KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 12. august 2010
om bestemmelsen af overskudslagrene af andre landbrugsprodukter end sukker og de finansielle følger af afviklingen heraf i forbindelse med Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse
(meddelt under nummer K(2010) 5524)
(Kun den rumænske udgave er autentisk)
(2010/454/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse,
under henvisning til akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig bilag V, kapitel 3, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge bilag V, kapitel 3, stk. 2, til akten vedrørende Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse skal ethvert lager (såvel privat som offentligt), der er i fri omsætning på Bulgariens og Rumæniens (herefter benævnt »de nye medlemsstaters«) område på tiltrædelsesdatoen, og som overstiger, hvad der må anses for at være et normalt overført lager, afvikles for de nye medlemsstaters regning. Begrebet »normalt overført lager« defineres for hvert produkt på grundlag af de specifikke kriterier og målsætninger, der gælder for hver fælles markedsordning.
(2)
Både de specifikke kriterier og målsætninger, der gælder for hver markedsordning, og forholdet mellem priserne i de nye medlemsstater før tiltrædelsen og Fællesskabets priser betyder, at det normalt overførte lager bør vurderes i lyset af faktorer, der varierer fra sektor til sektor.
(3)
Udgangspunktet for beregningen af overskudslagrenes størrelse bør være variationen i den indenlandske produktion plus import minus eksport i 2006, sammenlignet med den gennemsnitlige variation i den indenlandske produktion plus import minus eksport for de tre tidligere år.
(4)
Beregningsresultaterne bør tilpasses for at tage hensyn til det forhold, at nogle produktkategorier som smør og butteroil, forskellige kvaliteter af ris, humle, frø, vinsprit, tobak og korn rent faktisk er indbyrdes ombyttelige og kunne anses som en gruppe, således at en forøgelse af visse produkters lagerniveauer i en gruppe kunne være forårsaget af en reduktion i lagerniveauet af andre varer i gruppen.
(5)
For at tage højde for den økonomiske vækst i den periode, som evalueres med henblik på at fastlægge mængden af overskudslagre, og den deraf følgende mulige stigning i fødevareforbruget er der indført en lineær udviklingstendens med tal for produktion og handel for 2003-2005 som referencegrundlag. I de tilfælde, hvor en lineær udviklingstendens ville resultere i et større overskud, blev den gennemsnitlige variation i den indenlandske produktion plus import minus eksport for de tre tidligere år benyttet.
(6)
Mindre overskud blev elimineret med en grænseværdi: Hvis mængden af overskudslager af et bestemt produkt ikke overstiger 10 % af det, der kunne anses for et normalt overført lager for produktet, var det opfattelsen, at medlemsstaten ikke skulle betale nogen afgift. Herved dækkes fejlmargenen på 10 % ved statistiske oplysninger indsamlet under de særlige omstændigheder i førtiltrædelsesperioden og denne meget vanskelige og omfattende opgave.
(7)
Kommissionen opfordrede også de nye medlemsstater til at fremlægge eventuelle argumenter om specifikke forhold, der ville berettige større end normale lagre, og evaluerede argumenterne. Sidstnævnte førte ikke til ændringer af de tal, som blev fastsat ifølge den metode, der er beskrevet i 1. til 6. betragtning.
(8)
Beregningen bør baseres på de officielle Eurostatdata, som medlemsstaterne indgiver, hvis de foreligger. Hvis sådanne data ikke foreligger på grund af hensyn til statistisk fortrolighed, bør de data, som de nye medlemsstater officielt sender til Kommissionen, anvendes.
(9)
For Bulgariens vedkommende viser den matematiske anvendelse af den i 1. til 6. betragtning beskrevne metode til de statistiske oplysninger, som er nævnt i 8. betragtning, at der ikke findes overskudslagre, og der er dermed ikke behov for at overveje argumenter om specifikke forhold, jf. 7. betragtning.
(10)
Ved beregningen af de finansielle følger af overskudslagre bør omkostningerne ved at afvikle disse beregnes. Da der ikke ydes eksportrestitution for svampekonserves, hvor der findes betydelige overskudslagre, er det af hensyn til en ensartet tilgang hensigtsmæssigt at anvende prisforskellen mellem de gennemsnitlige interne og eksterne priser som grundlag. I betragtning af de finansielle følgers midlertidige art, idet de opstår ved oprettelsen af overskudslagre, bør de pågældende medlemsstater indbetale de tilsvarende beløb til EU-budgettet. Der skal fastsættes en frist for betalingen heraf. Af hensyn til de aktuelle vanskelige økonomiske omstændigheder, som Rumænien påpeger, er det berettiget at lade tilbagebetalingsperioden for indbetalinger løbe over en periode på fire år.
(11)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De mængder af landbrugsprodukter, der er i fri omsætning i Bulgarien og Rumænien på tiltrædelsesdatoen, som overstiger de mængder, der kunne anses for et normalt overført lager pr. 1. januar 2007, og de beløb, der skal opkræves hos disse nye medlemsstater som følge af omkostningerne ved afviklingen af de pågældende mængder, er fastsat i bilaget.
Artikel 2
1. Beløbene i bilaget skal betragtes som indtægt på Unionens budget.
2. Rumænien må betale de i bilaget anførte beløb til Unionens budget i fire lige store afdrag. Det første afdrag betales inden den sidste dag i den anden måned efter den måned, hvor denne afgørelse meddeles den nye medlemsstat. Efterfølgende afdrag betales inden henholdsvis den 31. oktober 2011, den 31. oktober 2012 og den 31. oktober 2013.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Rumænien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. august 2010.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 12 päivänä elokuuta 2010,
muiden maataloustuotteiden kuin sokerin ylijäämävarastojen määrittämisestä ja niiden poistamisesta aiheutuvista taloudellisista seurauksista Bulgarian ja Romanian liittymisen vuoksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 5524)
(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)
(2010/454/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen,
ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen liitteessä V olevan 3 luvun 4 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan liitteessä V olevan 3 luvun 2 kohdan mukaan Bulgarian ja Romanian, jäljempänä ’uudet jäsenvaltiot’, alueella liittymispäivänä vapaassa vaihdannassa olevien tuotteiden yksityiset tai julkiset varastot, jotka määrältään ylittävät sen, minkä voidaan katsoa edustavan tavanomaista tasausvarastoa, on poistettava uusien jäsenvaltioiden kustannuksella. Tavanomaisen tasausvaraston käsite olisi määriteltävä kunkin tuotteen osalta kullekin yhteiselle markkinajärjestelylle ominaisten arviointiperusteiden ja tavoitteiden perusteella.
(2)
Kun otetaan huomioon kullekin markkinajärjestelylle ominaiset arviointiperusteet ja tavoitteet sekä uusien jäsenvaltioiden liittymistä edeltäneiden hintojen ja yhteisön hintojen välinen suhde, tavanomaista tasausvarastoa olisi arvioitava alakohtaisten tekijöiden perusteella.
(3)
Ylijäämävarastojen laskemisen perustana olisi oltava kotimaisen tuotannon vaihtelu vuonna 2006, tuonti mukaan luettuna ja vienti pois luettuna, verrattuna kotimaisen tuotannon keskivaihteluun, tuonti mukaan luettuna ja vienti pois luettuna, viimeisimmän kolmen vuoden aikana.
(4)
Laskentatuloksia olisi mukautettava sen huomioon ottamiseksi, että eräät tuoteluokat, kuten voi ja voiöljy, eri riisilaadut, humala, siemenet, viininvalmistuksesta peräisin oleva alkoholi, tupakka ja viljat ovat keskenään korvattavissa, minkä vuoksi niitä olisi pidettävä yhtenä ryhmänä, jolloin ryhmän joidenkin tuotteiden varastojen kasvu tasapainottuu ryhmän muiden tuotteiden varastojen laskulla.
(5)
Arvioidulla ylijäämävarastointikaudella tapahtuneen talouskasvun ja siitä mahdollisesti seuranneen elintarvikkeiden kulutuksen lisääntymisen huomioon ottamiseksi on otettu käyttö lineaarinen suuntaus, jossa perusviivan muodostavat vuosien 2003, 2004 ja 2005 tuotantoa ja kauppaa koskevat luvut. Tapauksissa, joissa lineaarinen suuntaus olisi johtanut suurempaan ylijäämään, on käytetty kotimaisen tuotannon keskivaihtelua, tuonti mukaan luettuna ja vienti pois luettuna, viimeisimmän kolmen vuoden aikana.
(6)
Pienten ylijäämien pois sulkemiseksi on käytetty kynnysarvoa seuraavasti: jos tietyn tuotteen ylijäämävarasto on enintään 10 prosenttia siitä määrästä, jota pidetään kyseisen tuotteen tavanomaisena tasausvarastona asianomaisessa uudessa jäsenvaltiossa, jäsenvaltiolta ei tulisi periä maksua. Tämä 10 prosenttia kattaa liittymistä edeltäneellä ajanjaksolla vallinneissa erityisissä olosuhteissa kerättyjen tilastotietojen virhemarginaalin sekä tämän toimenpiteen monimutkaisuuden ja laajuuden.
(7)
Lisäksi komissio pyysi uusia jäsenvaltioita esittämään huomautuksia ja perusteita erityisistä olosuhteista, joiden vuoksi varastot ovat tavanomaista suuremmat, ja tarkasteli näitä. Perustelut eivät olleet riittäviä johdanto-osan 1-6 kappaleissa kuvattua menetelmää noudattaen vahvistettujen lukujen muuttamiseen.
(8)
Laskelman olisi perustuttava jäsenvaltioiden toimittamiin virallisiin Eurostatin tietoihin, jos niitä on saatavilla. Jos näitä tietoja ei tilastojen luottamuksellisuuden vuoksi ole saatavilla, olisi niiden sijaan käytettävä uusien jäsenvaltioiden komissiolle virallisesti toimittamia tietoja.
(9)
Bulgarian osalta johdanto-osan 1-6 kappaleissa kuvatun menetelmän matemaattinen soveltaminen johdanto-osan 8 kappaleessa tarkoitettuihin tilastotietoihin johtaa tulokseen, jonka mukaan ylijäämävarastoja ei ole, jolloin johdanto-osan 7 kappaleessa kuvatun kaltaisia erityistilanteita koskevia huomautuksia ei tarvitse ottaa huomioon.
(10)
Ylijäämävarastojen taloudellisten seurausten laskemista varten olisi laskettava niiden poistamiskustannukset. Koska säilötyille sienille, joiden varastojen on todettu olevan merkittävästi ylijäämäisiä, ei ole myönnetty vientitukea, on vastaavan lähestymistavan varmistamiseksi aiheellista ottaa perustaksi sisäisten ja ulkoisten keskihintojen erotus. Koska ylijäämävarastojen määrittämisestä johtuvat taloudelliset seuraukset ovat luonteeltaan väliaikaisia, asianomaisten jäsenvaltioiden olisi maksettava vastaavat määrät unionin talousarvioon. On tarpeen vahvistaa kyseisille maksuille maksupäivämäärä. Ottaen huomioon Romanian mainitsema nykyinen vaikea taloustilanne on katsottu aiheelliseksi pidentää näiden maksujen maksuaika neljäksi vuodeksi.
(11)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Bulgariassa ja Romaniassa liittymispäivänä vapaassa vaihdannassa olleiden maataloustuotteiden määrät, jotka ovat suuremmat kuin määrät, joiden voidaan katsoa edustavan tavanomaista tasausvarastoa 1 päivänä tammikuuta 2007, sekä kyseisten määrien poistamisesta aiheutuvat, näiltä uusilta jäsenvaltioilta perittävät määrät vahvistetaan liitteessä.
2 artikla
1. Liitteessä vahvistettuja määriä pidetään tuloina unionin talousarvioon.
2. Romania voi maksaa liitteessä vahvistetut määrät unionin talousarvioon neljänä yhtä suurena eränä. Ensimmäinen erä on maksettava viimeistään sitä kuukautta, jona tämä päätös annetaan tiedoksi asianomaiselle uudelle jäsenvaltiolle, seuraavan toisen kuukauden viimeisenä päivänä. Seuraavat erät on maksettava viimeistään 31 päivänä lokakuuta 2011, 31 päivänä lokakuuta 2012 ja 31 päivänä lokakuuta 2013.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Romanialle.
Tehty Brysselissä 12 päivänä elokuuta 2010.