KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 27. juli 2011
om Belgiens statsstøtte til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos kvæg (statsstøtte C 44/08 (ex NN 45/04))
(meddelt under nummer K(2011) 5457)
(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentiske)
(2011/678/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med nævnte artikel (2) og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Europa-Kommissionen har efter at have modtaget klager i januar og februar 2004 foretaget en foreløbig undersøgelse af den af Belgien ydede støtte til dækning af udgifter til screening for overførbare spongiforme encephalopatier hos kvæg (i det følgende benævnt BSE-test).
(2)
Under henvisning til disse klager anmodede Kommissionen i et brev af 27. januar 2004 de belgiske myndigheder om oplysninger om den pågældende foranstaltning. Samtidig anmeldte de belgiske myndigheder en støtteforanstaltning til finansiering af screening for overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr i overensstemmelse med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt TEUF) (ved brev af 23. januar 2004, registreret den 28. januar 2004), som er indført under nummer N 54/04.
(3)
De belgiske myndigheder sendte Kommissionen skriftlige oplysninger ved brev af 6. februar 2004 og 14. maj 2004, registreret henholdsvis den 11. februar 2004 og den 19. maj 2004.
(4)
Ved brev af 19. juli 2004 informerede Kommissionen Belgien om, at foranstaltningen var blevet overført til registret over ikkeanmeldt støtte under nr. NN 45/04, fordi det havde vist sig, at nogle af midlerne allerede var blevet udbetalt.
(5)
Et uformelt møde mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene fandt sted den 1. september 2004.
(6)
De belgiske myndigheder sendte yderligere oplysninger ved brev af 16. september 2004 og 22. februar 2007, registreret henholdsvis den 20. september 2004 og den 22. februar 2007.
(7)
Ved brev af 26. november 2008 underrettede Kommissionen Belgien om sin beslutning om at indlede proceduren omhandlet i TEUF's artikel 108, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning. Denne beslutning er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.
(8)
Ved brev af 19. december 2008, registreret den 26. december 2008, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Den nye frist blev indrømmet ved brev af 13. januar 2009. Belgien fremsendte sine bemærkninger ved brev af 25. februar 2009, registreret den 6. marts 2009.
(9)
Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede parter.
(10)
Ved brev af 17. juli 2009 stillede Kommissionen Belgien supplerende spørgsmål i forbindelse med de af Belgien fremsatte bemærkninger. Ved brev af 4. september 2009, registreret den 8. september 2009, anmodede Belgien om forlængelse af svarfristen. Kommissionen modtog Belgiens svar ved brev af 16. oktober 2009, registreret den 20. oktober 2009.
(11)
Der blev holdt to møder mellem de belgiske myndigheder og Kommissionens tjenestegrene den 2. oktober 2009 og den 30. oktober 2009.
(12)
Efter disse møder fremsendte Belgien supplerende oplysninger den 14. december 2009, registreret den 16. december 2009. Under henvisning til den undersøgelse, de belgiske konkurrencemyndigheder samtidig havde indledt vedrørende eventuel karteldannelse fra laboratoriernes side, anmodede Belgien om forlængelse af fristen den 21. januar 2010, den 29. september 2010 og den 17. januar 2011. Kommissionen indvilligede i at forlænge fristerne.
(13)
Kommissionen sendte en sidste anmodning om oplysninger den 22. februar 2011, som de belgiske myndigheder besvarede ved brev af 6. april 2011. Kommissionen indvilligede i en yderligere forlængelse af fristen, således at Belgien kunne besvare spørgsmålene, når resultatet af de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse forelå.
(14)
De belgiske myndigheder svarede ved brev af 19. maj 2011, registreret den 25. maj 2011.
2. BESKRIVELSE
2.1. Baggrund (4)
(15)
I januar 2004 modtog Kommissionen en klage vedrørende et udkast til kongelig anordning om indførelse af en skattelignende afgift til at finansiere BSE-screeningerne.
(16)
Under henvisning til denne klage anmodede Kommissionens tjenestegrene de belgiske myndigheder om en redegørelse. Som svar på denne anmodning om oplysninger anførte de belgiske myndigheder, at BSE-test har været obligatoriske siden 1. januar 2001 for kreaturer på over 30 måneder og for nødslagtede kreaturer på over 24 måneder (5). De anmeldte også et udkast til kongelig anordning vedrørende TSE-screening af dyr (i det følgende benævnt kongelig TSE-anordning). Dette udkast til kongelig anordning er registreret under nummer N 54/04. De belgiske myndigheder anførte, at det nye udkast til kongelig anordning var en ændring af det udkast til kongelig anordning, som Belgien havde anmeldt i 2001, og som Kommissionen havde godkendt ved beslutning N 21/02 af 13. februar 2002 (6), og af et andet udkast, som var blevet drøftet uformelt med Kommissionen i 2003. Ingen af disse to anordninger var imidlertid blevet gennemført, og anordningen anmeldt i 2004 var en omarbejdelse heraf.
(17)
Det fremgår af de af Belgien fremsendte oplysninger, at statskassen siden 1. januar 2001 (7) har dækket udgifterne til BSE-test (dvs. udgifterne til prøveudtagning og analyse). Siden den 1. januar 2002 har BIRB (det belgiske interventions- og restitutionskontor) forfinansieret udgifterne til disse test, indtil der forelå en politisk beslutning om, hvilken finansieringsordning der skulle benyttes.
(18)
Efter en række bemærkninger fra Kommissionens tjenestegrene vedrørende det anmeldte udkast til kongelig anordning (N 54/04) fremsendte de belgiske myndigheder i maj 2004 et nyt udkast til kongelig anordning, der skulle imødekomme Kommissionens bemærkninger og indeholdt bestemmelser om en gebyrordning på 10,70 EUR pr. kreatur, som blev frembudt til slagtning fra og med 1. januar 2003 og skulle underkastes en hurtig BSE-test. De belgiske myndigheder nævnte, at test udført og forfinansieret i 2002 helt og holdent var finansieret af indirekte statsstøtte, dvs. skattelignende afgifter. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at der var blevet finansieret et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test fra den 1. januar 2003 gennem skattelignende afgifter. De belgiske myndigheder fremsendte detaljerede tabeller over udgifterne til BSE-test fra og med 2003 og et overslag over finansieringen af disse test gennem skattelignende afgifter og gebyrer. De belgiske myndigheder anførte, at finansieringsordningen forventedes gennemført pr. 1. juli 2004 for gebyrernes vedkommende og pr. 1. januar 2005 for de skattelignende afgifters vedkommende.
(19)
Da det fremgik af det anmeldte udkast til kongelig anordning, at støtten allerede var blevet bevilget og afgifterne opkrævet siden den 1. januar 2002, blev foranstaltningen registreret som ikkeanmeldt den 19. juli 2004 under nummer NN 45/04. Den under nummer N 54/04 registrerede anmeldelse blev derimod trukket tilbage af Belgien.
(20)
Det følger af de af Belgien fremsendte oplysninger i 2004, at det generelt var hensigten at forfinansiere testene, som skulle tilbagebetales senere, og anvende en del af afgiftsbeløbet til tilbagebetaling af udgifterne til de forfinansierede test.
(21)
I et brev af 16. september 2004 redegjorde de belgiske myndigheder for et nyt udkast til kongelig anordning, hvor det var tanken at fastholde et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur fremover. Hele beløbet omhandlet i det nye udkast til kongelig anordning ville blive anvendt til at finansiere BSE-test af kreaturer, som blev slagtet fra og med anordningens ikrafttræden. Tilbagebetalingen af beløb på mere end de 40 EUR, som var tilladt ifølge EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i forbindelse med TSE-test, døde dyr og slagteriaffald (8) (i det følgende benævnt TSE-rammebestemmelserne) af 24. december 2002, og som blev forfinansieret efter 1. januar 2003, skulle behandles i et andet udkast, som ville blive forelagt Kommissionen, med henblik på tilbagebetaling af disse forfinansieringer. Denne kongelige anordning blev vedtaget den 15. oktober 2004 (9) og trådte i kraft den 1. december 2004.
(22)
Ifølge de belgiske myndigheders oplysninger beløber de samlede forfinansierede udgifter ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR sig til 15 237 646 EUR for perioden fra den 1. januar 2003 (10) til den 30. juni 2004. Ifølge de belgiske myndigheder blev maksimumsbeløbet på 40 EUR overholdt fra og med 30. juni 2004. (11).
(23)
I samme brev af 16. september 2004 fremsendte de belgiske myndigheder to sæt kortfattede oplysninger i henhold til artikel 19 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1/2004 af 23. december 2003 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder, der beskæftiger sig med produktion, forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (12).
(24)
Disse to foranstaltninger er registreret som fritaget for anmeldelse under nummer XA 53/04 og XA 54/04. Som anført i punkt 19 i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure dækker den under nummer XA 53/04 fritagne foranstaltning forfinansiering af BSE-test (13) med en maksimal støtteintensitet på 40 EUR pr. test og blev gennemført den 1. januar 2003. Retsgrundlaget for denne foranstaltning er loven af 27. december 2002 om det almindelige udgiftsbudget for 2003. I den under nummer XA 54/04 fritagne foranstaltning, som blev gennemført den 15. oktober 2004, fastsættes en maksimal støtteintensitet på 33,38 EUR pr. test. Denne støtteforanstaltning gælder for ubestemt tid. Det juridiske grundlag er loven af 27. december 2003 om det almindelige udgiftsbudget for 2004.
(25)
I samme brev af 16. september 2004 påpegede de belgiske myndigheder som svar på spørgsmålene fra Kommissionens tjenestegrene, at de laboratorier, der blev udvalgt til at udføre disse test, skulle opfylde nogle meget præcise betingelser for at udføre de pågældende analyser.
(26)
Kort efter brevene af 14. maj 2004 og 16. september 2004 anmeldte de belgiske myndigheder to udkast til kongelig anordning om finansiering af Agence fédérale pour la sécurité de la chaîne alimentaire (forbundskontoret for fødevareforsyningskædens sikkerhed, i det følgende benævnt AFSCA). Formålet med disse foranstaltninger var at indføre en afgift og et gebyr til dækning af AFSCA's virksomhed. De er omfattet af beslutning K(2005) 4203 af 9. november 2005 om statsstøtte N 9/05 og N 10/05 (i det følgende benævnt beslutning N 9/05 og N 10/05) anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Disse foranstaltninger blev vedtaget ved kongelig anordning af 10. november 2005 om fastlæggelse af afgifterne omhandlet i artikel 4 i loven af 9. december 2004 om finansiering af AFSCA (14) samt ved kongelig anordning af 10. november 2005 om gebyrerne omhandlet i artikel 5 i loven af 9. december 2004 vedrørende finansiering af AFSCA (15). Disse to kongelige anordninger trådte i kraft den 1. januar 2006. I den kongelige anordning om afgifter ophæves den kongelige anordning af 15. oktober 2004 omhandlet i betragtning 21.
(27)
Helt konkret går den kongelige anordning om gebyrer ud på, at slagteriet forpligtes til at betale et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur eller hovdyr. Den kongelige anordning om afgifter indeholder bestemmelser om finansiering af en del af BSE-testene og opkrævning i forskellige sektorer. Den samlede udgift til BSE-testen beløber sig til 44,08 EUR, heraf 12 EUR til prøveudtagning (som finansieres med op til 10,70 EUR af slagteriet i medfør af den kongelige anordning om gebyrer og for 1,30 EURs vedkommende af afgiften) og 32,08 EUR, der finansieres af afgiften og betales direkte af AFSCA til laboratorierne. I beslutning N 9/05 og N 10/05 konkluderede Kommissionen, at finansieringen af AFSCA via gebyrerne ikke var statsstøtte, at finansieringen af den globale stikprøvekontrol via de faste afgiftsbeløb ikke var statsstøtte, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test over afgifterne var statsstøtte forenelig med reglerne, og at finansieringen af udgifterne til andre test/kontroller i forbindelse med produktion/markedsføring var statsstøtte i overensstemmelse med reglerne.
(28)
I december 2006 sendte Kommissionen nye spørgsmål til Belgien vedrørende sag NN 45/04. Spørgsmålene drejede sig bl.a. om tilbagebetaling af udbetalte beløb under forfinansieringen siden den 1. januar 2003.
(29)
I deres svar af 22. februar 2007 fremførte de belgiske myndigheder, at de ville foretage en samlet tilbagebetaling af alle udgifter til BSE-analyser over en periode på 15 år. I praksis blev der oprettet en solidarisk tilbagebetalingsordning gennem AFSCA's nye finansieringsordning. Alle operatører har siden den 1. januar 2006 betalt bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som har haft kvæg i den pågældende periode, betaler ligeledes til denne ordning.
2.2. Indhold af klagerne mod udkastet til kongelig TSE-anordning
(30)
Ifølge klagerne vedrørende udkastet til TSE-anordning opkræves afgiften for alle dyr, som slagtes på belgiske slagterier, og pålægges også importerede produkter. En klager har fremført, at en betydelig procentdel af de dyr, som slagtes på de belgiske slagterier, stammer fra andre medlemsstater. Klagerne finder, at afgiften udgør en diskrimination af importerede dyr, eftersom indtægterne anvendes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test af belgiske kreaturer.
2.3. Tvivlsspørgsmål rejst af Kommissionen i forbindelse med indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure
(31)
Først skal det gøres klart, at den formelle undersøgelsesprocedure drejer sig om støtten til finansiering af TSE-screening af dyr i Belgien siden den 1. januar 2001 samt mekanismerne til finansiering af denne støtte bortset fra den støtte, som blev godkendt ved Kommissionens beslutning, fordi den var forenelig med det indre marked. Konkret betyder det, at støtten godkendt ved beslutning N 9/05 og N 10/05 (som vedrører afgifter og gebyrer til finansiering af AFSCA) ikke vil blive vurderet med hensyn til foreneligheden med reglerne om statsstøtte, som var gældende på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet. Nærværende beslutning vedrører følgelig udelukkende støtten til finansiering af BSE-test i perioden 2001-2006 samt den dertil anvendte finansieringsordning, eftersom støtten til BSE-test i denne periode blev forfinansieret, og denne forfinansiering bliver tilbagebetalt over flere år.
(32)
For tydeliggørelsens skyld er det nødvendigt at understrege den terminologiske sondring mellem gebyr og afgift: På den ene side er der vederlag eller gebyrer, som dækker udgifterne til en ydet tjeneste. I den foreliggende sag beløber de sig til 10,70 EUR, som er blevet opkrævet siden den 1. december 2004 på grundlag af den kongelige TSE-anordning og efterfølgende på grundlag af den kongelige anordning om gebyrer til finansiering af AFSCA. På den anden side er der bidrag eller afgifter, som pålægges på grundlag af den kongelige anordning af 10. november 2005, opkræves af AFSCA, betales af driftsenheder på det belgiske territorium og er fordelt på syv sektorer (se betragtning 29 i beslutning N 9/05 og N 10/05).
(33)
Kommissionen bemærkede i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test i Belgien finansieres og blev finansieret af tilskud og en skattelignende afgiftsordning, som består af både gebyrer og afgifter. En del af indtægterne fra disse gebyrer og afgifter skulle være anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af testene.
(34)
Kommissionen havde påpeget flere problemer og fremført, at der manglede oplysninger til en endelig vurdering af de pågældende foranstaltninger. For det første var det spørgsmålet, om modtagerne af disse tjenester havde en fordel. Det stod nemlig ikke klart, om gebyrerne for BSE-testene dækkede den del af testudgifterne, som ikke var dækket af statsstøtte forenelig med reglerne. Den nøjagtige udgift til disse test var ikke kendt, og det samme gjaldt den supplerende finansieringskilde, hvis gebyrerne ikke var tilstrækkelige til at dække de samlede udgifter til BSE-testene. Det var heller ikke godtgjort, om vilkårene for de af AFSCA ydede tjenester svarede til markedsprisen, bl.a. fordi de belgiske myndigheder ikke klart havde angivet, at laboratorierne var valgt efter en åben og gennemsigtig procedure.
(35)
For det andet var opkrævningsmekanismen ikke overskuelig, bl.a. var modtagere og bidragydere ikke klart defineret, og der var uklarheder omkring mekanismen for tilbagebetaling af forfinansieringen af udgifterne til BSE-test. Der var yderligere tvivl om, hvilke betingelser de skattelignende afgifter skulle opfylde for at blive betragtet som værende i overensstemmelse med statsstøttereglerne, bl.a. hvad angår importvarers fritagelse for de skattelignede afgifter, med hensyn til om eksportvarer var omfattet af støtteforanstaltningen finansieret af afgifterne, og om afgifterne påvirkede slutprodukternes pris, eftersom denne afhang af svingningerne i udbud og efterspørgsel på det frie marked.
3. BEMÆRKNINGER FRA BELGIEN
(36)
Kommissionen modtog Belgiens bemærkninger til de tvivlsspørgsmål, som Kommissionen rejste i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, den 27. februar 2009. De kan sammenfattes således:
3.1. Betegnelse af finansieringen af BSE-test som statsstøtte
(37)
Belgien har lige fra starten anfægtet, at Kommissionen betegner finansieringen af BSE-test som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske. For Belgien fastholder, at pligten til at udføre BSE-test er et krav i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (16) af hensyn til folkesundheden. Til støtte for sit synspunkt nævner Belgien to domme (17), hvor EF-Domstolen fandt, at udgifter til kontrolforanstaltninger til beskyttelse af folkesundheden ikke kan betragtes som kompensation for en tjeneste, og at det er op til myndigheden selv at afholde disse omkostninger. Belgien erkender, at de pågældende domme vedrører fri bevægelighed for varer og ikke statsstøtte, men mener, at tankegangen kan overføres til et område som statsstøtte.
(38)
Desuden påpeger Belgien, at da forordning (EF) nr. 999/2001 ikke kræver, at udgifterne til kontrol afholdes af virksomhederne, kan en medlemsstat selv fastsætte sin normalordning for finansiering af BSE-test. Selektivitetskriteriet for statsstøtte må følgelig efter Belgiens mening vurderes i forhold til denne normalordning (18). Der kan kun være tale om statsstøtte, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til den af Belgien valgte normalordning. Belgien fremfører, at Kommissionen tilsyneladende mener, at normen bør være, at udgifterne afholdes af landmændene, hvilket der imidlertid ikke står noget om i de gældende tekster. Hvis forskellige ordninger for finansiering af BSE-test kan føre til konkurrenceforvridninger, finder Belgien, det bør løses ved harmonisering af lovgivningerne (19), men på ingen måde udgør en statsstøtteproblematik. Belgien nævner ligeledes GEMO-dommen (20), men mener ikke, det ændrer Belgiens synspunkt i den foreliggende sag. I sit brev af 16. oktober 2009 afviser Belgien igen Kommissionens betegnelse af ordningen som statsstøtte i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. Men Belgien er samarbejdsvilligt gået ind på Kommissionens logik for at få afklaret punkterne i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.
3.2. Betegnelse af gebyret
(39)
Belgien mener ikke, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur kan betragtes som statsstøtte.
(40)
Ifølge Belgien kan der kun være tale om statsstøtte, såfremt en eller flere virksomheder opnår en fordel. I forbindelse med gebyr kan der følgelig kun være tale om statsstøtte, såfremt den opnåede fordel er større end det betalte beløb. Hvis en del af BSE-testene finansieres af myndighederne, svarer den endelige fordel for landmanden til udgiften til testen efter fradrag af det betalte gebyr.
(41)
Belgien går videre i denne tankegang og fremfører, at i tilfælde af tilbagesøgning vil det betyde, at landmanden afkræves en højere samlet betaling. For hvis den samlede udgift til testen skal betales tilbage, vil det i sidste ende indebære, at denne udgift lægges oven i det gebyrbeløb, der allerede er betalt.
(42)
Belgien understreger, at ifølge EF-Domstolens retspraksis er der kun tale om statsstøtte, hvis indtægterne fra gebyrerne anvendes til fordel for en specifik gruppe og ikke i tilsvarende omfang kommer alle, som har betalt gebyr, til gode (21). I den foreliggende sag pålægges gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur de økonomiske aktører, som beskæftiger sig med produktion af oksekød. De 10,70 EUR, som anvendes til testen, udgør ingen økonomisk fordel for dem og kan følgelig ikke betragtes som statsstøtte i henhold til TEUF's artikel 107.
(43)
Ifølge Belgien har Kommissionen anvendt en tilsvarende tankegang i sin beslutning N 9/05 og N 10/05. Belgien anfører, at i denne beslutning blev gebyret på 10,70 EUR ikke betegnet som statsstøtte (se betragtning 98 i beslutningen). Der er anvendt en tilsvarende tankegang i beslutning N 21/02, hvor en del af udgifterne til BSE-test finansieret delvis af gebyrer fra sektoren ikke blev betragtet som statsstøtte.
(44)
I de belgiske myndigheders brev af 16. oktober 2009 anføres, at gebyret var pålagt landmanden og dækkede en del af de økonomiske udgifter til BSE-test. Som svar på Kommissionens spørgsmål om, hvorvidt gebyrbeløbet svarede til den faktiske økonomiske udgift til de af laboratorierne leverede ydelser, anførte Belgien, at gebyret kun dækkede en del af udgifterne til BSE-testene som nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. Kommissionens begrundelse i betragtning 61-66 i samme beslutning, som gik ud på, at udgifterne til de leverede ydelser svarede til gebyrbeløbet, drejede sig om andre ydelser end BSE-test. Belgien gentager, at hvad angår BSE-test, var det i beslutning N 9/05 og N 10/05 fastslået, at ydelsen i form af BSE-test faktisk var statsstøtte, men at gebyret (dvs. 10,70 EUR) ikke var støtte og skulle fratrækkes udgiften til testene.
3.3. Ingen overkompensation og testpriser i overensstemmelse med markedspriser
(45)
Belgien henviser til punkt 132 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til landbrug og skovbrug 2007-2013 (22) (i det følgende benævnt rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013), hvor det anføres, at 40 EUR pr. test på indeværende tidspunkt er den laveste pris i Fællesskabet. Siden 2005 har de af AFSCA tilbudte priser ligget under 40 EUR. Det viser efter de belgiske myndigheders opfattelse, at priserne i Belgien er i overensstemmelse med markedspriserne. I sin beslutning N 9/05 og N 10/05 erkendte Kommissionen, at laboratorierne var udvalgt gennem åbne, gennemsigtige og ikkediskriminerende procedurer, og at tjenesteyderne (dvs. laboratorierne) ikke kan anses for at modtage statsstøtte. Situationen har ikke ændret sig siden. Desuden er de belgiske konkurrencemyndigheder i øjeblikket ved at undersøge, om laboratorierne har dannet priskarteller i forbindelse med BSE-test. Ifølge de belgiske myndigheder viser det klart, at de på ingen måde ønsker at betale laboratorierne en overpris. I deres brev af 16. oktober 2009 oplyste de belgiske myndigheder, at undersøgelsen af laboratoriernes eventuelle deltagelse i et priskartel ville fortsætte, og at denne undersøgelse i princippet ville blive afsluttet i løbet af første kvartal af 2010.
3.4. Afgift på eksport og import
(46)
De belgiske myndigheder fremfører, at afgifterne og gebyrerne aldrig har været pålagt import eller eksport. Det er kun virksomheder etableret i Belgien, som skal betale afgift, og gebyret på 10,70 EUR opkræves kun for kvæg slagtet i Belgien på over 30 måneder.
(47)
Belgien fremhæver, at Kommissionen allerede gennemgik disse foranstaltninger i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 og konkluderede, at afgifterne ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser.
3.5. Ingen mekanisme til overvæltning af det af slagterierne betalte gebyr på producenterne eller andre markedsaktører
(48)
De belgiske myndigheder anfører, at slagterierne vælter gebyrudgiften over på deres kunder, som enhver anden virksomhed vælter sine omkostninger over på sine kunder. De normale markedsmekanismer sørger altså for denne overvæltning. Desuden er det almindelig praksis at angive gebyrudgiften særskilt i fakturaerne til producenterne. I denne henseende henviser Belgien til betragtning 93 og 95 i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor kriterierne i TSE-rammebestemmelsernes punkt 25 betragtes som opfyldt.
3.6. Betegnelse af modtagerne som små og mellemstore virksomheder (i det følgende benævnt SMV'er)
(49)
Belgien påpeger, at alle landmænd i Belgien er SMV'er på grundlag af følgende betingelser: De beskæftiger under 250 personer, deres årlige omsætning andrager højst 40 mio. EUR, eller deres samlede årlige balance er højst på 27 mio. EUR, og under 25 % af virksomheden ejes af en anden virksomhed eller andre virksomheder, som ikke er SMV'er.
3.7. Bemærkninger til støttens forenelighed i de tre perioder nævnt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure (2001-2003, 2003-2007 og efter 2007)
(50)
Perioden fra den 1. januar 2001 til den 1. januar 2003 giver ikke anledning til særlige bemærkninger fra Belgiens side, eftersom Kommissionen selv kom frem til en sandsynlig forenelighed i betragtning 80 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure. Belgien anfører imidlertid, at støtten ikke udgjorde mere end 100 % af de afholdte udgifter, og er villig til om nødvendigt at fremlægge yderligere oplysninger desangående.
(51)
Belgien pointerer imidlertid, at disse oplysninger kun fremlægges subsidiært, da Belgiens synspunkt lige fra begyndelsen er, at der ikke kan være tale om statsstøtte i det foreliggende tilfælde, eftersom det er op til Belgien at vælge, hvordan BSE-testene finansieres.
(52)
Hvad angår perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. januar 2007, anfører Belgien, at der ikke er udbetalt støtte, som andrager mere end 100 % af testudgiften. Belgien henviser til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor dette spørgsmål allerede blev behandlet.
(53)
Hvad angår perioden efter den 1. januar 2007, har Belgien aldrig ydet støtte på mere end 40 EUR, eftersom udgiften til testen var på under 40 EUR.
(54)
Som bilag til sine bemærkninger fremsender Belgien en detaljeret kronologisk oversigt over de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med finansieringen af BSE-testene. Da disse oplysninger i stor udstrækning fremgår af den beskrivende del af denne beslutning, gentages den fuldstændige ordlyd ikke i dette afsnit. Visse oplysninger anføres dog også nedenfor.
(55)
Det kronologiske forløb af BSE-testenes finansiering er som følger:
-
fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001: fuldt ud finansieret af statskassen
-
fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004: test forfinansieret af BIRB, forfinansiering 67 156 527,65 EUR i alt
-
fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004: forfinansieret af AFSCA
-
fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005: gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 med tillæg af en finansiering fra AFSCA' reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage
-
fra den 1. januar 2006: finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur og afgifter pålagt syv forskellige sektorer (23); disse bidrag anvendes ligeledes til at tilbagebetale udgifterne til BSE-test, som var blevet forfinansieret siden den 1. januar 2008; gebyret blev efterfølgende pristalsreguleret til 11,07 EUR fra den 1. januar 2008.
(56)
Priserne for BSE-test er som følger:
(EUR)
Periode
Samlet udgift til test (24)
Gebyrets størrelse
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Svar på Kommissionens supplerende spørgsmål
(57)
I sit brev af 16. oktober 2009 besvarede Belgien med flere uddybende oplysninger Kommissionens spørgsmål af 24. juli 2009 i tilknytning til de af Belgien fremsatte bemærkninger. For det første gentog Belgien, at en medlemsstat ikke er forpligtet til at lade de økonomiske aktører betale udgiften til BSE-test. Når det drejer sig om udgifter til beskyttelse af folkesundheden, kan udgifterne til kontrolforanstaltninger, som kræves af de offentlige myndigheder, ikke betragtes som modydelse for en tjeneste og pålægges de økonomiske aktører. Men Belgien valgte i ønsket om at samarbejde at besvare Kommissionens spørgsmål ud fra den logik, der er givet udtryk for i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.
(58)
Hvad angår fællesskabsfinansieringen, bekræftede Belgien, at den var medtaget i de tidligere oplyste tal.
(59)
Dernæst anførte Belgien, at finansieringen i perioden fra den 30. juni 2004 til den 31. december 2005 var blevet varetaget af AFSCA baseret på de finansieringskilder, AFSCA rådede over, og som var overtaget fra de tidligere enheder, hvori AFSCA havde sin oprindelse. Der var ingen skattelignede afgifter i den periode.
(60)
Kommissionen havde stillet nogle spørgsmål om sammenhængen mellem beløbene på henholdsvis 15 237 646 og 67 156 527,65 EUR nævnt i Belgiens bemærkninger (se betragtning 55). Belgien svarede, at de 15 237 646 EUR var medtaget i de 67 156 527,65 EUR. Desuden anførte de belgiske myndigheder, at de ville regne efter og kontrollere det nævnte beløbs nøjagtighed.
(61)
Hvad angår gebyrerne, oplyste Belgien, at de blev betalt af landmændene og ikke kunne betragtes som statsstøtte. Belgien henviser i denne henseende til beslutning N 9/05 og N 10/05, hvoraf det fremgik, at kun 33,38 EUR af den samlede pris på 44,08 EUR udgjorde statsstøtte. De 10,70 EUR var ikke støtte og blev derfor fratrukket testens pris ved vurderingen af overensstemmelsen med den maksimale støtteintensitet på 40 EUR pr. test.
(62)
For alle eventualiteters skyld anførte Belgien, at den eneste forskel i forhold til den af Kommissionens godkendte ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05 var pristalsreguleringen af gebyrets størrelse, som blev hævet fra 10,70 EUR til 11,07 EUR.
(63)
I sit brev af 1. december 2009 foretog Belgien nogle korrektioner af de tidligere oplysninger om antallet af udførte test. De nye tal skulle erstatte de tidligere oplyste i brevene før og efter beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure.
(64)
Disse ændringer skyldtes, at det medregnede antal prøveudtagninger var fejlagtigt. De første beregninger var nemlig baseret på et teoretisk antal på tre prøver i timen, hvorimod der faktisk var blevet udtaget 12 prøver i timen i praksis. Dette højere antal test i timen førte til en lavere pris for hver prøveudtagning, hvilket ligeledes havde indflydelse på den samlede udgift pr. test, fordi testudgiften til dels består af en timepris, som bliver lavere på grund af det højere antal prøveudtagninger i timen. Desuden blev antallet af slagtede dyr i 2003 og 2004 justeret ned i forhold til de tidligere oplyste tal. De i Belgiens brev af 1. december 2009 nævnte tal gælder for kvæg slagtet til konsum indberettet til Kommissionen for 2003 og 2004.
(EUR)
2003
Laboratorieudgift
Dyrlægetimepris
Udgift tilprøveudtagning
Udgift til testkit
Samlet udgift
Intervention
40 EUR/test
januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
februar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
marts
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
april
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
maj
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juni
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juli
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
august
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
september
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
oktober
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
november
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
december
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(EUR)
2004
Laboratorieudgift
Dyrlægetimepris
Udgift tilprøveudtagning
Udgift til testkit
Samlet udgift
Intervention
40 EUR/test
1.-15. januar
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. januar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
februar
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
marts
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
april
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
maj
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juni
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juli
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
august
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
september
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
oktober
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
november
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
december
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
På grundlag af tabellen i betragtning 64 kommer Belgien frem til, at den samlede udgift til BSE-test er på under 40 EUR fra og med den 1. juli 2004.
(66)
De belgiske myndigheder har på denne baggrund ligeledes berigtiget tabellen fremsendt inden indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure og angivet i betragtning 25 i beslutningen herom. De senest oplyste tal er de faktiske tal og ikke skøn som tidligere. Det fremgår af disse oplysninger, at det samlede forfinansierede beløb udgør 6 619 810,74 EUR og ikke 15 237 789,90 EUR som anslået tidligere.
Periode
Testpris (EUR)
Antal test
I alt (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Indirekte statsstøtte
40,00
373 550
14 942 015,90
Testudgift 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
I alt
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Indirekte statsstøtte
40,00
160 551
6 422 043,10
Vederlag
22,02
160 551
860 286,19
I alt
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Samlet budget forfinansieret ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgien anfører ligeledes, at hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelse skulle vise, at laboratoriernes pris for BSE-testene blev hævet på grund af en eventuel ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, vil Belgien sørge for, at den betalte overpris bliver tilbagesøgt, og om nødvendigt indlede retslige procedurer ved de kompetente domstole.
(68)
I deres brev af 6. april 2011 bekræftede de belgiske myndigheder, at gebyret på 10,70 EUR kun vedrørte betaling for BSE-testen afholdt af den, der fik udført testen på det pågældende tidspunkt, og ikke blev anvendt til tilbagebetaling af forfinansieringen af tidligere BSE-test.
(69)
I samme brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at det samlede beløb forfinansieret af BIRB udgjorde 67 156 527,65 EUR. AFSCA har tilbagebetalt en del af dette beløb på følgende måde:
Tilbagebetalt af AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Ingen tilbagebetaling (der var anmodet om og godkendt udsættelse mod betaling af renter)
2008
194 901 EUR (renter af udsat tilbagebetaling)
Fra 2008
Ingen tilbagebetaling til BIRB - programlov af 22.12.2008
Resterende tilbagebetaling
58 202 323 EUR
(70)
Belgien har oplyst, at regeringen havde besluttet af suspendere tilbagebetalingen af forfinansieringen til BIRB, og at de tilbagesøgte beløb følgelig ville blive overført til AFSCA positive saldo. Denne saldo skal betragtes som tilbagebetaling af BSE-test.
(71)
Med hensyn til producentens betaling af udgifterne til BSE-test har Belgien atter bekræftet, at der ikke fandtes nogen specifik ordning, som forpligtede slagterierne til at fakturere producenten gebyret for BSE-testen, men at det skete spontant. Belgien har fremsendt nogle eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at gebyret figurerer som en særskilt post på fakturaerne. Det er slagteriets købsnota til producenten, hvor gebyret er fratrukket det samlede beløb, som slagteriet skal betale producenten for det leverede dyr. Belgien fremfører, at det beviser, at producenten er den endelige betaler af BSE-testen til AFSCA.
(72)
I deres sidste brev af 25. maj 2011 anførte de belgiske myndigheder, at støttebeløbene kunne være genstand for en kumulativ anvendelse af de minimis-støtten omhandlet i Kommissionens forordning (EF) nr. 1860/2004 af 6. oktober 2004 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på minimis-støtte i landbrugs- og fiskerisektoren (25) og den forenelige støtte på 40 EUR for den periode, hvor forordningen var gældende.
4. BEMÆRKNINGER FRA DE INTERESSEREDE TREDJEPARTER
(73)
Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra de interesserede tredjeparter i forbindelse med nærværende procedure.
5. VURDERING
5.1. Vurdering af, om der er tale om støtte
(74)
I sine bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure fandt Belgien som udgangspunkt, at udgiften til BSE-test blev finansieret af medlemsstaterne, fordi de var obligatoriske, og fordi ingen fællesskabsregler krævede, at kontroludgiften blev afholdt af virksomhederne. Rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 og Kommissionens praksis viser imidlertid tydeligt, at de forskellige prisniveauer for test kan føre til konkurrenceforvridninger, og at de fleste stater yder støtte til dækning af udgiften til disse test. Det er derfor nødvendigt at fastsætte regler for støtteintensiteten og dermed begrænse konkurrenceforvridningerne forårsaget af denne støtte. Det står bl.a. klart i TSE-rammebestemmelserne, at statsstøtte indebærer risiko for konkurrenceforvridninger. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne hedder det f.eks., at fra den 1. januar 2003 må den samlede direkte og indirekte offentlige støtte til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test. Forpligtelsen til prøvning kan være baseret på national eller fællesskabslovgivning. Disse rammebestemmelser blev forelagt medlemsstaterne med en opfordring til at træffe de fornødne foranstaltninger og bringe deres ordninger i overensstemmelse med rammebestemmelserne. I rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 er betegnelsen statsstøtte anvendt i forbindelse med BSE-test i punkt 132, litra f), ff. Desuden bør det understreges, at de belgiske myndigheder ikke klagede over beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor en del af finansieringen af BSE-test blev betegnet som støtte, hvilket implicit vil sige, at de belgiske myndigheder accepterede, at støtten til finansiering af BSE-test blev betegnet som statsstøtte.
(75)
Det kan deraf sluttes, at Belgiens anfægtelse af, at finansieringsstøtten til BSE-test betegnes som statsstøtte, fordi disse test er obligatoriske, ikke har noget grundlag i de tekster, som gælder og har været gældende i mange år.
(76)
Derfor gennemgår Kommissionen de pågældende foranstaltninger i forhold til artikel 107 i TEUF. I artikel 107, stk. 1, i TEUF hedder det, at bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(77)
En foranstaltning falder ind under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1, hvis følgende kumulative betingelser er opfyldt: 1) Foranstaltningen skal finansieres af staten eller ved hjælp af statsmidler og kunne tillægges staten. 2) Den skal selektivt gælde for visse virksomheder eller visse produktionssektorer. 3) Den skal indebære en økonomisk fordel for modtagervirksomhederne. 4) Den skal påvirke samhandelen i EU og fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene.
(78)
I følgende betragtninger anvendes disse fire kriterier på de foranstaltninger, som sandsynligvis kan udgøre statsstøtte.
(79)
Som anført i betragtning 55 er der anvendt forskellige ordninger til at finansiere udgifterne til BSE-test. I undersøgelsen af, om der er anvendt statsmidler, skelnes i nærværende beslutning mellem de forskellige former for finansiering af BSE-testene.
5.1.1. Anvendelse af statsmidler
5.1.1.1. Fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001:
(80)
I perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2001 blev udgiften til BSE-test helt og holdent finansieret af statskassen. Der kan ikke være tvivl om, at der her er tale om finansiering ved hjælp af statsmidler.
5.1.1.2. Fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004:
(81)
I den efterfølgende periode, dvs. fra den 1. januar 2002 til den 30. juni 2004, blev disse test forfinansieret af BIRB, indtil der forelå en strukturel løsning på finansieringen af testene. BIRD er en offentligt forbundsinstitution med juridisk personlighed affødt af omlægningen af det tidligere OBEA (det belgiske kontor for økonomi og landbrug) og landbrugsafdelingen af det tidligere OCCL (centralkontor for kontingenter og tilladelser). Det er et halvstatslig organ i kategori B under ministeriet for landbrug og små og mellemstore virksomheder. BIRB er et betalingsorgan, som er godkendt i forbindelse med den fælles landbrugspolitik og finansieres af EUGFL (26). Det kan bl.a. tildeles opgaver udsprunget af forbundsregeringens eller regionsregeringernes landbrugspolitik. Til afbalancering af administrationsbudgettet råder BIRB over en regeringsbevilling, som indgår i den tilsynsførende forbundsmyndigheds budget (Service public fédéral Économie, offentlig forbundstjeneste for økonomi), og en række egne indtægter (indtægter fra nogle få gebyrer og begrænsede investeringsaktiver). På baggrund af ovenstående udgør finansiering gennem BIRD støtte ved hjælp af statsmidler.
5.1.1.3. Fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004:
(82)
Fra den 1. juli 2004 til den 30. november 2004 blev testene forfinansieret af AFSCA. Efter den dagældende lovgivning (dvs. fortrinsvis loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA (27)) blev AFSCA bl.a. finansieret af diverse indtægter såsom provenuet af afgifter, gebyrer og administrative bøder, lejlighedsvise indtægter, gaver og arv m.v. (28). AFSCA er en offentlig institution med juridisk personlighed i kategori A i henhold til lov af 16. marts 1954 om kontrol med visse organer af almen interesse (29). Det fremgår følgelig af disse betragtninger, at finansieringer ydet af AFSCA er statsmidler, og at deres anvendelse bestemmes af den offentlige myndighed, da AFSCA er underlagt sundhedsministerens overordnede myndighed.
5.1.1.4. Fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005:
(83)
I perioden mellem den 1. december 2004 (hvor den kongelige anordning af 15. oktober 2004 trådte i kraft) og den 31. december 2005 (hvor den kongelige anordning af 10. november 2005 trådte i kraft) blev BSE-testene finansieret af et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur med tillæg af en finansiering fra AFSCA's reserver og det forskud, som blev stillet til rådighed af statskassen og skulle betales tilbage.
(84)
Den delvise finansiering fra AFSCA's egne midler er anvendelse af statsmidler (se betragtning 82).
(85)
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt gebyrerne er statsmidler, kan det være tilfældet, hvis det viser sig, at gebyrerne ikke dækker alle de faktiske udgifter til de ydelser, som de skal godtgøre. For hvis udgiften til den ydede tjeneste ikke svarer til gebyret, er det overskydende beløb statsmidler, som det statslige organ, gebyret betales til, kan råde over. Derfor er det nødvendigt at godtgøre, om gebyrerne til AFSCA for BSE-test udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og om de var baseret på markedspriserne (se betragtning 54 i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure). Dette spørgsmål behandles senere ved gennemgangen af begrebet fordel.
5.1.1.5. Fra den 1. januar 2006
(86)
Vedrørende perioden efter de kongelige anordninger af 10. november 2005 trådte i kraft, dvs. begyndende den 1. januar 2006, skal det undersøges, om de ved disse anordninger fastsatte gebyrer og afgifter udgør statsmidler. Dette spørgsmål er allerede gennemgået i forbindelse med beslutning N 9/05 og N 10/05. I betragtning 44 anførtes, at afgifterne generelt udgjorde statsmidler, og at gebyrerne kunne være statsmidler, hvis det viste sig, at disse gebyrer ikke dækkede alle de faktiske udgifter til de ydelser, de skulle godtgøre. BSE-testene blev finansieret dels af gebyrer, dels af afgifter. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev det fastslået, at finansieringen af en del af udgifterne til BSE-test gennem gebyrerne ikke var statsstøtte, og at finansieringen gennem afgifterne var forenelig statsstøtte. Som anført i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 34, vedrører nærværende beslutning ikke støtte, som allerede er godkendt ved Kommissionens beslutning, og dette emne vil derfor ikke blive behandlet igen her.
(87)
Men i lyset af de af Belgien fremlagte oplysninger efter indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure har det vist sig, at en del af afgiftsprovenuet i 2005 og 2006 er blevet anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-test, som oversteg de 40 EUR i perioden fra den 1. januar 2003 til den 1. december 2004. Det var imidlertid ikke nævnt i beslutning N 9/05 og N 10/05. En del af afgifterne tjente således til at finansiere BSE-test udført mellem den 1. januar 2003 og den 1. december 2004 med det formål at inddrive de forfinansierede udgifter til obligatoriske BSE-test ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR hos landmændene på en kollektiv basis.
(88)
Anvendelsen af en del af indtægterne fra disse afgifter til at tilbagebetale forfinansieringen af testene ændrer på ingen måde deres betegnelse som statsmidler som angivet i beslutning N 9/05 og N 10/05.
5.1.2. Selektiv fordel for virksomheder
(89)
I undersøgelsen af om der er tale om en fordel, må der skelnes mellem foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, og foranstaltninger finansieret af gebyrer.
(90)
Med hensyn til foranstaltninger finansieret af statsmidler, herunder afgifter, har Kommissionen altid været af den formening (30), at hvis staten finansierer udgifterne til de obligatoriske kontroller vedrørende produktion eller markedsføring af varer, må det betragtes som en selektiv fordel for virksomhederne (31). For staten har lettet de byrder, som normalt indgår i virksomhedernes budget. Det kan deraf udledes, at landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning i den omhandlede periode udøver en økonomisk aktivitet og har modtaget statsstøtte gennem statens finansiering af BSE-test siden den 1. januar 2001.
(91)
De af Belgien fremførte argumenter (jf. betragtning 37 ff.) om, at finansieringen af BSE-testene er påkrævet af hensyn til folkesundheden, og at det er op til medlemsstaterne at fastsætte deres normalordning for finansiering af BSE-test, kan ikke godkendes af de i betragtning 74 nævnte grunde. Specifikt i forbindelse med vurderingen af selektiviteten har Belgien fremført, at der kun kan være tale om selektivitet, såfremt visse sektorer eller virksomheder får særbehandling i forhold til normalordningen. Hvis der findes forskelle medlemsstaterne imellem vedrørende finansieringen af BSE-test, og det kan føre til konkurrenceforvridninger, er det efter Belgiens opfattelse ikke et spørgsmål om statsstøtte, men om harmonisering af lovgivningerne.
(92)
Dette argument kan dog ikke godtages. Som anført i beslutning N 9/05 og N 10/05 er selektivitetskriteriet opfyldt, når fordelen er forbeholdt nogle få virksomheder eller en aktivitetssektor. I den foreliggende sag kommer statsfinansieringen af BSE-test på nationalt plan kun en bestemt sektor til gode, nemlig sektoren for opdræt af dyr, som skal BSE-testes. På fællesskabsplan giver finansieringen af BSE-test gennem statsstøtte eller statsmidler de belgiske virksomheder en fordel i forhold til deres udenlandske konkurrenter, som ikke får dækket finansieringen af de obligatoriske BSE-test af staten eller gennem statsmidler. I indledningen til TSE-rammebestemmelserne (punkt 8 og 9) anføres klart, at den løbende harmonisering, som kræver omkostningerne afholdt af sektoren, er langsom, og at Kommissionen derfor har besluttet af præcisere og på visse punkter ændre sin politik for statsstøtte, for så vidt angår omkostninger ved BSE-test. I punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne står, at forpligtelsen til testning kan være baseret på fællesskabslovgivning eller national lovgivning. Det viser klart, at der ikke er nogen fællesskabsharmonisering af forpligtelsen til testning, hvilket betyder, at der derfor også kan forekomme selektiv støtte, som begunstiger virksomhederne i en bestemt medlemsstat. Følgelig giver foranstaltninger finansieret ved hjælp af statsmidler - herunder afgifter - landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning, en selektiv fordel, da de letter omkostningerne for modtagerne af disse ydelser. Disse fordele opnås ikke gennem direkte betalinger, men ved overtagelse af udgifterne til BSE-test af de offentlige myndigheder, som betaler testudgiften direkte til de laboratorier, der udfører dem efter anmodning fra slagterierne og fakturerer AFSCA udgifterne.
(93)
Med hensyn til støtteforanstaltninger finansieret af gebyrer bør det undersøges, om der opnås en fordel gennem disse gebyrer. Som anført i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, betragtning 61 og 62, er der kun tale om en fordel, hvis disse gebyrer er lavere end de reelle omkostninger ved de tjenester, AFSCA rent faktisk yder de økonomiske operatører. Det bør ligeledes efterprøves, om gebyrerne udgør betaling for de tjenester, AFSCA rent faktisk yder virksomhederne. Helt konkret er spørgsmålet, om der er indrømmet slagterierne og producenterne, som betalte et gebyr på 10,70 EUR pr. testet kreatur i perioden fra den 1. december 2004 til den 31. december 2005, en fordel, og om de rent faktisk har haft fordel de af AFSCA leverede ydelser.
(94)
De belgiske myndigheder anførte i deres svar på beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, at gebyret på 10,70 EUR pr. testet kreatur var AFSCA's eneste finansieringskilde til afholdelse af udgifterne til BSE-test, bortset fra AFSCA's reserver og de forskud fra statskassen, som skulle betales tilbage. Gebyret betales af slagterierne. De belgiske myndigheder har nævnt, at slagterierne ikke var pålagt nogen lovmæssig forpligtelse til at fakturere deres kunder gebyret, men at det er slagteriernes praksis at fakturere producenterne gebyrudgiften separat. Det har Belgien bevist ved at fremlægge eksempler på fakturaer, hvoraf det klart fremgår, at slagterierne fakturerer producenterne gebyrbeløbet separat. Belgien finder, at der ikke er grund til at fastsætte formelle regler for, hvordan slagterierne overfører det af dem betalte gebyr til producenterne eller andre potentielle modtagere af deres ydelser, eftersom denne udgift faktureres producenterne på lige fod med andre omkostninger i forbindelse med slagtningen, som faktureres producenterne.
(95)
Det kan derfor udledes af ovenstående, at det rejste tvivlsspørgsmål ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i betragtning 44, som gik ud på, at gebyret for slagterierne var langt højere end for andre modtagere af ydelsen, er afklaret i de af Belgien fremsendte oplysninger vedrørende fakturering af producenterne for dette gebyr.
(96)
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt prisen for BSE-testene svarer til markedsprisen, har Belgien for det første meddelt Kommissionen, at de af AFSCA tilbudte priser siden juli 2005 har ligget under 40 EUR, mens det i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 anføres, at 40 EUR var den laveste pris i Fællesskabet på daværende tidspunkt. Det viser, at priserne er på linje med priserne andre steder i Europa i den pågældende periode. For det andet har Belgien i svaret på beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure anført, at situationen var den samme som i beslutning N 9/05 og N 10/05, hvor det blev fastslået, at tjenesteyderne var udpeget efter åbne og ikkediskriminerende procedurer (se betragtning 82 i beslutning N 9/05 og N 10/05). For det tredje tager Kommissionen til efterretning, at Belgien har forpligtet sig til at træffe de fornødne juridiske foranstaltninger til at tilbagesøge det, der er betalt for meget for testene, hvis de belgiske konkurrencemyndigheders undersøgelser påviser en ulovlig kartelaftale mellem laboratorierne, som har bevirket en forhøjelse af testpriserne. På grundlag af disse betragtninger konkluderer Kommissionen, at gebyrerne ikke kan betragtes som statsmidler, for så vidt disse gebyrer for BSE-test til AFSCA udgør betaling for tjenester, som AFSCA rent faktisk har ydet virksomhederne, og som var baseret på markedspriserne.
(97)
Det kan konkluderes, at i overensstemmelse med beslutning N 9/05 og N 10/05 har gebyret ikke givet slagterierne eller producenterne en fordel, fordi det dækker betaling for en tjeneste, som er ydet den, der betaler gebyret, og fordi testprisen er baseret på markedsprisen. Med denne konklusion kan det også fastslås, at der ikke er anvendt statsmidler til finansieringen, eftersom testprisen svarer til markedsprisen.
5.1.3. Konkurrenceforvridning og påvirkning af samhandelen i EU
(98)
Med hensyn til de øvrige betingelser for gennemførelse af TEUF's artikel 107, stk. 1, kan foranstaltningen påvirke Belgiens stilling i sektoren (32). Da de belgiske virksomheder arbejder på et internationalt marked med stærk konkurrence, fordrejer eller truer foranstaltningen med at fordreje konkurrencevilkårene (33) og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
5.1.4. Konklusioner vedrørende definition som støtte efter TEUF's artikel 107, stk. 1
(99)
I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at finansieringen af BSE-testene gennem afgifter og andre statsmidler som anført ovenfor er en fordel, der finansieres med statslige midler. Denne fordel fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder og visse produktioner, i det omfang den kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Fordelen bevilges landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Derfor konkluderer Kommissionen, at disse foranstaltninger henhører under anvendelsesområdet for TEUF's artikel 107, stk. 1. Derimod er den del af BSE-testene, som finansieres af gebyrer, ikke statsstøtte, eftersom gebyret betales af dem, der modtager ydelserne til markedsprisen.
5.2. Støttens ulovlighed
(100)
De belgiske myndigheder har ikke siden den 1. januar 2001 givet Kommissionen meddelelse i henhold til TEUF's artikel 108, stk. 3, om støtteforanstaltninger til finansiering af BSE-test. Støtte omfattet af forordning (EF) nr. 1/2004 er fritaget for anmeldelsespligt, såfremt den opfylder betingelserne i nævnte forordning. Støtteforanstaltninger er følgelig ulovlige, hvis de ikke opfylder nævnte betingelser.
5.3. Finansiering af støtten
(101)
Hvad angår statsstøtte, der delvis finansieres ved hjælp af en skattelignende afgift som den omhandlede afgift, skal de foranstaltninger, der finansieres ved hjælp af støtten, og finansieringen af selve støtten efterprøves af Kommissionen. For hvis statsstøttens finansiering eventuelt er uforenelig med det indre marked, er selve støtten også uforenelig selv i tilfælde, hvor støtten bevilges under overholdelse af de gældende konkurrenceregler.
(102)
Ifølge fast retspraksis er afgifter ikke omfattet af anvendelsesområdet for TEUF's bestemmelser om statsstøtte, medmindre de udgør midlet til finansiering af en støtteforanstaltning og er en integrerende del af denne støtte (34). For at kunne betragte en afgift eller en del af en afgift som en integrerende del af en støtteforanstaltning, skal afgiften være øremærket til det bestemte støtteformål i kraft af relevant national lovgivning i den forstand, at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen (35). Hvis en sådan øremærkning findes, har afgiftsprovenuet direkte indflydelse på støttens størrelse (36) og følgelig på vurderingen af støttens forenelighed med det indre marked. (37)
(103)
Det bør altså undersøges, om afgiften, som har været pålagt siden den 1. juli 2004, opfylder kriterierne i betragtning 102. Der skal desuden skelnes mellem de retsakter, som var gældende i de forskellige perioder. Den finansierede støtte var fritaget, men denne fritagelse gælder ikke støttens finansieringsordning, og følgelig skal finansieringsordningens lovlighed i hele den pågældende periode undersøges.
5.3.1. Fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005
(104)
I denne periode blev støtten forfinansieret af AFSCA og af gebyrer i medfør af kongelig anordning af 15. oktober 2004 (sidstnævnte er ikke omfattet af dette afsnit, eftersom der ikke er tale om støtte - se betragtning 97. Det skal afklares, om finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen. Det fremgår ikke af den gældende lovgivning, at AFSCA's finansieringsmåde er øremærket til finansiering af BSE-testene, eller at afgiftsprovenuet nødvendigvis skal anvendes til finansiering af støtteforanstaltningen. For i loven af 4. februar 2000 om oprettelse af AFSCA foreskrives forskellige kilder til finansiering af AFSCA (jf. betragtning 82). Desuden kan det ikke uddrages, om afgiftsprovenuet har direkte indflydelse på støttens størrelse, eftersom testene finansieres af gebyrerne og derudover af AFSCA. Den af AFSCA betalte støtte varierer følgelig efter testprisen og ikke på grundlag af de afgifter, der betales til AFSCA. Konklusionen er, at afgiftsprovenuet ikke er øremærket til tilbagebetaling af forfinansieringen.
5.3.2. Fra den 1. januar 2006
(105)
Fra denne dato reguleres afgiftsspørgsmålet af den kongelige anordning om afgifter til finansiering af AFSC. I beslutning N 9/05 og N 10/05 blev finansieringsordningen via afgifter gennemgået, og konklusionen var, at finansieringsmåden for en del af udgifterne til BSE-test ikke var diskriminerende over for importerede eller eksporterede varer og ikke var i strid med traktatens bestemmelser (38). Som anført i betragtning 31 vedrører nærværende beslutning ikke de tidligere godkendte foranstaltninger. Men eftersom Belgien har oplyst, at en del af afgifterne efter den 1. januar 2006 blev anvendt til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-testene, er Kommissionen berettiget til at undersøge finansieringsordningen, for så vidt afgifterne finansierer tilbagebetalingen af BSE-testenes forfinansiering.
(106)
Belgien har fremført, at finansieringsordningen var uændret bortset fra pristalsreguleringen af gebyret. Den eneste ændring er, at afgiftsprovenuet anvendes til at tilbagebetale forfinansieringen af BSE-udgifterne i 2006.
(107)
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt finansieringsordningen er en integrerende del af støtteforanstaltningen, er svaret nej. Anvendelsen af afgifterne efter 2006 til at tilbagebetale forfinansieringen af testene har ingen indflydelse på den bevilgede støttes størrelse. Desuden har de belgiske myndigheder oplyst, at tilbagebetalingsordningen var en solidarisk tilbagesøgning, hvor alle operatører betaler bidrag til AFSCA, og en del af denne afgift går til tilbagebetaling af de tidligere års udgifter til forfinansiering af BSE-test. Alle aktive operatører, som havde kvæg i den pågældende periode, betaler også til denne ordning, men de er ikke de eneste bidragydere. Følgelig konkluderer Kommissionen, at finansieringen af støtten ikke er en integrerende del af den pågældende støtteforanstaltning.
5.4. Vurdering af støtteforanstaltningernes forenelighed
(108)
Når støtteforanstaltningen udgør statsstøtte og er omfattet af TEUF's artikel 107, stk. 1, skal det undersøges, om den kan betragtes som forenelig med det indre marked i henhold til TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3.
(109)
I lyset af den omhandlede foranstaltning gælder muligvis kun TEUF's artikel 107, stk. 3, litra c), hvori det hedder, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan betragtes som forenelig med det indre marked, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.
(110)
I medfør af punkt 23.3 i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte i landbrugssektoren (39) for perioden 2000-2006 (i det følgende benævnt rammebestemmelser for landbrug 2000-2006) og Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (40) skal al ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (41) vurderes i henhold til de gældende regler og rammebestemmelser på det tidspunkt, hvor støtten ydes. Kommissionen vedtog TSE-rammebestemmelserne i 2002. Disse rammebestemmelser var gældende mellem den 1. januar 2003 og den 31. december 2006 (42). I henhold til punkt 44 i TSE-rammebestemmelserne vil ulovlig støtte som defineret i artikel 1, litra f), i forordning (EF) nr. 659/1999 blive vurderet efter de regler og retningslinjer, der var gældende på tidspunktet for støttens ydelse, medmindre det drejer sig om støtte til bl.a. BSE-test. Eftersom støtten blev bevilget mellem den 1. januar 2001 og den 31. december 2005, er TSE-rammebestemmelserne de relevante rammer for undersøgelsen af denne støtte.
(111)
I henhold til punkt 194, litra c), i rammebestemmelserne for landbrug 2007-2013 vil Kommissionen ikke længere anvende TSE-rammebestemmelserne fra og med den 1. januar 2007 undtagen i forbindelse med ulovlig støtte omhandlet i punkt 43 ff. i TSE-rammebestemmelserne.
(112)
Der skelnes mellem to perioder afhængig af de forskellige juridiske bestemmelsers gyldighed.
5.4.1. Periode fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002: anvendelse af punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006, som der henvises til i punkt 45 i TSE-rammebestemmelserne
(113)
I punkt 45 i TSE-rammebestemmelserne fastsættes, at hvad angår ulovlig statsstøtte til omkostninger ved BSE-test, der ydes før datoen for anvendelse af TSE-rammebestemmelserne (dvs. den 1. januar 2003), vil Kommissionen vurdere en sådan støttes forenelighed ud fra punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 og sin praksis siden 2001 med at acceptere en sådan støtte på op til 100 %.
(114)
I henhold til punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 betragtes støtten som forenelig:
-
når foranstaltningen er led i et program på EF-, nationalt eller regionalt plan for forebyggelse, bekæmpelse eller udryddelse af den pågældende sygdom (punkt 11.4.2)
-
når formålet med foranstaltningen er forebyggende, kompenserende eller en kombination af disse to (punkt 11.4.3)
-
når foranstaltningen både er forenelig med målene og de enkelte bestemmelser i EF's veterinær- og plantesundhedslovgivning (punkt 11.4.4)
-
når støtteintensiteten højst udgør 100 % af de støtteberettigede udgifter (punkt 11.4.5).
Når der ydes støtte i henhold til EF's og/eller nationale og/eller regionale støtteordninger, vil Kommissionen kræve bevis for, at der ikke ved kumulation af forskellige ordninger kan ydes overkompensation. Hvis EF-støtte er blevet godkendt, bør dato og henvisning til den relevante kommissionsbeslutning oplyses.
(115)
De tre første betingelser var opfyldt, som det allerede fremgik af beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (se betragtning 80 i samme beslutning). De belgiske myndigheder har desuden bekræftet denne opfattelse i deres bemærkninger til beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure. For BSE er en overførbar sygdom og kan true menneskers sundhed. Det er en dyresygdom, som skal anmeldes direkte til Kommissionen og de øvrige medlemsstater ved det primære udbrud (43). Formålet med støtteforanstaltninger er bekæmpelse af BSE gennem undersøgelse af slagtede og selvdøde dyr. Kompensationen for de af landmændene afholdte udgifter skal sikre, at foranstaltningerne rent faktisk gennemføres. Alle foranstaltninger træffes i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen eller anbefalingerne i denne lovgivning (44).
(116)
Med hensyn til den fjerde betingelse henvises i de af Belgien fremlagte oplysninger til finansieringen af BSE-test til en pris mellem 111,81 EUR og 63,45 EUR i denne periode (se betragtning 56). Disse udgifter omfatter laboratorieanalyse samt udgifter til dyrlægeprøveudtagning og prøveudtagningssæt. Kommissionen finder, at disse udgifter er i overensstemmelse med dem, der er nævnt i punkt 11.4.5 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006, bl.a. de faktiske omkostninger ved f.eks. sundhedskontrol, prøver og andre undersøgelser.
(117)
Altså er den støtte, der er ydet fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002, forenelig.
5.4.2. Periode fra den 1. januar 2003 til den 31. december 2005: anvendelse af punkt 21 ff. i TSE-rammebestemmelserne
(118)
I henhold til punkt 23 i TSE-rammebestemmelserne har Kommissionen besluttet, at den fortsat vil godkende støtte på op til 100 % af omkostningerne ved BSE-test efter principperne i punkt 11.4 i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 (se betragtning 114).
(119)
Desuden skal følgende betingelser også overholdes i henhold til TSE-rammebestemmelserne:
-
Fra den 1. januar 2003 må støtten til obligatorisk BSE-testning af kvæg, der slagtes til konsum, inklusive EF-betalinger, højst andrage 40 EUR pr. test (jf. punkt 24 i TSE-rammebestemmelserne).
-
Statsstøtte til dækning af udgifter til BSE-test skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der skal udtages prøver til brug for test. Hvis støtten udbetales til laboratorierne, skal det godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne).
(120)
Som anført i betragtning 115 og 116 er de fire betingelser i rammebestemmelserne for landbrug 2000-2006 opfyldt.
(121)
Hvad angår kravet om et maksimumsbeløb på 40 EUR pr. test, bemærker Kommissionen, at dette maksimumsbeløb er overskredet mellem den 1. januar 2003 og den 30. juni 2004. Ifølge de af Belgien fremsendte oplysninger skulle overskridelsen i den pågældende periode andrage 6 619 810,74 EUR i alt. Fra og med den 1. juli 2004 ligger den samlede testudgift på under 40 EUR (se betragtning 64). De belgiske myndigheder har anført, at disse beløb dækkede de nationale betalinger og fællesskabsbetalingerne (se betragtning 58).
(122)
Med hensyn til kravet om, at støtten skal udbetales til den erhvervsdrivende, hos hvem der udtages prøver til brug for test, og at det skal godtgøres, at statsstøttens fulde beløb videregives til den erhvervsdrivende, hvis støtten udbetales til laboratorierne (punkt 25 i TSE-rammebestemmelserne), slutter Kommissionen, at dette krav er opfyldt.
(123)
Som nævnt i beslutningen om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder anført, at udgifterne til BSE-test betales direkte til laboratorierne. De erhvervsdrivende skal ikke betale laboratorieomkostninger for ESB-test af kvæg. Denne vurdering svarer til det, der blev vedtaget vedrørende den tilsvarende ordning i beslutning N 9/05 og N 10/05, betragtning 95. Som tidligere anført er den eneste udgift, der væltes over på producenterne, gebyret (se betragtning 93 ff.), men denne del af finansieringen er ikke støtte. Følgelig videregives det fulde støttebeløb til den erhvervsdrivende.
5.4.3. Fra den 1. januar 2006
(124)
Hvad angår perioden efter den 1. januar 2006 henviser Kommissionen til beslutning N 9/05 og N 10/05, da formålet med nærværende beslutning ikke er at tage støtte godkendt ved nævnte beslutning op igen.
5.4.4. Konklusion
(125)
Konklusionen er, at den bevilgede støtte til finansiering af BSE-test ud over 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004 på i alt 6 619 810,74 EUR er uforenelig med det indre marked.
5.5. Tilbagebetaling af det forfinansierede budget
(126)
Som tidligere nævnt blev testene finansieret ved hjælp af statsmidler ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test i perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004.
(127)
Belgien besluttede at tilbagebetale det overskydende beløb gennem de afgifter, som blev opkrævet fra og med den 1. januar 2006 til finansiering af AFSCA, over en periode, der oprindelig var fastsat til 15 år, men opgav senere denne løsning. Grunden til denne globale fremgangsmåde er ifølge de belgiske myndigheder, at det var vanskeligt i praksis at tilbagesøge beløbene individuelt, da visse erhvervsdrivende var døde eller ophørt med deres virksomhed.
(128)
I et senere brev af 6. april 2011 oplyste de belgiske myndigheder, at AFSCA havde foretaget tilbagebetaling ved hjælp af AFSCA's midler i 2005-2006.
(129)
Den foreslåede tilbagesøgningsordning opfylder imidlertid ikke kravene med hensyn til inddrivelse af ulovlig støtte og er ikke forenelig. For i henhold til retspraksis er formålet med tilbagesøgningen at genoprette den situation, der fandtes på markedet forud for støttens tildeling. Den oprindelige situation genoprettes, når den ulovlige og uforenelige støtte er tilbagebetalt, da støttemodtageren herved jo mister den fordel, der var opnået på markedet i forhold til konkurrenterne, og situationen fra tiden før ydelsen af støtte er genoprettet (45). Den støtte, der skal tilbagesøges, omfatter renter til en sats, som fastsættes af Kommissionen og gælder fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales (46). På grundlag af Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om gennemførelsesbestemmelser for artikel 93 i EF-traktaten (47) beregnes renten som rentes rente, hvilket ikke er tilfældet her. Desuden skal medlemsstaten i henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 træffe de fornødne foranstaltninger til omgående og effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutning. Den af Belgien foreslåede og delvis gennemførte tilbagesøgning opfylder ikke ovenstående krav og kan ikke betragtes som tilbagesøgning som foreskrevet i artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999.
6. KONKLUSION
(130)
Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-testene gennem gebyrer ikke er støtte.
(131)
Kommissionen konkluderer, at finansieringen af BSE-test gennem statsmidler udgør støtte til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test i henhold til gældende lovgivning. Denne støtte er forenelig for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002 og fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005. Den er uforenelig for perioden fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004. Støttens uforenelighed består i beløbet ud over de 40 EUR pr. test, som Belgien vurderer til 6 619 810,74 EUR.
(132)
Kommissionen fastslår, at Belgien ulovligt har iværksat støtte til finansiering af BSE-test i strid med TEUF's artikel 180, stk. 3, i perioden fra den 1. januar 2001 til den 30. juni 2004. Fra og med den 1. januar 2003 var støtten dækket af en fritagelsesforordning, men da betingelserne for denne fritagelsesforordning ikke var overholdt, er støtten ulovlig.
(133)
Den ulovlige og uforenelige støtte ud over maksimumsbeløbet på 40 EUR pr. test skal tilbagesøges, bortset fra godkendt støtte til specifikke projekter, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Foranstaltningerne finansieret gennem gebyrer er ikke støtte.
2. Finansieringen af BSE-test ved hjælp af statsmidler udgør støtte forenelig med det indre marked til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test, fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2002 og fra den 1. juli 2004 til den 31. december 2005.
3. Finansieringen af BSE-test ved hjælp af statsmidler fra den 1. januar 2003 til den 30. juni 2004 udgør støtte forenelig med det indre marked til fordel for landmænd, slagterier og andre virksomheder, som forarbejder, håndterer, sælger eller markedsfører produkter fra kvæg underkastet obligatorisk BSE-test, op til 40 EUR pr. test. Beløbene ud over de 40 EUR pr. test er uforenelige med det indre marked og skal tilbagesøges, bortset fra godkendt støtte til specifikke projekter, som på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, opfyldte alle betingelserne i den gældende de minimis-forordning.
4. Belgien har ulovligt iværksat støtte til finansiering af BSE-test i strid med TEUF's artikel 108, stk. 3, fra den 1. januar 2001 til den 30. juni 2004.
Artikel 2
1. Belgien træffer de nødvendige foranstaltninger for at inddrive den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede ulovlige støtte hos modtagerne.
2. Den støtte, der skal tilbagesøges, pålægges renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den blev stillet til rådighed for støttemodtagerne, indtil den er blevet tilbagebetalt.
3. Renten beregnes som rentes rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004.
4. Tilbagesøgningen iværksættes omgående og i overensstemmelse med de nationale retsplejeregler, forudsat at de åbner mulighed for at efterkomme denne beslutning hurtigt og effektivt.
Artikel 3
Tilbagesøgningen af den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede støtte iværksættes uopholdeligt og effektivt.
Belgien sikrer, at denne afgørelse gennemføres senest fire måneder efter datoen for dens meddelelse.
Artikel 4
1. Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Belgien følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
listen over de støttemodtagere, der har modtaget støtte som omhandlet i artikel 1, stk. 3 og 4, og det samlede støttebeløb, som hver enkelt har modtaget
b)
det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtagerne skal tilbagebetale
c)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme denne afgørelse
d)
dokumentation for, at støttemodtagerne har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
2. Belgien holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at gennemføre denne afgørelse, indtil den i artikel 1, stk. 3 og 4, omhandlede støtte er fuldt tilbagebetalt.
3. Efter udløbet af den i stk. 1 omhandlede frist på to måneder forelægger Belgien på Kommissionens anmodning en redegørelse over, hvilke foranstaltninger landet har planlagt eller allerede vedtaget for at efterkomme denne afgørelse. Redegørelsen skal også indeholde nærmere oplysninger om, hvor meget af den tilbagesøgte støtte og renterne der allerede er inddrevet hos støttemodtagerne.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juli 2011.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 27 päivänä heinäkuuta 2011,
valtiontuesta, jonka Belgia on myöntänyt nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seulontojen rahoittamiseksi (valtiontuki C 44/08 (ex NN 45/04))
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5457)
(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)
(2011/678/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Komissio tutkinut alustavasti Belgian nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden seulontatesteistä, jäljempänä ’BSE-testit’, aiheutuviin kustannuksiin myöntämät tuet vastaanotettuaan asiaa koskevat kantelut tammikuussa ja helmikuussa 2004.
(2)
Näiden kanteluiden johdosta komissio lähetti Belgian viranomaisille 27 päivänä tammikuuta 2004 kirjeen tietojen saamiseksi kyseisestä tukitoimenpiteestä. Samaan aikaan Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle (23 päivänä tammikuuta 2004 päivätyllä ja 28 päivänä tammikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti nautaeläinten tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE) seulontojen rahoittamiseksi myönnetystä tuesta, joka kirjattiin rekisteriin numerolla N 54/04.
(3)
Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle kirjallisia tietoja 6 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä ja 11 päivänä helmikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla sekä 14 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä ja 19 päivänä toukokuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(4)
Komissio ilmoitti Belgialle 19 päivänä heinäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, että toimenpide oli siirretty ilmoittamattomien tukien rekisteriin numerolla NN 45/04, koska oli käynyt ilmi, että osa tuesta oli jo maksettu.
(5)
Belgian viranomaiset ja komission yksiköt pitivät asiasta epävirallisen kokouksen 1 päivänä syyskuuta 2004.
(6)
Belgian viranomaiset toimittivat lisätietoja 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä ja 20 päivänä syyskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla sekä 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja 22 päivänä helmikuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(7)
Komissio ilmoitti 26 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä Belgialle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio pyysi asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.
(8)
Belgia pyysi 19 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä ja 26 päivänä joulukuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä pidennystä vastaamiselle asetettuun määräaikaan. Pidennys myönnettiin 13 päivänä tammikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. Belgia toimitti huomautuksensa 25 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä ja 6 päivänä maaliskuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(9)
Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomaisilta.
(10)
Komissio lähetti Belgialle 17 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisäkysymyksiä Belgian esittämistä huomautuksista. Belgia pyysi 4 päivänä syyskuuta 2009 päivätyllä ja 8 päivänä syyskuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä vastaamiselle asetetun määräajan pidennystä. Belgian vastaus saapui komissioon 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä ja 20 päivänä lokakuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(11)
Belgian viranomaisten ja komission yksiköiden välillä pidettiin kokoukset 2 päivänä lokakuuta 2009 ja 30 päivänä lokakuuta 2009.
(12)
Kokousten jälkeen Belgia lähetti komissiolle täydentäviä tietoja 14 päivänä joulukuuta 2009 päivätyllä ja 16 päivänä joulukuuta 2009 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Koska Belgian kilpailuviranomaisilla oli samanaikaisesti käynnissä mahdollisia laboratorioiden välisiä hintasopimuksia koskeva tutkinta, Belgia pyysi pidennystä sille asetettuihin määräaikoihin 21 päivänä tammikuuta 2010, 29 päivänä syyskuuta 2010 ja 17 päivänä tammikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Komissio suostui näihin määräaikojen pidennyksiin.
(13)
Komissio lähetti 22 päivänä helmikuuta 2011 viimeisen tietopyynnön, johon Belgian viranomaiset vastasivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Belgia pyysi komissiota pidentämään vastaamiselle asetettua määräaikaa odottaakseen kilpailuviranomaisten tutkinnan tulosta, ja komissio suostui pidennykseen.
(14)
Belgian viranomaiset vastasivat 19 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä ja 25 päivänä toukokuuta 2011 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
2. KUVAUS
2.1 Taustaa (4)
(15)
Komissio vastaanotti tammikuussa 2004 kantelun kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, joka koskee veronluonteisen maksun käyttöönottoa BSE-testien rahoittamiseksi.
(16)
Kantelun johdosta komission yksiköt pyysivät Belgian viranomaisilta selvitystä. Vastauksessaan selvityspyyntöön Belgian viranomaiset selittivät, että kaikkien yli 30 kuukauden ikäisten nautaeläinten ja kaikkien hätäteurastukseen lähetettyjen yli 24 kuukauden ikäisten nautaeläinten BSE-testaus muuttui Belgiassa pakolliseksi 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien (5). Samalla viranomaiset ilmoittivat toisesta, nautaeläinten TSE-seulontojen rahoittamista koskevasta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, jäljempänä ’TSE-asetus’. Uusi asetusluonnos kirjattiin rekisteriin numerolla N 54/04. Belgian viranomaiset selittivät, että sillä oli tarkoitus muuttaa Belgian vuonna 2001 ilmoittamaa ja 13 päivänä helmikuuta 2002 annetulla komission päätöksellä N 21/02 (6) hyväksyttyä kuninkaallisen asetuksen luonnosta sekä toista asetusluonnosta, josta komission kanssa oli keskusteltu epävirallisesti vuonna 2003. Kumpaakaan ei kuitenkaan ollut saatettu voimaan, ja vuonna 2004 ilmoitetulla uudella asetuksella tehtiin niihin muutoksia.
(17)
Belgian toimittamista tiedoista ilmenee, että BSE-testien kustannukset (eli näytteenotto- ja analyysikulut) maksettiin 1 päivästä tammikuuta 2001 (7) lähtien valtionkassasta. Bureau d'Intervention et de Restitution belge (Belgian interventio- ja tukivirasto, jäljempänä ’BIRB’, ennakkorahoitti näiden testien kustannuksia 1 päivästä tammikuuta 2002 alkaen siihen asti, kunnes niiden rahoitusjärjestelyistä tehtiin lopullinen poliittinen päätös.
(18)
Komission yksiköt esittivät ilmoitetusta asetusluonnoksesta (N 54/04) joitakin huomautuksia. Belgian viranomaiset vastasivat huomautuksiin toimittamalla toukokuussa 2004 uuden kuninkaallisen asetuksen luonnoksen. Sen tavoitteena oli ottaa käyttöön korvausjärjestelmä, jossa kullekin 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien teurastettavaksi tuodulle nautaeläimelle tehdystä BSE-pikatestistä maksetaan 10,70 euron korvaus. Samassa yhteydessä Belgian viranomaiset mainitsivat, että vuonna 2002 tehdyt ja ennakkorahoitetut testit oli rahoitettu kokonaisuudessaan epäsuorilla valtiontuilla eli veronluonteisilla maksuilla. Lisäksi Belgian viranomaiset selittivät, että 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien veronluonteisilla maksuilla oli rahoitettu vain tuen sallittu enimmäismäärä, joka on 40 euroa testiä kohden. Belgian viranomaiset toimittivat komissiolle yksityiskohtaisia taulukoita, joissa eriteltiin BSE-testien kustannukset vuodesta 2003 lähtien, sekä ennakkoarvion testien rahoittamisesta veronluonteisilla maksuilla ja korvauksilla. Belgian viranomaiset kertoivat, että rahoitusjärjestelmä oli määrä panna täytäntöön korvausten osalta 1 päivänä heinäkuuta 2004 ja veronluonteisten maksujen osalta 1 päivänä tammikuuta 2005.
(19)
Koska Belgian ilmoittamasta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta ilmeni, että tukia oli jo myönnetty ja että veronluonteisia maksuja oli peritty 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien, toimenpide rekisteröitiin 19 päivänä heinäkuuta 2004 ilmoittamattomaksi tueksi numerolla NN 45/04. Belgia peruutti numerolla N 54/04 rekisteröidyn ilmoituksensa.
(20)
Belgian vuonna 2004 toimittamista tiedoista ilmenee, että yleisenä tavoitteena oli myöntää testeihin ennakkorahoitus, joka maksettaisiin myöhemmin takaisin niin, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettäisiin ennakkorahoituksen hyvittämiseen.
(21)
Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä uudesta kuninkaallisen asetuksen luonnoksesta, jolla jatkettiin 10,70 euron korvauksen perimistä testattua nautaeläintä kohden. Tässä uudessa asetusluonnoksessa mainittu summa oli määrä osoittaa kokonaisuudessaan asetuksen voimaantulon jälkeen teurastettavien nautaeläinten BSE-testauksen rahoittamiseen. Niiden kustannusten hyvityksistä, jotka ylittivät 24 päivänä joulukuuta 2002 annetuissa TSE-testien, kuolleiden eläinten ja teurasjätteiden vuoksi myönnettäviä valtiontukia koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (8), jäljempänä ’TSE-suuntaviivat’, sallitun tuen enimmäismäärän (40 euroa) ja joita oli ennakkorahoitettu 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen, esitettäisiin komission hyväksyttäväksi toinen asetusluonnos, jossa säädettäisiin tämän ennakkorahoituksen hyvittämisestä. Asetus hyväksyttiin 15 päivänä lokakuuta 2004 (9), ja se tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 2004.
(22)
Belgian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan se osa ennakkorahoitetuista kustannuksista, joka ylitti tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden tammikuun 1 päivän 2003 (10) ja kesäkuun 30 päivän 2004 välisenä aikana, oli yhteensä 15 237 646 euroa. Belgian viranomaisten mukaan 40 euron enimmäismäärä ei enää ylittynyt 30 päivän kesäkuuta 2004 jälkeen (11).
(23)
Samassa 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset toimittivat kaksi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen, jalostamisen ja kaupan pitämisen alalla toimiville pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävään valtiontukeen 23 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1/2004 (12) 19 artiklassa tarkoitettua tiivistelmää.
(24)
Tiivistelmissä mainituille kahdelle tukitoimenpiteelle oli myönnetty vapautukset ilmoitusvelvollisuudesta numeroilla XA 53/04 ja XA 54/04. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 19 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa todetaan, numerolla XA 53/04 ilmoitusvelvollisuudesta vapautettu toimenpide koski BSE-testien ennakkorahoitusta (13) tuella, joka on enintään 40 euroa testiä kohden, ja se pantiin täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 2003. Tämän toimenpiteen oikeusperustana oli vuoden 2003 yleisestä menotalousarviosta 27 päivänä joulukuuta 2002 annettu laki. Numerolla XA 54/04 vapautetussa toimenpiteessä tuen enimmäismääräksi oli määritetty 33,38 euroa testiä kohden, ja se pantiin täytäntöön 15 päivänä lokakuuta 2004. Tämän tukitoimenpiteen voimassaolo jatkuu toistaiseksi. Sen oikeusperusta on vuoden 2004 yleisestä menotalousarviosta 27 päivänä joulukuuta 2003 annettu laki.
(25)
Samassa 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä ja vastauksena komission yksiköiden esittämiin kysymyksiin Belgian viranomaiset selittivät, että testejä suorittamaan valittujen laboratorioiden on täytettävä erittäin tarkat vaatimukset.
(26)
Pian 14 päivänä toukokuuta 2004 ja 16 päivänä syyskuuta 2004 päivättyjen kirjeiden jälkeen Belgian viranomaiset ilmoittivat kaksi kuninkaallisen asetuksen luonnosta, jotka koskivat liittovaltion elintarviketurvallisuusviraston, jäljempänä ’FAVV’, toiminnan rahoittamiseen liittyviä toimenpiteitä. Toimenpiteiden tavoitteena oli alkaa periä maksuosuuksia ja korvauksia FAVV:n toimintakustannusten kattamiseksi. Niistä tehtiin 9 päivänä marraskuuta 2005 valtiontukipäätös C(2005)4203, joka koski toimenpiteitä N 9/05 ja N 10/05, jäljempänä ’tukia N 9/05 ja N 10/05 koskeva päätös’, ja joka mainitaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. Nämä toimenpiteet hyväksyttiin FAVV:n rahoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain 4 §:ssä tarkoitetuista maksuosuuksista 10 päivänä marraskuuta 2005 annetulla kuninkaallisella asetuksella (14) sekä FAVV:n rahoittamisesta 9 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain 5 §:ssä tarkoitetuista korvauksista 10 päivänä marraskuuta 2005 annetulla kuninkaallisella asetuksella (15). Molemmat tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 2006. Maksuosuuksia koskevalla kuninkaallisella asetuksella kumotaan johdanto-osan 21 kappaleessa mainittu 15 päivänä lokakuuta 2004 annettu kuninkaallinen asetus.
(27)
Tarkemmin sanottuna korvauksia koskevassa kuninkaallisessa asetuksessa velvoitetaan teurastamot maksamaan 10,70 euron korvaus kutakin testattua nauta- tai kavioeläintä kohti. Maksuosuuksia koskevassa kuninkaallisessa asetuksessa puolestaan määrätään osa BSE-testien kustannuksista rahoitettavaksi toimialoilta pidätettävillä maksuosuuksilla. BSE-testistä aiheutuu kustannuksia yhteensä 44,08 euroa, joista 12 euroa muodostuu näytteenottokuluista (joista 10,70 euroa katetaan teurastamoilta perittävillä korvauksilla korvauksia koskevan asetuksen mukaisesti ja loput 1,30 euroa maksuosuuksilla). Loput 32,08 euroa rahoitetaan maksuosuuksilla, joiden osuuden FAVV tilittää suoraan laboratorioille. Tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että FAVV:n toiminnan rahoittaminen korvauksilla ja yleisten satunnaistarkastusten rahoittaminen kertamaksuilla eivät ole valtiontukea ja että BSE-testien osittainen rahoittaminen maksuosuuksilla samoin kuin muiden tuotantoon/kaupan pitämiseen liittyvien testien/tarkastusten rahoittaminen on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea.
(28)
Komissio lähetti joulukuussa 2006 Belgialle lisäkysymyksiä toimenpiteestä NN 45/04. Kysymykset koskivat erityisesti ennakkorahoituksesta 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien maksettuja hyvityksiä.
(29)
Belgian viranomaiset ilmoittivat 22 päivänä helmikuuta 2007 päivätyssä vastauksessaan, että tarkoituksena oli hyvittää kaikki BSE-analyyseista aiheutuneet menot jakamalla hyvitykset 15 vuodelle. Käytännössä kustannukset korvattaisiin yhteisvastuullisella takaisinperintäjärjestelmällä FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi perustetun uuden järjestelmän avulla. Kukin toimija velvoitetaan suorittamaan 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien FAVV:lle maksuosuuksia, joiden tuotosta osa käytetään aikaisempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen. Järjestelmään osallistuvat tasapuolisesti kaikki Belgiassa toimivat, kyseisenä ajanjaksona nautaeläimiä pitäneet tuottajat.
2.2 TSE-asetusluonnosta koskevien kantelujen sisältö
(30)
TSE-asetusluonnoksesta tehtyjen kantelujen mukaan TSE-maksuosuus koskee kaikkia Belgian teurastamoissa teurastettuja eläimiä eli se pidätetään myös tuontieläimistä. Eräs kantelija väittää, että merkittävä prosenttiosuus Belgian teurastamoissa teurastetuista eläimistä on peräisin toisista jäsenvaltioista. Kantelijoiden mukaan maksut ovat tuontieläimiä syrjiviä, koska niistä kertyvää tuottoa käytetään ainoastaan belgialaisten nautaeläinten BSE-testeistä aiheutuneiden kustannusten hyvittämiseen.
2.3 Komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen yhteydessä esittämät epäilyt
(31)
Aluksi on tarpeen täsmentää, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen koskee ainoastaan nautaeläinten TSE-seulontojen rahoittamiseksi 1 päivästä tammikuuta 2001 alkaen Belgiassa maksettua tukea ja tämän tuen rahoitusjärjestelyjä, mutta ei tukia, jotka on komission päätöksellä todettu sisämarkkinoille soveltuviksi. Tarkemmin sanottuna tässä päätöksessä ei arvioida, ovatko tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä tarkoitetut toimenpiteet (maksuosuudet ja korvaukset FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi) tuen myöntämisajankohtana voimassa olleiden valtiontukisääntöjen mukaisia. Tämä päätös koskee yksinomaan BSE-testien rahoittamiseksi vuosina 2001-2006 myönnettyjä tukia ja niiden rahoitusjärjestelyjä, koska BSE-testien kustannukset katettiin kyseisenä ajanjaksona ennakkorahoituksella, joka on määrä maksaa takaisin usealle vuodelle jakautuvilla hyvityksillä.
(32)
Selvyyden vuoksi on tarpeen huomauttaa korvauksien ja maksuosuuksien käsitteellisestä erosta: korvaukset ovat maksuja, joilla katetaan tarjotun palvelun kustannukset. Tässä tapauksessa korvaus on 10,70 euroa, ja sitä on peritty 1 päivästä joulukuuta 2004 lähtien ensin TSE-asetuksen ja sittemmin FAVV:n toiminnan rahoittamisesta annetun kuninkaallisen asetuksen perusteella. Maksuosuudet perustuvat 10 päivänä marraskuuta 2005 annettuun kuninkaalliseen asetukseen, ja FAVV pidättää ne Belgian alueella sijaitsevilta tuottajilta, jotka jakautuvat seitsemään toimialaan (ks. tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 29 kappale).
(33)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio totesi, että Belgiassa BSE-testien kustannusten kattamiseksi myönnetyt tuet on rahoitettu tuilla ja sellaisella veronluonteisten maksujen järjestelmällä, joka muodostuu sekä korvauksista että maksuosuuksista. Osa näistä korvauksista ja maksuosuuksista saaduista tuotoista on käytetty testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen.
(34)
Komissio pani merkille useita ongelmia ja totesi, ettei sillä ole käytettävissään riittävästi tietoja lopullisen arvioinnin tekemiseen kyseisistä toimenpiteistä. Ensinnäkin oli hämärää, myönnettiinkö toimenpiteellä etua palvelujen saajille. Ei nimittäin ollut selvää, kattoivatko BSE-testeistä perittävät korvaukset sen osan testien kustannuksista, jota ei voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvana valtiontukena. Testien kustannusten tarkasta määrästä ei ollut tietoa sen paremmin kuin siitäkään, kuinka saataisiin lisärahoitusta, jos korvaukset eivät riittäisi kattamaan BSE-testien kokonaiskustannuksia. Ei myöskään ollut varmaa, tarjosiko FAVV palvelujaan markkinahintoja vastaavilla edellytyksillä, sillä Belgian viranomaiset eivät olleet osoittaneet selvästi, että laboratoriot oli valittu avoimella ja läpinäkyvällä menettelyllä.
(35)
Myös tukien maksujärjestely oli epäselvä, sillä etenkään tuensaajia ja maksuvelvollisia ei ollut määritetty täsmällisesti, ja BSE-testien kustannusten ennakkorahoituksen hyvitysjärjestely vaikutti sekavalta. Komissio esitti Belgialle lisäkysymyksiä, jotka koskivat edellytyksiä veronluonteisten maksujen toteamiseksi valtiontukisääntöjen mukaisiksi ja erityisesti edellytystä tuontituotteiden vapauttamisesta veronluonteisista maksuista, voidakseen selvittää, koskiko maksuilla rahoitettava toimenpide vientituotteita ja vaikuttivatko maksut lopullisten tuotteiden hintaan, koska vapailla markkinoilla hinta tavallisesti määräytyy tarjonnan ja kysynnän vaihtelujen mukaan.
3. BELGIAN HUOMAUTUKSET
(36)
Huomautukset, joissa Belgia vastasi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta koskevassa komission päätöksessä esitettyihin epäilyihin, saapuivat komissioon 27 päivänä helmikuuta 2009. Ne voidaan tiivistää seuraavasti:
3.1 BSE-testien rahoittamisen luokitteleminen valtiontueksi
(37)
Ensinnäkin Belgia katsoo, ettei komissio voi luokitella BSE-testien rahoittamista valtiontueksi, koska testit ovat pakollisia. Belgia väittää, että jäsenvaltiot velvoitetaan tekemään BSE-testejä tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä 22 päivänä toukokuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 999/2001 (16) kansanterveyden suojelemiseksi. Väitteensä tueksi Belgia lainaa kahta yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota (17), joissa katsotaan, että kansanterveyden suojelemiseksi toimitettuja tarkastuksia ei voida pitää sellaisena palveluna, joka oikeuttaa kantamaan vastasuoritukseksi maksun, ja että viranomaisen on vastattava itse tällaisten tarkastusten kustannuksista. Belgia tosin myöntää, että kyseiset tuomiot koskevat tavaroiden vapaata liikkuvuutta eivätkä valtiontukia, mutta katsoo, että samaa päättelyä voidaan soveltaa myös valtiontukiasioissa.
(38)
Lisäksi Belgia toteaa, että koska asetuksessa (EY) N:o 999/2001 ei velvoiteta siirtämään tarkastusten kustannuksia yritysten maksettaviksi, kukin jäsenvaltio voi päättää soveltaa BSE-testien rahoittamisessa ”normaalia” järjestelmää. Sitä, onko valtiontuki valikoiva, on siten arvioitava tähän Belgian normaaliin järjestelmään verraten (18). Kyseessä voi siis olla valtiontuki vain, jos tietyt toimialat tai yritykset ovat saaneet Belgian valitsemaan normaaliin järjestelmään verrattuna edullisempaa kohtelua. Belgian mukaan komissio näyttää katsovan, että kustannukset kuuluvat pääsääntöisesti tuottajien maksettavaksi, mutta asiaan sovellettavassa lainsäädännössä ei kuitenkaan sitä edellytetä. Vaikka on totta, että BSE-testien rahoitusjärjestelyjen erot voivat johtaa kilpailun vääristymiseen, tämä vaara pitäisi Belgian mukaan ratkaista yhdentämällä lainsäädäntöjä (19), mutta se ei ole valtiontukiin liittyvä ongelma. Belgia viittaa myös asiassa GEMO annettuun tuomioon (20) mutta katsoo, ettei tämä tuomio vaikuta mitenkään sen tässä tapauksessa omaksumaan lähestymistapaan. Belgia toistaa 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että se kiistää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä valtiontuista esitetyn luonnehdinnan. Yhteistyön nimissä Belgia on kuitenkin päättänyt vastata komission päättelyyn selventääkseen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjä näkökohtia.
3.2 Korvauksen luokittelu valtiontueksi
(39)
Belgia katsoo, että 10,70 euron korvausta testattua nautaeläintä kohden ei voida pitää valtiontukena.
(40)
Belgian mukaan kyseessä voi olla valtiontuki vain, jos toimenpiteellä myönnetään taloudellista etua yhdelle tai usealle yritykselle. Korvaus voi tuottaa etua ainoastaan, jos saatu taloudellinen hyöty on maksettua korvausta suurempi. Vaikka viranomaiset rahoittavat osan BSE-testien kustannuksista, maataloustuottajan saama lopullinen etu vastaa testistä aiheutuvia kustannuksia vähennettynä testistä maksetulla korvauksella.
(41)
Belgia menee päättelyssään vielä pidemmälle väittämällä, että mikäli tuet peritään takaisin, tuottajan maksettavaksi tuleva kokonaissumma itse asiassa kasvaa. Jos nimittäin testin kustannukset on maksettava kokonaisuudessaan takaisin, kustannuksiin olisi lisättävä myös tämä tuottajien jo kertaalleen maksama korvaus.
(42)
Belgia korostaa, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kyseessä voi olla valtiontuki vain, jos maksuista saatava tuotto käytetään valikoivasti tietyn taloudellisten toimijoiden ryhmän hyväksi ja jos siitä ei aiheudu yhtäläistä etua kaikille maksuja suorittaneille (21). Tässä tapauksessa korvausta, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden, peritään naudanlihan tuotantoon osallistuvilta taloudellisilta toimijoilta. Toimijat eivät saa testiin käyttämistään 10,70 eurosta minkäänlaista taloudellista etua, eikä korvausta näin ollen voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena.
(43)
Belgian mukaan komissio soveltaa tätä samaa päättelyä tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään. Belgia huomauttaa, että kyseisessä päätöksessä 10,70 euron korvausta ei luokitella valtiontueksi (ks. päätöksen johdanto-osan 98 kappale). Samanlaisia perusteluja käytetään tukea N 21/02 koskevassa päätöksessä, jossa sitä osaa BSE-testien kustannuksista, joka rahoitettiin toimialalta pidätetyillä maksuilla, ei pidetty valtiontukena.
(44)
Belgian viranomaiset ilmoittivat 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että korvaus peritään tuottajilta ja että se koskee osaa BSE-testien taloudellisista kustannuksista. Vastauksessaan komission kysymykseen siitä, vastaako korvauksen määrä laboratorioiden tarjoamien palvelujen tosiasiallisia taloudellisia kustannuksia, Belgia toteaa korvauksen kattavan vain osan BSE-testien kustannuksista, kuten tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan. Kyseisen komission päätöksen johdanto-osan 61-66 kappaleessa esitetty päätelmä, jonka mukaan korvauksen määrä vastaisi tarjottujen palvelujen kustannuksia, koski aivan muita palveluja kuin BSE-testausta. Belgia toistaa, että BSE-testien osalta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan, että BSE-testien muodossa tarjotut palvelut ovat valtiontukea mutta korvauksen osuus (10,70 euroa) ei ole, joten se on vähennettävä testien kustannuksista.
3.3 Liiallisten korvausten välttäminen ja testien markkinahinnan mukainen hinnoittelu
(45)
Belgia viittaa vuosiksi 2007-2013 annettujen maa- ja metsätalousalan valtiontukia koskevien suuntaviivojen (22), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2007-2013’, 132 kohtaan, jonka mukaan 40 euroa testiä kohden on ”nykyisin edullisimmaksi arvioitu hinta yhteisössä”. FAVV:n heinäkuusta 2005 lähtien määrittämät hinnat jäävät alle 40 euron. Belgian viranomaisten mukaan tämä todistaa, että Belgiassa käytetyt hinnat vastaavat markkinahintoja. Komissio myöntää tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään, että laboratoriot on valittu avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä menettelyssä ja ettei palveluntarjoajien (eli laboratorioiden) voida katsoa saaneen valtiontukea. Tilanne ei sittemmin ole muuttunut. Lisäksi Belgian kilpailuviranomaisilla on parhaillaan käynnissä tutkinta, joka koskee mahdollisia hintasopimuksia BSE-testauksiin osallistuvien laboratorioiden välillä. Belgian viranomaisten mukaan tämä osoittaa selvästi, etteivät ne missään tapauksessa halua maksaa laboratorioille liiallista korvausta. Belgian viranomaiset toteavat 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että laboratorioiden mahdollisten hintasopimusten tutkinta jatkuu edelleen ja että se on määrä saattaa päätökseen vuoden 2010 ensimmäisellä neljänneksellä.
3.4 Maksujen periminen viennistä ja tuonnista
(46)
Belgian viranomaiset väittävät, että maksuosuuksia ja korvauksia ei ole koskaan sovellettu tuontiin ja vientiin. Maksuosuuksia pidätetään ainoastaan Belgiaan sijoittautuneilta yrittäjiltä, ja 10,70 euron korvaus on maksettava vain Belgiassa teurastetuista yli 30 kuukauden ikäisistä nautaeläimistä.
(47)
Belgia korostaa, että komissio on jo tutkinut nämä toimenpiteet tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessään ja todennut, että maksuosuudet eivät ole tuonti- tai vientituotteita syrjiviä eivätkä perussopimuksen määräysten vastaisia.
3.5 Sellaisen järjestelyn puuttuminen, jolla teurastamot siirtäisivät korvauksen tuottajien tai muiden markkinatoimijoiden maksettavaksi
(48)
Belgian viranomaiset toteavat, että teurastamot siirtävät korvauksista aiheutuvat kustannukset asiakkaidensa maksettavaksi siihen tapaan kuin yritykset tavanomaisestikin siirtävät kuluja asiakkaille. Kustannusten siirtäminen kuuluu toisin sanoen tavanomaisiin markkinamekanismeihin. Korvauksen kirjaaminen erillisenä eränä tuottajille lähetettäviin laskuihin on sekin tavanomainen käytäntö. Tältä osin Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 93 ja 95 kappaleeseen, joissa katsotaan suuntaviivojen 25 kohdassa määriteltyjen edellytysten täyttyvän.
3.6 Tuensaajien luokittelu pieniksi ja keskisuuriksi yrityksiksi, jäljempänä ’pk-yritykset’
(49)
Belgia toteaa, että Belgiassa kaikki maataloustuottajat voidaan luokitella pk-yrityksiksi seuraavien edellytysten perusteella: niiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää, niiden vuotuinen liikevaihto on enintään 40 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma enintään 27 miljoonaa euroa, ja muiden, pk-yritykseksi luokittelemattomien yritysten omistusosuus niistä on alle 25 prosenttia.
3.7 Huomautukset tukien soveltuvuudesta sisämarkkinoille muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittuina kolmena ajanjaksona (vuosina 2001-2003, vuosina 2003-2007 ja vuodesta 2007 eteenpäin)
(50)
Belgia ei esitä erityisiä huomautuksia 1 päivän tammikuuta 2001 ja 1 päivän tammikuuta 2003 välisestä ajanjaksosta, koska komissio toteaa itsekin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 80 kappaleessa, että tuet ovat todennäköisesti sisämarkkinoille soveltuvia. Belgia kuitenkin väittää, ettei tuen osuus ole ylittänyt 100:aa prosenttia kustannuksista, ja on valmis tarvittaessa toimittamaan asiasta lisätietoja.
(51)
Belgia kuitenkin huomauttaa toimittavansa nämä tiedot ainoastaan toissijaisesti, sillä se katsoo lähtökohtaisesti, ettei tässä tapauksessa ole kyse valtiontuesta ja että Belgian asia on päättää, kuinka BSE-testit rahoitetaan.
(52)
Keskimmäisen, 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän tammikuuta 2007 välisen ajanjakson osalta Belgia toteaa, että sellaista tukea, joka olisi ylittänyt 100 prosenttia testin kustannuksista, ei ole maksettu. Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa tämä kysymys on jo selvitetty.
(53)
Siltä osin kuin kyse on 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeisestä ajanjaksosta, Belgia väittää, ettei tuki ole voinut ylittää 40:tä euroa, koska testien kustannukset jäivät alle 40 euron.
(54)
Huomautustensa liitteenä Belgia toimittaa yksityiskohtaisen selvityksen, jossa BSE-testien rahoituksen yhteydessä toteutetut toimenpiteet esitetään aikajärjestyksessä. Koska suurin osa selvityksen tiedoista sisältyy tässä päätöksessä esitettyyn kuvaukseen, niitä ei esitetä tässä kokonaisuudessaan. Tietyt seikat kerrataan kuitenkin myös jäljempänä.
(55)
BSE-testien rahoittamista koskevat toimenpiteet etenivät seuraavassa järjestyksessä:
-
1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välinen aika: testit rahoitetaan kokonaisuudessaan valtionkassasta
-
1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välinen aika: BIRB ennakkorahoittaa testejä. BIRB:n myöntämä ennakkorahoitus on yhteensä 67 156 527,65 euroa.
-
1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välinen aika: FAVV ennakkorahoittaa testejä
-
1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika: 15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaallisen asetuksen nojalla aletaan periä korvausta, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden. Siihen lisätään FAVV:n rahoitus, jonka se maksaa omista kassavarannoistaan ja sille valtionkassasta varatuilla takaisin maksettavilla ennakoilla
-
1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien: testauksen kustannukset rahoitetaan korvauksella, joka on 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden, sekä seitsemältä toimialalta pidätettävillä maksuosuuksilla (23). Osa maksuosuuksien tuotosta käytetään 1 päivästä tammikuuta 2002 lähtien ennakkorahoitettujen BSE-testien kustannusten hyvittämiseen. Korvausta korotetaan indeksin mukaisesti 11,07 euroon 1 päivästä tammikuuta 2008 lähtien.
(56)
BSE-testien hinnat ovat seuraavat:
(euroa)
Ajanjakso
Testin kokonaiskulut (24)
Korvauksen määrä
1.1.2001-31.1.2001
111,81
/
1.2.2001-31.3.2001
89,50
/
1.4.2001-31.12.2001
64,71
/
1.1.2002-15.3.2002
64,74
/
16.3.2002-31.12.2003
63,45
/
1.1.2004-15.1.2004
63,42
/
16.1.2004-30.6.2004
53,88
/
1.7.2004-30.11.2004
43,44
/
1.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
1.1.2005-30.6.2005
43,47
10,70
1.7.2005-31.12.2005
38,62
10,70
1.1.2006-30.9.2006
40,35
10,70
1.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
1.1.2007-31.12.2007
39,35
10,70
1.1.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Vastaukset komission esittämiin lisäkysymyksiin
(57)
Belgia esittää 16 päivänä lokakuuta 2009 päivätyssä kirjeessään useita täsmennyksiä vastaukseksi komission 24 päivänä heinäkuuta 2009 Belgian huomautuksista esittämiin kysymyksiin. Ensinnäkin Belgia toistaa kantansa, jonka mukaan jäsenvaltiolla ei ole velvollisuutta siirtää BSE-testien kustannuksia taloudellisten toimijoiden maksettavaksi. Koska viranomaisten pakollisten tarkastusten kustannukset liittyvät kansanterveyden suojeluun, niitä ei voida pitää vastasuorituksena tarjotusta palvelusta eikä siirtää taloudellisten toimijoiden maksettaviksi. Yhteistyön nimissä Belgia on kuitenkin päättänyt vastata komission kysymyksiin muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn päättelyn mukaisesti.
(58)
Siltä osin kuin on kyse yhteisön rahoitusosuudesta, Belgia vahvistaa sisällyttäneensä sitä koskevat tiedot aiemmin toimittamiinsa lukuihin.
(59)
Edelleen Belgia huomauttaa, että 30 päivän kesäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä ajanjaksona kustannukset rahoitti FAVV käytettävissään olevista rahoituslähteistä, jotka sille oli siirretty organisaatioilta, joihin se oli aiemmin kuulunut. Tänä ajanjaksona ei peritty lainkaan veronluonteisia maksuja.
(60)
Komissio esitti joitakin kysymyksiä kahden Belgian huomautuksissa mainitun summan (15 237 646 euroa ja 67 156 527,65 euroa) välisestä suhteesta (ks. johdanto-osan 55 kappale). Belgia vastasi, että huomautuksissa mainitut 15 237 646 euroa sisältyvät kokonaisuudessaan 67 156 527,65 euron summaan. Lisäksi Belgian viranomaiset lupasivat tehdä laskelmia tarkistaakseen, että summa on varmasti oikea.
(61)
Korvausten osalta Belgia huomauttaa, että ne veloitettiin maataloustuottajilta ja että ne eivät voineet olla valtiontukea. Tältä osin Belgia viittaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa todetaan, että 44,08 euron kokonaishinnasta vain 33,38 euroa on valtiontukea. Loput 10,70 euroa eivät ole tukea, joten tämä osuus vähennettiin testin hinnasta arvioitaessa, vastaako tuki sallittua enimmäismäärää, joka on 40 euroa testiä kohden.
(62)
Belgia täsmentää vielä, että ainoa ero tarkasteltavana olevan järjestelmän ja komission tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä hyväksymän järjestelmän välillä on korvauksen indeksikorotus 10,70 eurosta 11,07 euroon.
(63)
Belgia esittää 1 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessään korjauksia aiemmin toimittamiinsa testien lukumäärää koskeviin lukuihin. Se selittää, että korjatut luvut korvaavat aikaisemmat, ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaa päätöstä ja sen jälkeen lähetetyissä kirjeissä ilmoitetut luvut.
(64)
Korjaukset johtuvat siitä, että aiemmin huomioon otettu näytteiden lukumäärä oli osoittautunut virheelliseksi. Belgian ensimmäiset laskelmat perustuivat nimittäin teoreettiseen lukuun, joka oli kolme näytettä tunnissa, kun todellisuudessa kentällä otettiin 12 näytettä tunnissa. Testien tuntikohtaisen lukumäärän korottamisen seurauksena näytekohtaiset kustannukset alenivat, mikä puolestaan vaikutti testin kokonaiskustannuksiin, sillä osa testin hinnasta muodostuu tuntipalkkiosta, joka aleni, kun näytteitä otettiin enemmän tuntia kohti. Lisäksi vuosina 2003 ja 2004 teurastettujen eläinten kokonaismäärää tarkistettiin alaspäin verrattuna aikaisemmin toimitettuihin lukuihin. Belgian 1 päivänä joulukuuta 2009 päivätyssä kirjeessä mainitut, komissiolle toimitetut luvut vuosilta 2003 ja 2004 koskevat ihmisravinnoksi teurastettuja eläimiä.
(euroa)
Vuosi 2003
Laboratoriokulut
Eläinlääkärin tuntipalkkio
Näytteenottokulut
Testaussarjan kulut
Kokonaiskulut
Tuki
40 EUR/testi
tammikuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
helmikuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
maaliskuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
huhtikuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
toukokuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
kesäkuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
heinäkuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
elokuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
syyskuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
lokakuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
marraskuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
joulukuu
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(euroa)
Vuosi 2004
Laboratoriokulut
Eläinlääkärin tuntipalkkio
Näytteenottokulut
Testaussarjan kulut
Kokonaiskulut
Tuki
40 EUR/testi
1.-15. tammikuuta
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. tammikuuta
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
helmikuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
maaliskuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
huhtikuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
toukokuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
kesäkuu
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
heinäkuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
elokuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
syyskuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
lokakuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
marraskuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
joulukuu
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Johdanto-osan 64 kappaleessa olevan taulukon perusteella Belgia toteaa, että 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien BSE-testien kokonaiskustannukset jäivät alle 40 euron.
(66)
Tällä perusteella Belgian viranomaiset lähettivät oikaisun myös ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista toimittamaansa taulukkoon, joka esitetään menettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 25 kappaleessa. Nämä viimeisimmät luvut eivät ole enää arvioita vaan toteutuneita lukuja. Korjattujen tietojen mukaan ennakkorahoituksen kokonaismäärä ei ollut aiemmin arvioitu 15 237 789,90 euroa vaan 6 619 810,74 euroa.
Ajanjakso
Testin hinta (EUR)
Testien määrä
Yhteensä (EUR)
1.1.2003-
15.1.2004
Epäsuora valtiontuki
40,00
373 550
14 942 015,90
Testin kustannukset 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Yhteensä
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004-
30.6.2004
Epäsuora valtiontuki
40,00
160 551
6 422 043,10
Korvaus
22,02
160 551
860 286,19
Yhteensä
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003-
30.6.2004
Tuen enimmäismäärän (40 EUR) ylittävä ennakkorahoitus yhteensä
6 619 810,74
(67)
Lisäksi Belgia huomauttaa, että jos Belgian kilpailuviranomaisten tutkinnassa ilmenee, että mahdollinen laboratorioiden välinen laiton hintasopimus on johtanut BSE-testeistä veloitettujen hintojen kohoamiseen, se sitoutuu perimään korotuksen takaisin panemalla tarvittaessa vireille oikeudenkäynnin toimivaltaisessa tuomioistuimessa.
(68)
Belgian viranomaiset vakuuttivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään, että 10,70 euron korvaus liittyy yksinomaan niiden tuensaajien maksamiin BSE-testeihin, joille on tosiasiallisesti tarjottu tätä palvelua kyseisenä ajankohtana, eikä korvausten tuottoa käytetä tätä aikaisempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvittämiseen.
(69)
Samassa 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessä Belgian viranomaiset ilmoittivat BIRB:n ennakkorahoituksen kokonaismääräksi 67 156 527,65 euroa. FAVV on hyvittänyt osan tästä kokonaismäärästä seuraavasti:
Vuosi
FAVV:n hyvitykset
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Ei hyvitystä (hyvitykselle haettiin lykkäystä, joka myönnettiin korkoa vastaan)
2008
194 901 EUR (lykätylle hyvitykselle kertyneet korot)
2008-
Hyvitykset BIRB:lle lopetetaan - 22.12.2008 annettu puitelaki
Hyvittämättä
58 202 323 EUR
(70)
Belgia selittää, että hallitus oli päättänyt lykätä ennakkorahoituksen hyvittämistä BIRB:lle ja että takaisin perityt määrät siirretään siitä syystä ylijäämänä FAVV:lle. Tämä ylijäämä luetaan BSE-testien hyvitykseksi.
(71)
Siltä osin kuin on kyse BSE-testien kustannusten siirtämisestä tuottajien maksettavaksi, Belgia vakuuttaa, ettei sillä ollut käytössä mitään järjestelmää, jossa teurastamot olisi nimenomaisesti velvoitettu laskuttamaan BSE-testien korvaukset tuottajilta, vaan ne toimivat näin luonnostaan. Belgia on toimittanut näytteeksi joitakin laskuja, joista käy selvästi ilmi, että hyvityksen määrä on veloitettu erillisenä eränä. Näytteet ovat teurastamon tuottajalle laatimia ostolaskuja, joissa korvauksen määrä on vähennetty teurastamon eläimestä maksamasta kokonaishinnasta. Belgia toteaa laskujen todistavan, että tuottaja on FAVV:lle hyvitettävien BSE-testien lopullinen maksaja.
(72)
Viimeisessä, 25 päivänä toukokuuta 2011 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaiset väittävät, että tukimääriin voitiin asetuksen soveltamisaikana soveltaa samanaikaisesti sekä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maatalous- ja kalastusalalla 6 päivänä lokakuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1860/2004 (25) tarkoitettua vähämerkityksisen tuen enimmäismäärää että tuen sisämarkkinoille soveltuvaa enimmäismäärää, joka on 40 euroa testiä kohden.
4. MUIDEN ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(73)
Komissio ei saanut tässä menettelyssä huomautuksia muilta asianomaisilta.
5. ARVIOINTI
5.1 Valtiontuen olemassaolo
(74)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa Belgia toteaa alustavasti, että koska BSE-testit ovat pakollisia, ne kuuluvat jäsenvaltioiden maksettavaksi, ja ettei missään yhteisön säännöksessä velvoiteta siirtämään tarkastuskustannuksia yrityksille. Maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2007-2013 ja komission tähänastinen käytäntö osoittavat kuitenkin selvästi, että testien eritasoiset kustannukset voivat vääristää kilpailua ja että useimmat jäsenvaltiot myöntävät tukea BSE-testien kustannusten kattamiseksi. Tuen intensiteettiä on siten aiheellista säännellä, jotta rajoitetaan tukien aiheuttamaa kilpailun vääristymistä. TSE-suuntaviivoissa todetaan selvästi, että valtiontukiin liittyy kilpailun vääristymisen riski. Esimerkiksi TSE-suuntaviivojen 24 kohdassa mainitaan, että ”ihmisravinnoksi teurastettavien nautaeläinten pakollisten BSE-testien osalta välitön ja välillinen julkinen tuki saa olla 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen kuitenkin yhteensä enintään 40 euroa testiä kohden, yhteisön tuki mukaan luettuna. Testausvelvollisuus voi perustua yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädäntöön.” TSE-suuntaviivat annettiin jäsenvaltioille, joita pyydettiin toteuttamaan aiheelliset toimenpiteet ja muuttamaan voimassa olevat valtiontukijärjestelmänsä näiden suuntaviivojen mukaisiksi. Myös maatalouden suuntaviivoihin vuosiksi 2007-2013 sisältyy maininta BSE-testausta koskevasta valtiontuesta (132 f kohta ja sitä seuraavat kohdat). Lisäksi on tärkeää korostaa, etteivät Belgian viranomaiset ole hakeneet muutosta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, jossa osa BSE-testien rahoituksesta luokitellaan valtiontueksi, ja että ne ovat siten implisiittisesti ilmaisseet hyväksyvänsä BSE-testien rahoituksen luokittelun valtiontueksi.
(75)
Edellä esitetyn perusteella sille, että Belgia kyseenalaistaa BSE-testien rahoittamisen luokittelun valtiontueksi testien pakollisuuteen vedoten, ei ole mitään perustetta sovellettavissa säännöksissä, joita on sovellettu jo useita vuosia.
(76)
Näin ollen komissio tutkii kyseiset toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan perusteella. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa todetaan, että jollei perussopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(77)
Jotta toimenpide kuuluisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, seuraavien neljän edellytyksen on täytyttävä: 1) toimenpide on rahoitettava valtion toimesta tai valtion varoista ja sen on oltava valtion toimenpide, 2) sen on koskettava valikoivasti tiettyjä yrityksiä tai tuotannonaloja, 3) siihen on sisällyttävä taloudellista etua tuensaajayrityksille ja 4) sillä on oltava vaikutusta yhteisön sisäiseen kauppaan ja sen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua.
(78)
Seuraavissa johdanto-osan kappaleissa näitä neljää edellytystä sovelletaan tarkasteltavana oleviin toimenpiteisiin, jotka voivat olla valtiontukea.
(79)
Kuten johdanto-osan 55 kappaleessa todetaan, BSE-testien kustannusten kattamiseksi on käytetty useita eri rahoitusjärjestelmiä. Tutkittaessa valtion varojen käyttöä koskevaa edellytystä tässä päätöksessä tehdään ero BSE-testien eri rahoitustapojen välillä.
5.1.1 Valtion varojen käyttö
5.1.1.1 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välinen aika
(80)
BSE-testien kustannukset rahoitettiin 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välisenä aikana kokonaisuudessaan valtionkassasta. Tässä tapauksessa ei siis ole epäilystäkään siitä, että tuki rahoitettiin valtion varoista.
5.1.1.2 1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välinen aika
(81)
Seuraavana ajanjaksona eli 1 päivän tammikuuta 2002 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana BIRB ennakkorahoitti testejä siihen asti, kunnes niiden rahoittamiseksi löydettiin rakenteellinen ratkaisu. BIRB on liittovaltion laitos, jolla on oikeushenkilöllisyys. Se muodostettiin entisestä Belgian kansantalous- ja maatalousasioita hoitavasta virastosta (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture, OBEA) ja entisen kiintiöiden ja lisenssien keskusviraston (Office Central des Contingents et Licences, OCCL) maatalousjaostosta. Se on maatalous- ja elinkeinoministeriöön kuuluva puolivaltiollinen elin, joka on luokiteltu ryhmään B. BIRB on yhteisen maatalouspolitiikan mukainen hyväksytty maksajavirasto, jonka toimintaa rahoittaa EMOTR (26). Sille voidaan lisäksi antaa liittovaltion tai aluehallintojen maatalouspolitiikkaan liittyviä tehtäviä. Liittovaltiotason (talousasioista vastaava liittovaltion virasto) talousarviosta on osoitettu BIRB:n käyttöön määräraha sen hallintobudjetin tasapainottamiseksi. Lisäksi BIRB:llä on jonkin verran omia tuloja (joidenkin palkkioiden ja vähäisten sijoitusten tuotoista). Edellä esitetyn perusteella myös BIRB:n välittämää rahoitusta on pidettävä valtion varoista maksettuna tukena.
5.1.1.3 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välinen aika
(82)
1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän marraskuuta 2004 välisenä aikana testit ennakkorahoitti liittovaltion elintarviketurvallisuusvirasto FAVV. Tuolloin voimassa olleen lainsäädännön (pääasiallisesti 4 päivänä helmikuuta 2000 FAVV:n perustamisesta annetun lain (27) perusteella FAVV:n toimintaa rahoitettiin eri lähteistä saaduilla tuloilla, kuten veronluonteisilla maksuilla, lupamaksuilla ja palkkioilla, hallinnollisten sakkojen tuotolla sekä satunnaisilla tuloilla, lahjoilla ja testamenttilahjoituksilla (28). FAVV on tiettyjen yleistä etua palvelevien yhteisöjen valvonnasta 16 päivänä maaliskuuta 1954 annetussa laissa (29) ryhmään A luokiteltu julkinen laitos, jolla on oikeushenkilöllisyys. Näiden tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että FAVV:n myöntämät tuet ovat valtion varoja ja että niiden osoittamisesta päättää julkinen viranomainen, koska FAVV kuuluu kansanterveyden alalla toimivaltaisen ministeriön alaisuuteen.
5.1.1.4 1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika
(83)
BSE-testit rahoitettiin 1 päivän joulukuuta 2004 (15 päivänä lokakuuta 2004 annetun kuninkaallisen asetuksen voimaantulopäivä) ja 31 päivän joulukuuta 2005 (10 päivänä marraskuuta 2005 annetun kuninkaallisen asetuksen voimaantulopäivä) välisenä aikana korvauksella, joka oli 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohden. Tähän lisättiin FAVV:n rahoitus, jonka se maksoi omista kassavarannoistaan ja sen saataville valtionkassasta asetetulla takaisin maksettavalla ennakolla.
(84)
Siinä osassa rahoitusta, jonka FAVV on maksanut omista varoistaan, on kyse valtion varoista (ks. johdanto-osan 82 kappale)
(85)
Korvauksissa puolestaan voi olla kyse valtion varoista, jos osoitetaan, että ne eivät täysin kata sen palvelun tosiasiallisia kustannuksia, joka niillä on tarkoitus korvata. Jos nimittäin korvaus ei vastaa tarjotun palvelun kustannuksia, ylitys katsotaan korvauksen perineen valtion laitoksen käytettävissä oleviksi valtion varoiksi. Sen vuoksi on tärkeää selvittää, onko korvaukset maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista ja perustuvatko ne markkinahintoihin (ks. muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 54 kappale). Tätä kysymystä käsitellään jäljempänä siinä yhteydessä, kun tutkitaan edun käsitettä.
5.1.1.5 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeinen aika
(86)
10 päivänä marraskuuta 2005 annettujen kuninkaallisten asetusten voimaantulon jälkeisen eli 1 päivänä tammikuuta 2006 alkavan ajanjakson osalta on tutkittava, ovatko näissä asetuksissa vahvistetut korvaukset ja maksuosuudet valtion varoja. Tämä kysymys tutkittiin jo tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä. Sen johdanto-osan 44 kappaleessa todetaan yleisesti, että maksuosuudet ovat valtion varoja ja että korvauksissa voi olla kyse valtion varoista, jos ne eivät kata kokonaisuudessaan sen palvelun kustannuksia, joka niillä oli tarkoitus korvata. BSE-testien tapauksessa osa rahoituksesta saatiin korvauksista ja osa maksuosuuksista. Tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä katsotaan, että se osa BSE-testien rahoituksesta, joka tuli korvauksista, ei ole valtiontukea, ja että maksuosuuksista tullut rahoitus on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan, tämä päätös ei koske komission päätöksellä hyväksyttyjä tukia, eikä niitä tutkita uudestaan tässä yhteydessä.
(87)
Belgialta virallisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen saatujen tietojen mukaan osa maksuosuuksista saadusta tuotosta käytettiin vuosina 2005 ja 2006 sellaisiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana tehtyjen BSE-testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, jotka ylittivät 40 euroa. Tätä ei kuitenkaan mainita tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä. Osa maksuosuuksista siis käytettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 1 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana tehtyjen BSE-testien rahoittamiseen, ja tarkoituksena oli periä maataloustuottajilta kollektiivisesti takaisin se osa pakollisten BSE-testien ennakkorahoituksesta, joka ylitti tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa.
(88)
Se, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettiin testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, ei vaikuta niiden luokitteluun valtion varoiksi tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä.
5.1.2 Valikoivan edun antaminen tietylle yritykselle
(89)
Valikoivan edun olemassaoloa arvioitaessa on tärkeää tehdä ero valtion varoilla, mukaan luettuina maksuosuuksilla, rahoitettujen toimenpiteiden ja korvauksilla rahoitettujen toimenpiteiden välillä.
(90)
Valtion varoilla, mukaan luettuna maksuosuuksilla, rahoitettujen toimenpiteiden osalta komissio on johdonmukaisesti katsonut (30), että jos valtio rahoittaa sellaisten pakollisten tarkastusten kustannukset, jotka liittyvät tuotteiden tuotantoon tai kaupan pitämiseen, rahoitusta on pidettävä yrityksiä hyödyttävänä valikoivana etuna (31). Tällaisella rahoituksella valtio nimittäin alentaa yrityksen talousarviota normaalisti rasittavia maksuja. Edellä esitetystä voidaan päätellä, että sellaiset maataloustuottajat, teurastamot ja muut yritykset, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan tarkastelujakson aikana sovellettavan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita, harjoittavat taloudellista toimintaa ja ovat 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien saaneet valtiontukea BSE-testeihin myönnetyn rahoituksen muodossa.
(91)
Belgian väitteitä (ks. johdanto-osan 37 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) siitä, että BSE-testien rahoittaminen on välttämätöntä kansanterveyden suojeluun liittyvistä syistä ja että on jäsenvaltion asia päättää BSE-testien tavanomaisesta rahoitusjärjestelmästä, ei voida hyväksyä johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyistä syistä. Erityisesti valikoivuuden arvioinnin osalta Belgia katsoo, että valikoivuudesta voidaan puhua vain silloin, kun tietyt toimialat tai yritykset ovat saaneet normaaliin järjestelmään verrattuna edullisempaa kohtelua. Se, että eri jäsenvaltiot noudattavat BSE-testien rahoituksessa eri käytäntöjä ja että tämä voi johtaa kilpailun vääristymiseen, ei Belgian mukaan ole valtiontukiin vaan lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseen liittyvä ongelma.
(92)
Tätä väitettä ei kuitenkaan voida hyväksyä. Kuten tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä todetaan, valikoivuusedellytys täyttyy, jos etu on varattu ainoastaan tietyille yrityksille tai tietylle toimialalle. Kansallisella tasolla BSE-testien rahoittaminen valtion tuella hyödyttää tässä tapauksessa vain yhtä toimialaa, nimittäin BSE-testattaviksi määrättyjen eläinten kasvattajia. Yhteisön tasolla BSE-testien rahoittaminen valtion toimesta tai valtion varoista antaa näille yrityksille taloudellista etua verrattuna ulkomaisiin kilpailijoihin, joiden pakollisia BSE-testejä ei rahoiteta valtion toimesta tai valtion varoista. TSE-suuntaviivojen 8 ja 9 kohdassa todetaan selvästi, että alaa ollaan yhdenmukaistamassa yhteisön lainsäädännöllä, jossa alan edellytetään vastaavan kustannuksista, mutta yhdenmukaistaminen on hidasta, ja että sen vuoksi komissio on päättänyt selventää ja muuttaa TSE-kustannuksia koskevaa valtiontukipolitiikkaansa. TSE-suuntaviivojen 24 kohdassa puolestaan todetaan, että testausvelvollisuus voi perustua yhteisön tai jäsenvaltion lainsäädäntöön. Tämä osoittaa selvästi, että yhteisön lainsäädäntöä ei ole yhdenmukaistettu testausvelvollisuuden osalta, jolloin seurauksena voi myös olla jonkin tietyn jäsenvaltion yrityksiä suosiva valikoiva tuki. Toisin sanoen valtion varoilla, kuten maksuosuuksilla, rahoitetut toimenpiteet antavat valikoivaa etua sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrätyistä nautaeläimistä valmistettuja tuotteita, koska ne alentavat tuensaajia normaalisti rasittavia maksuja. Tätä etua ei myönnetä suorina maksuina, vaan BSE-testien kustannuksista vastaavat julkiset viranomaiset, jotka maksavat ne suoraan laboratorioille. Laboratoriot suorittavat testit teurastamojen pyynnöstä ja laskuttavat niiden kustannukset FAVV:lta.
(93)
Korvauksilla rahoitettujen tukitoimenpiteiden osalta on aiheellista tutkia, onko näiden korvausten avulla myönnetty etua. Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 61 ja 62 kappale) todetaan, kyseessä on etu vain, jos korvaus on FAVV:n taloudellisille toimijoille tosiasiallisesti tarjoamien palvelujen todellisia kustannuksia pienempi. Lisäksi on selvitettävä, onko korvaukset maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista. Tarkemmin sanottuna kysymys on siitä, onko teurastamoille ja tuottajille, jotka ovat maksaneet korvauksena 10,70 euroa testattua nautaeläintä kohti 1 päivän joulukuuta 2004 ja 31 päivänä joulukuuta 2005 välisenä aikana, myönnetty etua ja onko FAVV tosiasiallisesti tarjonnut niille tätä palvelua.
(94)
Vastineessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen Belgian viranomaiset väittävät, että korvaus (10,70 euroa testattua nautaeläintä kohti) oli ainoa rahoituslähde, jota FAVV käytti BSE-testien kustannusten kattamiseen, FAVV:n omia kassavarantoja ja valtionkassasta varattuja takaisin maksettavia ennakkoja lukuun ottamatta. Korvauksen maksamisesta vastasivat teurastamot. Belgian viranomaiset mainitsevat, ettei teurastamoilla ole mitään lakisääteistä velvollisuutta laskuttaa korvauksen määrää asiakkailtaan mutta että teurastamoilla on tapana veloittaa se erillisenä eränä tuottajilta. Belgia on todistanut tämän esittämällä näytteeksi laskuja, joista ilmenee selvästi, että teurastamot laskuttavat korvauksen erikseen tuottajilta. Belgia katsoo, ettei sitä, kuinka teurastamot siirtävät maksamansa korvauksen tuottajien tai mahdollisten muiden palvelun saajien maksettavaksi, ole tarpeen säännellä muodollisesti, koska tämä kustannuserä laskutetaan tuottajilta samaan tapaan kuin muutkin teurastuksesta aiheutuvat kulut.
(95)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 44 kappaleessa esitetty epäilys siitä, että teurastamoilta perittäisiin paljon suurempi maksu kuin muilta palvelun saajilta, on aiheeton, koska Belgian sittemmin toimittamien tietojen perusteella tämän korvauksen määrä laskutetaan tuottajilta.
(96)
Kysymykseen BSE-testien markkinahintaisuudesta Belgia vastaa, että FAVV on heinäkuusta 2005 lähtien veloittanut testeistä alle 40 euroa ja että maatalouden suuntaviivoissa vuosiksi 2007-2013 todetaan, että 40 euroa on nykyisin edullisimmaksi arvioitu hinta yhteisössä. Tämä osoittaa, että tarkastelujakson aikana hinnat olivat Belgiassa samalla tasolla kuin muuallakin EU:ssa. Toiseksi Belgia väittää vastauksessaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, että nyt tarkasteltavana oleva tilanne on samanlainen kuin tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä tutkittu tilanne ja että kyseisessä päätöksessä todetaan, että palveluntarjoajat on nimetty avoimissa ja syrjimättömissä menettelyissä (ks. tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 82 kappale). Kolmanneksi komissio panee merkille, että Belgia on sitoutunut toteuttamaan kaikki käytettävissään olevat oikeudelliset keinot testeistä liikaa maksetun hinnan takaisin perimiseksi, mikäli Belgian kilpailuviranomaisen tutkinnassa todetaan, että laboratorioiden välillä on laiton hintasopimus, jonka vaikutuksena on ollut testien hintojen kohoaminen. Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoo, ettei korvauksia voida lukea valtion varoiksi, koska FAVV:lle BSE-testeistä suoritetut korvaukset on maksettu FAVV:n yrityksille tosiasiallisesti tarjoamista palveluista ja perustuvat markkinahintoihin.
(97)
Näin ollen voidaan tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen mukaisesti todeta, ettei teurastamoille ja tuottajille ole annettu minkäänlaista etua, koska korvaus vastaa maksua korvauksen suorittajalle tarjotusta palvelusta ja koska testin hinta perustuu markkinahintaan. Saman toteamuksen perusteella voidaan katsoa, ettei toimenpidettä ole rahoitettu valtion varoista, koska testin hinta on markkinahinnan mukainen.
5.1.3 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan
(98)
Siltä osin kuin on kyse muista SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamista koskevista edellytyksistä, toimenpide on omiaan vaikuttamaan Belgian asemaan kyseisillä markkinoilla (32). Koska belgialaiset yritykset toimivat kansainvälisillä markkinoilla, joilla kilpailu on kovaa, toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua (33) ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
5.1.4 Päätelmät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tuen luonteesta
(99)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen edellä tarkoitetuilla maksuosuuksilla ja muilla valtion varoilla merkitsee valtion varoista myönnettyä etua. Tämä etu vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla tiettyjä yrityksiä ja tiettyjä tuotannonaloja, koska se on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Etu myönnetään sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Näin ollen komissio toteaa näiden tukitoimenpiteiden kuuluvan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Sen sijaan sitä osaa BSE-testien kustannuksista, joka rahoitetaan korvauksilla, ei katsota valtiontueksi, koska maksajat saavat korvausta vastaan markkinahintaan tarjottuja palveluja.
5.2 Tuen sääntöjenvastaisuus
(100)
Belgian viranomaiset jättivät 1 päivästä tammikuuta 2001 lähtien täyttämättä velvollisuutensa ilmoittaa komissiolle SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa edellytetyllä tavalla BSE-testien rahoittamista koskevista tukitoimenpiteistä. Asetuksen (EY) N:o 1/2004 soveltamisalaan kuuluvat tuet on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta edellyttäen, että ne täyttävät kyseisessä asetuksessa esitetyt edellytykset. Jos tuet eivät täytä kyseisiä edellytyksiä, ne ovat sääntöjenvastaisia.
5.3 Tukien rahoittaminen
(101)
Koska kyseessä on osin veronluonteisilla maksuilla eli maksuosuuksilla rahoitettu valtiontuki, komission on arvioitava tuilla rahoitettu toiminta ja itse tuen rahoitus. Valtiontuen rahoituksen mahdollinen soveltumattomuus sisämarkkinoille nimittäin tekee myös vastaavasta tuesta sisämarkkinoille soveltumattoman, vaikka tuki olisi myönnetty kilpailusääntöjen mukaisesti.
(102)
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan verot eivät kuulu SEUT-sopimuksen valtiontukia koskevien määräysten soveltamisalaan lukuun ottamatta tilannetta, jossa veroilla rahoitetaan tukitoimenpide siten, että ne ovat erottamaton osa kyseistä toimenpidettä (34). Jotta veron tai veron osan voidaan katsoa olevan erottamaton osa tukitoimenpidettä, veron ja tuen välillä on ehdottomasti oltava sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä säädetty varojen käyttötarkoitusta koskeva sitova yhteys, jonka mukaisesti veron tuotto on käytettävä väistämättä tuen rahoittamiseen (35). Mikäli tällainen yhteys on olemassa, veron tuotolla vaikutetaan suoraan tuen suuruuteen (36) ja tämän seurauksena arviointiin tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. (37)
(103)
Sen vuoksi on tutkittava, täyttääkö 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien pidätetty maksuosuus johdanto-osan 102 kappaleessa mainitut edellytykset, ja eroteltava eri ajanjaksoina sovellettavat oikeudelliset välineet. Rahoitettu tukitoimenpide on vapautettu ilmoitusvelvollisuudesta, mutta vapautus ei koske toimenpiteen rahoitusjärjestelyä. Näin ollen on arvioitava myös kyseisen rahoitusjärjestelyn sääntöjenmukaisuus koko tarkastelujakson ajalta.
5.3.1 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika
(104)
Tänä ajanjaksona tuet rahoitettiin FAVV:n ennakkorahoituksella sekä 15 päivänä lokakuuta 2004 annetussa kuninkaallisessa asetuksessa tarkoitetuilla korvauksilla. Jälkimmäisiä ei kuitenkaan tarkastella tässä luvussa, koska ne eivät ole tukea (ks. johdanto-osan 97 kappale). Tältä osin on arvioitava, onko rahoitusjärjestelmä erottamaton osa tukitoimenpidettä. Voimassa olevasta lainsäädännöstä ei voida päätellä, että FAVV:n rahoitustavan ja BSE-testien rahoituksen välillä olisi sitova yhteys ja että veronluonteisen maksun tuotto olisi väistämättä käytettävä tuen rahoittamiseen. FAVV:n perustamisesta 4 päivänä helmikuuta 2000 annetun lain perusteella FAVV:n toimintaa rahoitetaan nimittäin useista eri lähteistä (ks. johdanto-osan 82 kappale). Ei liioin voida sanoa, että veronluonteisen maksun tuotolla vaikutettaisiin suoraan tuen suuruuteen, koska testit rahoitetaan sekä korvauksilla että muilta osin FAVV:n varoilla. Näin ollen FAVV:n rahoittamien tukien määrä vaihtelee testien hinnan mukaan eikä FAVV:lle suoritettujen maksuosuuksien mukaan. Maksuosuuksien tuoton ja ennakkorahoituksen hyvityksen välillä ei siten ole sitovaa yhteyttä.
5.3.2 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeinen aika
(105)
Maksuosuuksia koskevaa kysymystä on 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien säännelty FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi pidätettävistä maksuosuuksista annetulla kuninkaallisella asetuksella. Maksuosuuksiin perustuva rahoitusjärjestelmä tutkittiin jo tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevassa päätöksessä, jossa todettiin, että tällainen tapa rahoittaa osa BSE-testien kustannuksista ei ole tuonti- tai vientituotteita syrjivä eikä perustamissopimuksen vastainen (38). Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa mainitaan, tämä päätös ei koske aiemmin hyväksyttyjä valtiontukitoimia. Koska Belgia kuitenkin toteaa, että osa maksuosuuksien tuotosta käytettiin 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien aiempien BSE-testien ennakkorahoituksen hyvityksiin, komissiolla on oikeus tutkia rahoitusjärjestelmä siltä osin kuin maksuosuuksilla hyvitettiin BSE-testauksen ennakkorahoitusta.
(106)
Belgia väittää, että rahoitusjärjestelmä on säilynyt käytännössä muuttumattomana korvauksen indeksikorotusta lukuun ottamatta. Ainoa siihen tehty muutos oli maksuosuuksien tuoton osoittaminen BSE-kustannusten ennakkorahoituksen hyvittämiseen vuonna 2006.
(107)
Siihen kysymykseen, onko tämä rahoitus erottamaton osa tukitoimenpidettä, on vastattava kieltävästi. Maksuosuuksien tuoton käyttäminen testien ennakkorahoituksen hyvityksiin vuodesta 2006 lähtien ei vaikuttanut mitenkään tuen suuruuteen. Lisäksi Belgian viranomaiset mainitsivat, että ennakkorahoituksen takaisinperinnässä sovelletaan yhteisvastuullista järjestelmää, jossa jokainen toimija maksaa FAVV:lle maksuosuuden, ja osa näiden maksuosuuksien tuotosta osoitetaan BSE-testien ennakkorahoitukseen liittyvien aiempien kustannusten hyvittämiseen. Järjestelmään osallistuvat tasapuolisesti kaikki kyseisen ajanjakson aikana nautaeläimiä pitäneet maataloustoimijat, mutta ne eivät ole sen ainuita osallistujia. Näin ollen komissio katsoo, ettei tuen rahoitus ole erottamaton osa kyseistä tukitoimenpidettä.
5.4 Tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille
(108)
Kun toimenpide on valtiontukea ja kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, on tutkittava, voidaanko sitä pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti sisämarkkinoille soveltuvana.
(109)
Tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen voidaan soveltaa ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, jonka mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(110)
Maatalouden valtiontuesta vuosiksi 2000-2006 annettujen yhteisön suuntaviivojen (39), jäljempänä ’maatalouden suuntaviivat vuosiksi 2000-2006’, 23.3 kohdan ja valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission tiedonannon (40) mukaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (41) 1 artiklan f kohdassa tarkoitetut sääntöjenvastaiset tuet on arvioitava niiden myöntämisajankohtana voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Komissio hyväksyi TSE-suuntaviivat vuonna 2002. Näitä suuntaviivoja sovellettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana (42). TSE-suuntaviivojen 44 kohdassa todetaan, että tiettyjä, erityisesti BSE-testaukseen liittyviä tapauksia lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitettu sääntöjenvastainen tuki arvioidaan tuen myöntämishetkellä voimassa olleiden sääntöjen ja suuntaviivojen mukaisesti. Koska tarkasteltavana olevat tuet myönnettiin 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana, ne on siis tutkittava TSE-suuntaviivojen mukaisesti.
(111)
Vuosiksi 2007-2013 annettujen maatalouden suuntaviivojen 194 kohdan c alakohdan mukaan komissio ei enää sovella 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen TSE-suuntaviivoja, paitsi jos kyse on näiden suuntaviivojen 43 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa tarkoitetuista sääntöjenvastaisista tuista.
(112)
Tässä tapauksessa voidaan erottaa kaksi ajanjaksoa sen mukaan, mitä oikeudellisia sääntöjä kulloinkin on sovellettava.
5.4.1 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana sovellettava sääntö: TSE-suuntaviivojen 45 kohdassa tarkoitettujen vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohta
(113)
TSE-suuntaviivojen 45 kohdan mukaan komissio arvioi ennen näiden suuntaviivojen soveltamisen alkamispäivää (siis ennen 1 päivää tammikuuta 2003) BSE-testien kustannuksiin sääntöjenvastaisesti myönnetyn valtiontuen sovellettavuutta vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan sekä vuodesta 2001 soveltamansa käytännön mukaisesti, jolloin komissio hyväksyy tällaisen tuen 100 prosenttiin asti.
(114)
Vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvina voidaan pitää ainoastaan
-
toimenpiteitä, jotka toteutetaan osana yhteisön, jäsenvaltion tai alueen tasolla toteutettavaa asianmukaista ohjelmaa, jonka tarkoituksena on kyseisen taudin ennaltaehkäisy, valvonta tai hävittäminen (11.4.2 kohta);
-
toimenpiteitä, joiden tavoitteet ovat ennalta ehkäiseviä tai korvaavia tai näiden yhdistelmiä (11.4.3 kohta);
-
toimenpiteitä, jotka ovat sekä yhteisön eläinlääkintää ja kasvinsuojelua koskevan lainsäädännön tavoitteiden että tällaisessa lainsäädännössä vahvistettujen erityissäännösten mukaisia (11.4.4 kohta);
-
toimenpiteitä, joissa tuen osuus on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (11.4.5 kohta).
Jos tuki myönnetään yhteisön ja/tai jäsenvaltion ja/tai alueellisen tukijärjestelmän mukaisesti, komissio vaatii todisteet siitä, että eri tukijärjestelmien yhdistäminen ei mahdollista liiallisten korvauksien saantia. Jos yhteisön tukea on myönnetty, on annettava asiaa koskevan komission päätöksen päiväys ja viitetiedot.
(115)
Jo muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä katsottiin, että kolme ensimmäistä näistä edellytyksistä täyttyvät (ks. kyseisen päätöksen johdanto-osan 80 kappale). Belgian viranomaiset itsekin vahvistivat tämän lähestymistavan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä esittämissään huomautuksissa. BSE on tarttuva tauti, joka muodostaa uhan ihmisen terveydelle. Se kuuluu eläintauteihin, joiden primääritautipesäkkeen havaitsemisesta jäsenvaltioiden on ilmoitettava suoraan komissiolle ja muille jäsenvaltioille (43). Tukitoimenpiteen tavoitteena on torjua BSE-tautia tarkastamalla teurastetut ja kuolleet eläimet. Maataloustuottajille aiheutuneiden kustannusten korvaamisella pyritään varmistamaan, että toimenpiteet pannaan tosiasiallisesti täytäntöön. Kaikki toimenpiteet on toteutettu yhteisön lainsäädännön vaatimusten tai suositusten mukaisesti (44).
(116)
Siltä osin kuin kyse on neljännestä edellytyksestä, Belgian toimittamien tietojen mukaan tänä ajanjaksona BSE-testin kustannusten kattamiseen myönnettiin tukea 111,81-63,45 euroa (ks. johdanto-osan 56 kappale). Kustannuksiin sisältyvät laboratoriotutkimukset, eläinlääkärin näytteenottopalkkio sekä testaussarja. Komissio katsoo, että ne vastaavat vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4.5 kohtaa, jonka mukaan tällaisiin kuluihin voivat sisältyä esimerkiksi terveystarkastuksista, testeistä ja muista seulontatoimista aiheutuneet tosiasialliset kustannukset.
(117)
Näin ollen 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisenä aikana myönnetyt tuet on katsottava sisämarkkinoille soveltuviksi.
5.4.2 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana sovellettavat säännöt: TSE-suuntaviivojen 21 kohta ja sitä seuraavat kohdat
(118)
TSE-suuntaviivojen 23 kohdassa mainitaan, että komissio on päättänyt edelleen hyväksyä valtiontuet enintään 100 prosenttiin asti TSE-testien kustannuksista vuosiksi 2000-2006 annettujen maatalouden suuntaviivojen 11.4 kohdan periaatteiden mukaisesti (ks. johdanto-osan 114 kappale).
(119)
TSE-suuntaviivoissa edellytetään vielä seuraavien vaatimusten täyttymistä:
-
ihmisravinnoksi teurastettavien nautaeläinten pakollisten BSE-testien osalta välitön ja välillinen julkinen tuki saa olla 1 päivästä tammikuuta 2003 alkaen yhteensä enintään 40 euroa testiä kohden, yhteisön tuki mukaan luettuna (ks. TSE-suuntaviivojen 24 kohta);
-
BSE-kustannuksiin myönnettävä valtiontuki on maksettava toimijalle, jonka tiloissa testinäytteet otetaan. Tuen saa kuitenkin maksaa toimijan asemesta laboratorioille, jos voidaan asianmukaisesti osoittaa, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle (TSE-suuntaviivojen 25 kohta).
(120)
Kuten johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa todetaan, kaikki neljä vuosiksi 2000-2006 annetuissa maatalouden suuntaviivoissa esitettyä edellytystä täyttyvät.
(121)
Tuen enimmäismäärää (40 euroa testiä kohden) koskevan edellytyksen osalta komissio toteaa, että tämä enimmäismäärä ylitettiin 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana. Belgian toimittamien tietojen perusteella ylityksen kokonaismäärä oli kyseisellä ajanjaksolla 6 619 810,74 euroa. Testin kokonaiskustannukset jäivät alle 40 euron vasta 1 päivästä heinäkuuta 2004 lähtien (ks. johdanto-osan 64 kappale). Belgian viranomaisten mukaan näihin määriin sisältyvät sekä kansallinen rahoitus että yhteisön tuki (ks. johdanto-osan 58 kappale).
(122)
Komissio katsoo toimenpiteen täyttävän myös sen edellytyksen, jonka mukaan valtiontuki on maksettava toimijalle, jonka tiloissa testinäytteet otetaan, ja jonka mukaan tuen saa maksaa laboratorioille, jos voidaan osoittaa, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle (TSE-suuntaviivojen 25 kohta).
(123)
Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan, Belgian viranomaiset ilmoittivat, että BSE-testien kulut tilitetään suoraan laboratorioille. Toimijoiden ei tarvitse maksaa nautaeläimille tehdyistä BSE-testeistä lainkaan laboratoriokuluja. Tämä päätelmä vastaa tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevan päätöksen johdanto-osan 95 kappaleessa samanlaisesta järjestelmästä esitettyä päätelmää. Kuten edellä osoitettiin, ainoa tuottajille siirretty kustannus on testistä perittävä korvaus (ks. johdanto-osan 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), mutta tätä osaa BSE-testien rahoituksesta ei lueta valtiontueksi. Näin ollen on todettava, että maksettu valtiontuki siirretään kokonaisuudessaan toimijalle.
5.4.3 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeinen aika
(124)
Komissio viittaa 1 päivän tammikuuta 2006 jälkeisen ajan osalta tukia N 9/05 ja N 10/05 koskevaan päätökseen, koska tässä päätöksessä ei enää ole tarkoitus puuttua aiemmassa päätöksessä hyväksyttyihin tukiin.
5.4.4 Päätelmä
(125)
BSE-testien rahoittamiseksi 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana myönnetyt tuet, jotka ylittävät tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden ja joiden kokonaismäärä on 6 619 810,74 euroa, eivät sovellu sisämarkkinoille.
5.5 Ennakkorahoituksen hyvittäminen
(126)
Kuten edellä mainittiin, 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana testejä rahoitettiin valtion varoista yli tuen sallitun enimmäismäärän, joka on 40 euroa testiä kohden.
(127)
Belgia päätti 1 päivästä tammikuuta 2006 lähtien hyvittää tuen enimmäismäärän ylittävän osan FAVV:n toiminnan rahoittamiseksi pidätettyjen maksuosuuksien tuotolla ja jakaa hyvitykset 15 vuodelle, mutta luopui sittemmin hankkeesta. Tätä kollektiivista lähestymistapaa Belgian viranomaiset perustelivat sillä, että toimijakohtaista takaisinperintää oli käytännössä vaikea järjestää, koska tietyt toimijat olivat jo kuolleet tai lopettaneet toimintansa.
(128)
Myöhemmässä 6 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyssä kirjeessään Belgian viranomaiset ilmoittivat, että FAVV oli maksanut hyvityksiä omista varoistaan vuosina 2005-2006.
(129)
Tällainen hyvitysjärjestelmä ei kuitenkaan täytä sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperintää koskevia vaatimuksia. Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan takaisinperinnän tarkoituksena on nimittäin palauttaa tilanne, joka vallitsi markkinoilla ennen tuen myöntämistä. Tämä tavoite saavutetaan, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisen ja sisämarkkinoille soveltumattoman tuen ja menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun, ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu (45). Takaisin perittävään tukeen lisätään korko, jonka suuruuden komissio vahvistaa. Korkoa maksetaan siitä päivästä alkaen, jolloin sääntöjenvastainen tuki on ollut tuensaajan käytössä, sen takaisinperimispäivään asti (46). Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (47) mukaan tukeen lisättävälle korolle on laskettava korkoa, mitä tässä tapauksessa ei ole tehty. Lisäksi asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotka mahdollistavat komission päätöksen välittömän ja tehokkaan täytäntöönpanon. Belgian ehdottama ja osittain täytäntöönpanema takaisinperintä ei täytä edellä mainittuja edellytyksiä, eikä tukea voida katsoa asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklassa tarkoitetulla tavalla takaisin perityksi.
6. PÄÄTELMÄT
(130)
Komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen korvauksilla ei ole valtiontukea.
(131)
Komissio katsoo, että BSE-testien rahoittaminen valtion varoista on valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Tämä tuki on sisämarkkinoille soveltuvaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välisen ajanjakson sekä 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson osalta. Se on sisämarkkinoille soveltumatonta 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisen ajanjakson osalta. Sisämarkkinoille soveltumaton tuki muodostuu 40 euroa testiä kohden ylittävästä määrästä, jonka suuruudeksi Belgia arvioi 6 619 810,74 euroa.
(132)
Komissio toteaa, että Belgia on myöntänyt BSE-testien rahoittamiseen osoitetun tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana. Tuki kuului 1 päivästä tammikuuta 2003 lähtien poikkeusasetuksen soveltamisalaan, mutta koska kyseisessä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä ei noudatettu, tuet on katsottava sääntöjenvastaisiksi.
(133)
Sääntöjenvastaiset ja sisämarkkinoille soveltumattomat tuet, jotka ylittävät tuen sallitun enimmäismäärän eli 40 euroa testiä kohden, on perittävä takaisin, lukuun ottamatta erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka tukien myöntämishetkellä täyttivät kaikki tukiin sovellettavassa vähämerkityksisestä tuesta annetussa asetuksessa vahvistetut edellytykset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Korvauksilla rahoitetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea.
2. BSE-testien rahoittaminen valtion varoista 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 sekä 1 päivän heinäkuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana on sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita.
3. BSE-testien rahoittaminen valtion varoista 1 päivän tammikuuta 2003 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana on 40 euron enimmäismäärään asti testiä kohden sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukea sellaisille maataloustuottajille, teurastamoille ja muille yrityksille, jotka jalostavat, käsittelevät, myyvät tai pitävät kaupan asiaa koskevan lainsäädännön nojalla BSE-testattaviksi määrättyjen nautaeläinten lihasta valmistettuja tuotteita. Se osa tuesta, joka ylittää 40 euroa testiä kohden, on sisämarkkinoille soveltumatonta, ja se on perittävä takaisin, lukuun ottamatta erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka tukien myöntämishetkellä täyttivät kaikki tukiin sovellettavassa vähämerkityksisestä tuesta annetussa asetuksessa vahvistetut edellytykset.
4. Belgia on myöntänyt BSE-testien rahoittamiseen osoitetun tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 30 päivän kesäkuuta 2004 välisenä aikana.
2 artikla
1. Belgian on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisten ja sisämarkkinoille soveltumattomien tukien perimiseksi takaisin tuensaajilta.
2. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti.
3. Koroille lasketaan korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvussa vahvistettujen säännösten mukaisesti.
4. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön täytäntöönpano.
3 artikla
Edellä 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
Belgian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
4 artikla
1. Belgian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:
a)
luettelo tuensaajista, jotka ovat saaneet 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua tukea, ja kunkin tuensaajan tukiohjelman nojalla saaman tuen kokonaismäärä;
b)
tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (tuki ja takaisinperintään sovellettava korko);
c)
tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;
d)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.
2. Belgian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kun 1 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun kahden kuukauden määräajan päätyttyä Belgian on esitettävä komission pyynnöstä selostus tämän päätöksen noudattamiseksi jo toteutetuista tai suunnitelluista toimenpiteistä. Selostuksessa on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
5 artikla
Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 2011.