusriskiä ja soveltuvien lievennystoimenpiteiden arvioituja kustannuksia mittaavat turvallisuusindikaattorit;
d)
palveluntarjoajan ennakoitu taloudellinen asema lyhyellä tähtäimellä sekä kaikki liiketoimintasuunnitelmaan tehtävät muutokset ja siihen vaikuttavat tekijät.
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on pyydettäessä annettava komissiolle mahdollisuus tutustua liiketoimintasuunnitelman ja vuosikertomuksen suorituskykyosion sisältöön kansallisen valvontaviranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti vahvistamin edellytyksin.”
2)
Korvataan liitteessä I oleva 9 jakso seuraavasti:
”9. RAPORTOINTIVAATIMUKSET
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on kyettävä toimittamaan sen toimintaa koskeva vuosikertomus asiaankuuluvalle kansalliselle valvontaviranomaiselle. Kertomuksessa on esitettävä sen taloudelliset tulokset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 550/2004 12 artiklan soveltamista, sekä sen toiminnallinen suorituskyky ja kaikki muut merkittävät toiminnot ja muutokset erityisesti turvallisuuden alalla.
Vuosikertomuksessa on oltava vähintään seuraavat tiedot:
-
arviointi tuotetun palvelun suorituskyvyn tasosta,
-
lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan suorituskyky verrattuna liiketoimintasuunnitelmassa esitettyihin suorituskykytavoitteisiin siten, että tosiasiallista suorituskykyä verrataan vuotuiseen suunnitelmaan siinä määriteltyjä suorituskykyindikaattoreita käyttäen,
-
selvitys tavoitteista poikkeamiselle ja toimenpiteet, joilla mahdolliset puutteet korjataan asetuksen (EY) N:o 549/2004 11 artiklassa tarkoitetun viiteajanjakson aikana,
-
toiminnan ja infrastruktuurin tasolla tapahtuneet muutokset,
-
taloudelliset tulokset, jos niitä ei ole erikseen julkaistu asetuksen (EY) N:o 550/2004 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti,
-
tiedot palvelujen tarjoajan tarjoamien palvelujen käyttäjien kanssa toteutetusta virallisesta kuulemisprosessista,
-
tiedot henkilöstöpolitiikasta.
Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on annettava Euroopan komissiolle tämän pyynnöstä ja yleisölle mahdollisuus tutustua tämän vuosikertomuksen sisältöön kansallisen valvontaviranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisesti määrittelemin edellytyksin.”
26 artikla
Voimaantulo
1. Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
2. V lukua sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2011. Ensimmäinen viiteajanjakso alkaa 1 päivänä tammikuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 2010.