KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1217/2010
af 14. december 2010
om anvendelse af artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på visse kategorier af forsknings- og udviklingsaftaler
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2821/71 af 20. december 1971 om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85, stk. 3, på kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis (1),
efter offentliggørelse af et udkast til denne forordning,
efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Kommissionen kan i henhold til forordning (EØF) nr. 2821/71 ved forordning anvende artikel 101, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (*1) på visse af de af traktatens artikel 101, stk. 1, omfattede kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis, hvis indhold går ud på forskning og udvikling af produkter, teknologier eller produktionsmetoder, indtil disse har nået stadiet for industriel anvendelse, og udnyttelse af resultaterne, heri indbefattet bestemmelser om intellektuelle ejendomsrettigheder.
(2)
I henhold til traktatens artikel 179, stk. 2, skal EU tilskynde virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, i deres indsats for forskning og teknologisk udvikling af høj kvalitet og støtte deres samarbejdsbestræbelser. Hensigten med denne forordning er at lette forskning og udvikling, uden at det går ud over konkurrencevilkårene.
(3)
Kommissionens forordning (EF) nr. 2659/2000 af 29. november 2000 om anvendelse af traktatens artikel 81, stk. 3, på kategorier af aftaler vedrørende forskning og udvikling (2) definerer kategorier af aftaler vedrørende forskning og udvikling, som af Kommissionen anses for normalt at opfylde betingelserne i traktatens artikel 101, stk. 3. I betragtning af de globalt positive erfaringer med anvendelsen af nævnte forordning, som udløber den 31. december 2010, samt under henvisning til de erfaringer, der er indhøstet siden dens udstedelse, bør der vedtages en ny gruppefritagelsesforordning.
(4)
Denne forordning bør både sikre en effektiv beskyttelse af konkurrencen og skabe tilstrækkelig retssikkerhed for virksomhederne. Ved virkeliggørelsen af disse mål bør der tages hensyn til behovet for at forenkle den administrative kontrol og lovgivningsrammerne i videst mulige omfang. For forsknings- og udviklingsaftaler mellem parter, der ikke når op over en vis, nærmere fastsat markedsstyrke, kan det generelt antages, at med hensyn til anvendelsen af traktatens artikel 101, stk. 3, vil deres positive virkninger opveje enhver negativ indvirkning på konkurrencen.
(5)
For anvendelse af traktatens artikel 101, stk. 3, ved forordning, er det ikke nødvendigt at definere, hvilke aftaler der kan falde ind under traktatens artikel 101, stk. 1. I den individuelle vurdering af aftaler efter traktatens artikel 101, stk. 1, må der tages hensyn til mange faktorer, i særdeleshed til markedsstrukturen på det relevante marked.
(6)
Aftaler om fælles gennemførelse af forskningsarbejde eller fælles udvikling af forskningsresultaterne indtil, men ikke omfattende, en industriel udnyttelse falder generelt ikke ind under traktatens artikel 101, stk. 1. Under visse omstændigheder, bl.a. når aftaleparterne aftaler ikke at udføre andet forsknings- og udviklingsarbejde indenfor samme område, således at en part afskæres fra at opnå konkurrencefordele frem for de andre parter, kan sådanne aftaler dog være omfattet af traktatens artikel 101, stk. 1, og de bør derfor være omfattet af denne forordning.
(7)
Anvendelsen af den fritagelse, der fastsættes i denne forordning, bør begrænses til de aftaler, der med tilstrækkelig sikkerhed kan antages at opfylde betingelserne i traktatens artikel 101, stk. 3.
(8)
Samarbejde om forskning og udvikling samt om udnyttelse af resultaterne vil sandsynligvis fremme den tekniske og økonomiske udvikling, hvis parterne bidrager med komplementære kompetencer, aktiver eller aktiviteter til samarbejdet. Dette omfatter også situationer, hvor en part blot finansierer det forsknings- og udviklingsarbejde, som den anden part udfører.
(9)
Fælles udnyttelse af resultaterne kan betragtes som en naturlig konsekvens af det i fællesskab udførte forsknings- og udviklingsarbejde. En sådan udnyttelse kan antage forskellige former, såsom produktion, udnyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, som i væsentlig grad bidrager til den tekniske og økonomiske udvikling, eller markedsføring af nye produkter.
(10)
En øget og mere effektiv forskning og udvikling vil normalt komme forbrugerne til gode ved at resultere i nye eller forbedrede produkter og tjenesteydelser, i en hurtigere lancering af sådanne produkter og tjenesteydelser eller i lavere priser som følge af nye og forbedrede teknologier eller produktionsmetoder.
(11)
For at retfærdiggøre fritagelsen bør den fælles udnyttelse angå produkter, teknologier eller produktionsmetoder, hvortil det er afgørende nødvendigt at kunne udnytte resultaterne af forsknings- og udviklingsarbejdet. Endvidere bør alle parterne i aftalen om forskning og udvikling aftale, at de alle vil have fuld adgang til de endelige resultater af den fælles forskning og udvikling, herunder de intellektuelle ejendomsrettigheder og den knowhow, der genereres, med henblik på yderligere forskning eller udnyttelse så snart de endelige resultater foreligger. Adgangen til resultaterne bør almindeligvis ikke begrænses, for så vidt angår anvendelsen af resultaterne med henblik på yderligere forskning og udvikling. Hvis parterne imidlertid i overensstemmelse med denne forordning begrænser deres udnyttelsesrettigheder, navnlig når de specialiserer sig i udnyttelse, kan adgangen til resultaterne med henblik på udnyttelse begrænses tilsvarende. Når universiteter, forskningsinstitutter eller virksomheder, der leverer forskning og udvikling på et kommercielt grundlag, men normalt ikke beskæftiger sig med udnyttelse af resultaterne, deltager i denne forskning og udvikling, bør de endvidere kunne aftale udelukkende at udnytte forsknings- og udviklingsresultaterne til yderligere forskning. Afhængigt af deres formåen og kommercielle behov kan parterne bidrage i forskelligt omfang til deres forsknings- og udviklingssamarbejde. For derfor at afspejle og opveje forskelle i værdien eller karakteren af parternes bidrag kan en aftale om forskning og udvikling i henhold til denne forordning indeholde en bestemmelse om, at en part skal kompensere en anden for at få adgang til resultaterne med henblik på yderligere forskning eller udnyttelse. Kompensationen bør dog ikke være så høj, at den faktisk hindrer en sådan adgang.
(12)
På lignende vis bør parterne, når forsknings- og udviklingsaftalen ikke omfatter nogen fælles udnyttelse af resultaterne, i forsknings- og udviklingsaftalen aftale at yde hinanden adgang til deres respektive knowhow, så længe denne knowhow er nødvendig for de øvrige parters udnyttelse af resultaterne. Eventuelle licensafgifter bør ikke være så høje, at de faktisk hindrer de øvrige parters adgang til den pågældende knowhow.
(13)
Fritagelsen efter denne forordning bør kun omfatte aftaler om forskning og udvikling, der ikke giver virksomhederne mulighed for at udelukke konkurrencen for en væsentlig del af de berørte varer, tjenesteydelser eller teknologier. Aftaler mellem konkurrenter, der på markedet for de produkter, tjenesteydelser eller teknologier, som kan blive forbedret eller erstattet ved hjælp af disse forsknings- og udviklingsresultater, som på tidspunktet for aftalens indgåelse tilsammen har en markedsandel, der overstiger en nærmere fastsat grænse, bør udelukkes fra gruppefritagelsen. Der foreligger imidlertid ingen formodning om, at forsknings- og udviklingsaftaler enten er omfattet af traktatens artikel 101, stk. 1, eller ikke opfylder betingelserne i traktatens artikel 101, stk. 3, når de i denne forordning fastsatte markedsandelstærskler er overskredet eller andre betingelser i forordningen ikke er opfyldt. I sådanne tilfælde bør der foretages en individuel vurdering af forsknings- og udviklingsaftalen på grundlag af traktatens artikel 101.
(14)
For at sikre en effektiv konkurrence i perioden med fælles udnyttelse af resultaterne, bør det i en bestemmelse fastsættes, at gruppefritagelsen ikke længere finder anvendelse, dersom aftaleparterne for de produkter, tjenesteydelser eller teknologier, der er et resultat af det fælles forsknings- og udviklingsarbejde, tilsammen får en markedsandel, der overstiger en vis grænse. Fritagelsen bør - uanset aftaleparternes markedsandele - fortsat gælde i en vis periode efter påbegyndelsen af den fælles udnyttelse af resultaterne, således at aftaleparternes markedsandele kan nå at stabilisere sig efter introduktionen af et måske helt nyt produkt, og således at de sikres en vis afskrivningsperiode for deres investeringer.
(15)
Denne forordning bør ikke fritage aftaler, der indeholder begrænsninger, som ikke er nødvendige for at opnå de positive virkninger af en aftale om forskning og udvikling. Aftaler, der indeholder visse alvorlige konkurrencebegrænsninger, såsom begrænsninger i parternes frie adgang til at gennemføre forskning og udvikling på områder uden forbindelse med aftalen, fastsættelse af priser over for tredjemand, begrænsning af produktion eller salg, eller begrænsninger i adgangen til passivt salg af aftaleprodukterne eller -teknologierne på geografiske områder eller til kunder, der er forbeholdt andre parter, bør principielt være udelukket fra at kunne falde ind under gruppefritagelsen efter denne forordning, uanset størrelsen af parternes markedsandele. Begrænsninger i forhold til anvendelsesområde udgør i denne henseende hverken en begrænsning af produktion/salg eller geografisk område/kundekreds.
(16)
Markedsandelstærsklen, undtagelsen fra fritagelsen af visse aftaler og de betingelser, der fastsættes i forordningen, sikrer normalt, at aftaler, der er omfattet af gruppefritagelsen, ikke giver parterne mulighed for at udelukke konkurrencen for en væsentlig del af de pågældende produkter eller tjenesteydelser.
(17)
Muligheden for, at der kan forekomme konkurrencebegrænsende afskærmning, kan ikke udelukkes, hvis en part finansierer flere forsknings- og udviklingsprojekter, der udføres af konkurrenter i forhold til samme aftaleprodukter eller -teknologier, navnlig når førstnævnte part får eneret til udnyttelsen af resultaterne over for tredjemand. Derfor bør denne forordning kun finde anvendelse på sådanne aftaler om betalingsforskning og -udvikling, hvis samtlige aftaleparter i de indbyrdes tilknyttede aftaler, dvs. den part, der finansierer, og alle de parter, der udfører forskningen og udviklingen, tilsammen tegner sig for en markedsandel, der ikke overstiger 25 %.
(18)
Aftaler mellem virksomheder, der ikke er indbyrdes konkurrerende producenter af produkter, teknologier eller produktionsmetoder, som vil kunne blive forbedret, erstattet eller afløst som følge af resultaterne af forsknings- og udviklingsarbejdet, vil kun under ekstraordinære omstændigheder kunne udelukke den effektive konkurrence. Sådanne aftaler bør derfor kunne falde ind under den fritagelse, der fastsættes i denne forordning, uanset markedsandelen, og der bør åbnes mulighed for at forholde sig til eventuelle ekstraordinære tilfælde ved at tilbagekalde fritagelsen efter denne forordning.
(19)
I henhold til artikel 29, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1/2003 af 16. december 2002 om gennemførelsen af konkurrencereglerne i traktatens artikel 81 og 82 (3) kan Kommissionen inddrage en gruppefritagelse efter denne forordning, hvis den i et konkret tilfælde finder, at en aftale, som er omfattet af fritagelsen efter denne forordning, ikke desto mindre har virkninger, der er uforenelige med traktatens artikel 101, stk. 3.
(20)
En medlemsstats konkurrencemyndighed kan i henhold til artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1/2003 inddrage en fritagelse efter denne forordning for denne medlemsstats område eller en del af det, hvis en aftale, som er omfattet af fritagelsen efter denne forordning, i et konkret tilfælde ikke desto mindre har virkninger, der er uforenelige med traktatens artikel 101, stk. 3, på denne medlemsstats område eller en del af det, der frembyder alle de for et særskilt geografisk markeds karakteristika.
(21)
En fritagelse efter denne forordning kan f.eks. trækkes tilbage i medfør af artikel 29 i forordning (EF) nr. 1/2003, når forsknings- og udviklingsaftalen i væsentlig grad vanskeliggør tredjemands gennemførelse af forskning og udvikling på det relevante område som følge af den begrænsede forskningskapacitet, der er til rådighed andetsteds, når forsknings- og udviklingsaftalen som følge af den særlige struktur på udbudssiden i væsentlig grad vanskeliggør tredjemands adgang til markedet for aftaleprodukterne eller -teknologierne, når aftaleparterne uden objektiv gyldig grund ikke udnytter resultaterne af den fælles forskning og udvikling over for tredjemand, når aftaleprodukterne eller -teknologierne ikke i hele det indre marked eller en væsentlig del heraf er udsat for effektiv konkurrence fra produkter, teknologier eller produktionsmetoder, som på grund af deres egenskaber, pris og anvendelsesformål af brugerne anses for at svare dertil, eller når konkurrencen inden for innovation vil blive begrænset eller den effektive konkurrence inden for forskning og udvikling på et bestemt marked vil blive udelukket som følge af forsknings- og udviklingsaftalen.
(22)
Aftaler om forskning og udvikling er ofte af langvarig karakter, navnlig når der er tale om samarbejde, der også omfatter udnyttelse af resultaterne, og denne forordnings gyldighedsperiode bør derfor fastsættes til tolv år -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Definitioner
1. I denne forordning forstås ved:
a) »forsknings- og udviklingsaftale«: aftaler mellem to eller flere parter om de vilkår, hvorpå disse parter gennemfører:
i)
fælles forskning i og udvikling af aftaleprodukter eller aftaleteknologier og fælles udnyttelse af resultaterne af denne forskning og udvikling,
ii)
fælles udnyttelse af resultaterne af forskning i og udvikling af aftaleprodukter eller aftaleteknologier, der er gennemført i fællesskab i henhold til en mellem samme parter tidligere indgået aftale,
iii)
fælles forskning i og udvikling af aftaleteknologier eller aftalemetoder uden fælles udnyttelse af resultaterne,
iv)
betalt forskning i og udvikling af aftaleprodukter eller aftaleteknologier og fælles udnyttelse af resultaterne af denne forskning og udvikling,
v)
fælles udnyttelse af resultaterne af betalt forskning i og udvikling af aftaleprodukter eller aftaleteknologier i henhold til en mellem samme parter tidligere indgået aftale, eller
vi)
betalt forskning i og udvikling af aftaleprodukter eller aftaleteknologier uden fælles udnyttelse af resultaterne,
b) »aftale«: en aftale, en vedtagelse inden for en sammenslutning af virksomheder eller en samordnet praksis
c) »forskning og udvikling«: erhvervelse af knowhow om produkter, teknologier eller produktionsmetoder og gennemførelse af teoretiske analyser, systematiske undersøgelser eller forsøg, herunder forsøgsproduktion, teknisk afprøvning af produkter eller metoder, etablering af de fornødne faciliteter og opnåelse af intellektuelle ejendomsrettigheder på resultaterne
d) »produkt«: en vare og/eller tjenesteydelse, herunder såvel mellemliggende produkter eller tjenesteydelser som færdige produkter eller tjenesteydelser
e) »aftaleteknologi«: en teknologi eller produktionsmetode, der er opnået som resultat af fælles forskning og udvikling
f) »aftaleprodukt«: et produkt, der er opnået som resultat af fælles forsknings- eller udviklingsarbejde eller fremstillet eller frembragt under anvendelse af aftaleteknologierne
g) »udnyttelse af resultaterne«: fremstilling eller distribution af aftaleprodukterne, anvendelse af aftaleteknologierne, overdragelse af eller meddelelse af licens på intellektuelle ejendomsrettigheder eller meddelelse af knowhow til brug for sådan fremstilling eller anvendelse
h) »intellektuelle ejendomsrettigheder«: intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder industrielle ejendomsrettigheder, copyright og beslægtede rettigheder
i) »knowhow«: en mængde upatenteret praktisk viden, opnået gennem erfaringer og afprøvning, og som er hemmelig, væsentlig og identificeret
j) »hemmelig«: forstås i forbindelse med knowhow sådan, at den pågældende knowhow ikke er almindeligt kendt eller let tilgængelig
k) »væsentlig«: forstås i forbindelse med knowhow sådan, at den er vigtig og nyttig for fremstillingen af aftaleprodukterne eller anvendelsen af aftaleteknologierne
l) »identificeret«: forstås i forbindelse med knowhow sådan, at den er beskrevet på en tilstrækkelig forståelig måde til, at det kan afgøres, om den opfylder hemmeligheds- og væsentlighedskriterierne
m) »fælles«: aktiviteter, der gennemføres i henhold til en forsknings- og udviklingsaftale, når arbejdet i forbindelse hermed:
i)
udføres af et fælles forskerhold, en fælles enhed eller en fælles virksomhed
ii)
i fællesskab overlades til tredjemand, eller
iii)
fordeles mellem parterne, således at disse hver især specialiserer sig inden for forskning og udvikling eller udnyttelse
n) »specialisering inden for forskning og udvikling«: hver af parterne deltager i forsknings- og udviklingsaktiviteterne, der er omfattet af forsknings- og udviklingsaftalen, og hver part koncentrerer sig om et særskilt område af forsknings- og udviklingsarbejdet, som de måtte mene mest hensigtsmæssigt; dette inkluderer ikke betalt forskning og udvikling
o) »specialisering inden for udnyttelse«: parterne fordeler mellem sig de enkelte opgaver, såsom produktion eller distribution, eller pålægger hinanden begrænsninger vedrørende udnyttelsen af resultaterne, såsom begrænsninger i forhold til visse geografiske områder, kundekredse eller anvendelsesområder; dette omfatter også en situation, hvor kun en enkelt part fremstiller og distribuerer aftaleprodukterne på grundlag af en eksklusivlicens udstedt af de øvrige parter
p) »betalt forskning og udvikling«: forskning og udvikling, der gennemføres af en part og finansieret af en finansierende part
q) »den finansierende part«: én part finansierer betalt forskning og udvikling, uden selv at udføre nogen af forsknings- og udviklingsaktiviteterne
r) »konkurrerende virksomhed«: en faktisk eller potentiel konkurrent
s) »faktisk konkurrent«: en virksomhed, der udbyder et produkt, en teknologi eller produktionsmetode, der kan blive forbedret, erstattet eller afløst af aftaleproduktet eller aftaleteknologien på det relevante geografiske marked
t) »potentiel konkurrent«: en virksomhed, som fraset forsknings- og udviklingsaftalen på et realistisk grundlag og ikke blot som en teoretisk mulighed i tilfælde af en lille men varig stigning i de relative priser på mindre end tre år vil kunne foretage de nødvendige ekstra investeringer eller afholde andre nødvendige omstillingsomkostninger med henblik på at udbyde et produkt, en teknologi eller produktionsmetode, der kan blive forbedret, substitueret eller afløst af aftaleproduktet eller aftaleteknologien på det relevante geografiske marked
u) »det relevante produktmarked«: det relevante marked for de produkter, der kan blive forbedret, substitueret eller afløst af aftaleprodukterne
v) »det relevante teknologimarked«: det relevante marked for de teknologier eller produktionsmetoder, der kan blive forbedret, substitueret eller afløst af aftaleteknologierne.
2. I denne forordning omfatter udtrykkene »virksomhed« og »part« tillige disses respektive forbundne virksomheder.
Ved »forbundne virksomheder« forstås:
a)
virksomheder, hvori en af parterne i forsknings- og udviklingsaftalen direkte eller indirekte:
i)
kan udøve mere end halvdelen af stemmerettighederne,
ii)
kan udpege mere end halvdelen af medlemmerne af bestyrelsen, direktionen eller andre organer, som repræsenterer virksomheden i retlig henseende, eller
iii)
har ret til at lede virksomhedens forretninger
b)
virksomheder, der direkte eller indirekte har de i litra a) nævnte rettigheder eller beføjelser over en af parterne i forsknings- og udviklingsaftalen
c)
virksomheder, hvori en af de i litra b) omhandlede virksomheder direkte eller indirekte har de i litra a) nævnte rettigheder eller beføjelser
d)
virksomheder, hvori en af parterne i forsknings- og udviklingsaftalen sammen med en eller flere virksomheder, der er omhandlet i litra a), b) eller c), eller hvori to eller flere af disse virksomheder i fællesskab har de i litra a) nævnte rettigheder eller beføjelser
e)
virksomheder, hvori de i litra a) omhandlede rettigheder eller beføjelser indehaves i fællesskab af:
i)
parter i forsknings- og udviklingsaftalen eller deres respektive forbundne virksomheder, som omhandlet i litra a)-d), eller
ii)
en eller flere parter i forsknings- og udviklingsaftalen eller en eller flere af deres forbundne virksomheder, som omhandlet i litra a)-d), og en eller flere tredjemænd.
Artikel 2
Fritagelse
1. I henhold til traktatens artikel 101, stk. 3, og med forbehold af denne forordnings bestemmelser erklæres traktatens artikel 101, stk. 1, herved uanvendelig på forsknings- og udviklingsaftaler.
Denne fritagelse finder anvendelse, for så vidt som sådanne aftaler indeholder konkurrencebegrænsninger, der falder ind under traktatens artikel 101, stk. 1.
2. Fritagelsen efter stk. 1 finder også anvendelse på forsknings- og udviklingsaftaler, der indeholder bestemmelser om overdragelse af eller meddelelse af licens på intellektuelle ejendomsrettigheder til en eller flere af parterne eller til en enhed, som parterne aftaler, skal udføre den fælles forskning og udvikling, betalt forskning og udvikling eller fælles udnyttelse, forudsat at sådanne bestemmelser ikke udgør hovedformålet med sådanne aftaler, men er direkte knyttet til og nødvendige for deres gennemførelse.
Artikel 3
Betingelser for fritagelse
1. Fritagelsen efter artikel 2 gælder på de betingelser, der fastsættes i stk. 2-5.
2. Det skal i forsknings- og udviklingsaftalen være bestemt, at hver af parterne har fuld adgang til de endelige resultater af den fælles forskning og udvikling eller betalt forskning og udvikling, herunder de intellektuelle ejendomsrettigheder og den knowhow, der genereres, med henblik på yderligere forskning og udvikling og udnyttelse så snart de endelige resultater foreligger. Hvis parterne begrænser deres udnyttelsesrettigheder i overensstemmelse med denne forordning, navnlig når de specialiserer sig i udnyttelse, kan adgangen til resultaterne med henblik på udnyttelse begrænses tilsvarende. Forskningsinstitutter, universiteter og virksomheder, der leverer forskning og udvikling på et kommercielt grundlag, men normalt ikke beskæftiger sig med udnyttelse af resultaterne, kan endvidere aftale kun at udnytte resultaterne til yderligere forskning. Forsknings- og udviklingsaftalen kan indeholde en bestemmelse om, at parterne kompenserer hinanden for at få adgang til resultaterne med henblik på yderligere forskning og udvikling, men kompensationen kan ikke være så høj, at den faktisk hindrer en sådan adgang.
3. Når forsknings- og udviklingsaftalen kun vedrører fælles forskning og udvikling eller betalt forskning og udvikling, skal det i forsknings- og udviklingsaftalen være bestemt, at hver af parterne har adgang til enhver knowhow, de øvrige parter måtte besidde forinden, hvis denne knowhow er af afgørende betydning for en udnyttelse af resultaterne, medmindre andet gælder i henhold til stk. 2. Forsknings- og udviklingsaftalen kan indeholde en bestemmelse om, at parterne kompenserer hinanden for at få adgang til forhåndseksisterende knowhow, men kompensationen kan ikke være så høj, at den faktisk hindrer en sådan adgang.
4. De resultater, der udnyttes i fællesskab, skal være beskyttet af intellektuelle ejendomsrettigheder eller udgøre knowhow, som er af afgørende betydning for fremstillingen af aftaleprodukterne eller anvendelsen af aftaleteknologierne.
5. Parter, der i tilfælde af en specialisering inden for udnyttelse har fået overdraget at fremstille aftaleprodukterne, skal være forpligtede til at efterkomme ordrer på leverancer af aftaleprodukterne fra alle øvrige parter, medmindre forsknings- og udviklingsaftalen også omfatter fælles distribution som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra m), nr. i) eller ii), eller parterne har aftalt, at kun den part, der fremstiller aftaleprodukterne, kan distribuere dem.
Artikel 4
Markedsandelstærskel og fritagelsens varighed
1. Er parterne ikke konkurrerende virksomheder, gælder fritagelsen efter artikel 2, så længe forsknings- og udviklingsarbejdet gennemføres. I tilfælde af fælles udnyttelse af resultaterne fortsætter fritagelsen med at gælde i syv år fra den dato, hvor aftaleprodukterne eller aftaleteknologierne første gang markedsføres i det indre marked.
2. Er to eller flere af parterne konkurrerende virksomheder, gælder fritagelsen efter artikel 2 kun i den periode omhandlet i stk. 1 i denne artikel, såfremt det på tidspunktet for forsknings- og udviklingsaftalens indgåelse var gældende, at:
a)
parternes samlede markedsandel, i tilfælde af forsknings- og udviklingsaftaler som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iii), ikke overstiger 25 % af det relevante produkt- og teknologimarked, eller
b)
den samlede markedsandel for den finansierende part og alle de øvrige parter, hvormed den finansierende part har indgået forsknings- og udviklingsaftaler med hensyn til de samme aftaleprodukter eller aftaleteknologier, i tilfælde af forsknings- og udviklingsaftaler som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a), nr. iv), v) eller vi), ikke overstiger 25 % af det relevante produkt- eller teknologimarked.
3. Efter udløbet af den i stk. 1 omhandlede periode fortsætter fritagelsen med at gælde, så længe parternes samlede markedsandel ikke overstiger 25 % af det relevante marked for aftaleprodukterne eller aftaleteknologierne.
Artikel 5
Alvorlige konkurrencebegrænsninger
Fritagelsen efter artikel 2 gælder ikke for forsknings- og udviklingsaftaler, der direkte eller indirekte, alene eller kombineret med andre faktorer, som parterne har afgørende indflydelse på, har et af følgende formål:
a)
at begrænse parternes frie adgang til at gennemføre forskning og udvikling uafhængigt eller i samarbejde med tredjemand på et område uden forbindelse med det område, forsknings- og udviklingsaftalen omhandler, eller efter tilendebringelsen af den fælles forskning og udvikling eller af den betalte forskning og udvikling på det område, den omhandler, eller på et beslægtet område
b)
at begrænse produktion eller salg med undtagelse af:
i)
fastsættelse af produktionsmål, når den fælles udnyttelse af resultaterne omfatter fælles produktion af aftaleprodukterne,
ii)
fastsættelse af salgsmål, når den fælles udnyttelse af resultaterne omfatter fælles distribution af aftaleprodukterne eller fælles meddelelse af licens for aftaleteknologierne som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra m), nr. i) eller ii),
iii)
praksis, der udgør specialisering inden for udnyttelse, og
iv)
indskrænke parternes frihed til at fremstille, sælge, overdrage eller meddele licens for produkter, teknologier eller produktionsmetoder, der konkurrerer med aftaleprodukterne eller -teknologierne i det tidsrum, for hvilket parterne har aftalt en fælles udnyttelse af resultaterne
c)
at fastsætte priser ved salg af aftaleproduktet eller meddelelse af licens for aftaleteknologierne til tredjemand med undtagelse af fastsættelsen af priserne for direkte kunder eller fastsættelsen af licensafgifter for direkte licenstagere, når den fælles udnyttelse af resultaterne omfatter distribution af aftaleprodukterne eller fælles meddelelse af licens for aftaleteknologierne som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra m), nr. i) eller ii),
d)
at begrænse det geografiske område eller den kundegruppe, hvortil parterne passivt må sælge aftaleprodukterne eller meddele licens for aftaleteknologierne, dog ikke at forpligte til meddelelse af enelicens for resultaterne til en anden part,
e)
at forpligte til afståelse fra eller begrænsning af aktivt salg af aftaleprodukterne eller aftaleteknologierne på geografiske områder eller til kundegrupper, som ikke eksklusivt er tildelt en af parterne i tilfælde af en specialisering mellem parterne inden for udnyttelse,
f)
at forpligte til ikke at efterkomme ordrer fra kunder på parternes respektive geografiske områder, eller fra kunder, som på anden vis er fordelt mellem parterne i tilfælde af specialisering inden for udnyttelse, og som vil videresælge aftaleprodukterne i andre geografiske områder inden for det indre marked,
g)
at forpligte til at vanskeliggøre brugeres eller forhandleres køb af aftaleprodukter hos andre forhandlere inden for det indre marked.
Artikel 6
Begrænsninger, der falder uden for fritagelsen
Fritagelsen efter artikel 2 finder ikke anvendelse på følgende forpligtelser indeholdt i forsknings- og udviklingsaftaler:
a)
forpligtelsen til ikke efter gennemførelsen af forsknings- og udviklingsarbejdet at anfægte gyldigheden af intellektuelle ejendomsrettigheder, som aftaleparterne er i besiddelse af i det indre marked, og som er relevante for forsknings- og udviklingsarbejdet, eller efter forsknings- og udviklingsaftalens udløb at anfægte gyldigheden af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked, som beskytter resultater af den fælles forskning og udvikling; dette berører dog ikke muligheden for at aftale, at forsknings- og udviklingsaftalen ophører i tilfælde af, at en af parterne anfægter gyldigheden af sådanne intellektuelle ejendomsrettigheder,
b)
forpligtelse til ikke at meddele licenser til tredjemand på fremstilling af aftaleprodukterne eller anvendelse af aftaleteknologierne, medmindre aftalen indeholder bestemmelse om, at mindst en af parterne kan udnytte resultaterne af den fælles forskning og udvikling eller af den betalte forskning og udvikling, og at sådan udnyttelse finder sted i det indre marked over for tredjemand.
Artikel 7
Anvendelse af markedsandelstærsklen
Ved anvendelsen af den i artikel 4 fastsatte markedsandelstærskel gælder følgende:
a)
markedsandelen beregnes på grundlag af omsætningen på markedet. Foreligger der ingen oplysninger om omsætning på markedet, kan parternes markedsandel beregnes skønsmæssigt på grundlag af andre pålidelige markedsoplysninger, herunder salgsvolumen på markedet,
b)
markedsandelen beregnes på grundlag af oplysninger vedrørende det foregående kalenderår,
c)
ved beregningen af markedsandele fordeles markedsandelen for virksomheder omhandlet i artikel 1, stk. 2, andet afsnit, litra e), ligeligt mellem hver af de virksomheder, der har de rettigheder og beføjelser opført i litra a) i dette afsnit,
d)
hvis den i artikel 4, stk. 3, fastsatte markedsandel indledningsvis ikke overstiger 25 %, men efterfølgende overskrider denne grænse uden dog at overstige 30 %, gælder fritagelsen efter artikel 2 fortsat i to på hinanden følgende kalenderår efter det år, hvor tærskelværdien på 25 % første gang blev overskredet,
e)
hvis den i artikel 4, stk. 3, fastsatte markedsandel indledningsvis ikke overstiger 25 %, men efterfølgende overstiger 30 %, gælder fritagelsen efter artikel 2 fortsat i et kalenderår efter det år, hvor tærskelværdien på 30 % første gang blev overskredet,
f)
litra d) og e), kan ikke kombineres, så en periode på to kalenderår overskrides.
Artikel 8
Overgangsperiode
I perioden fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2012 finder forbuddet i traktatens artikel 101, stk. 1, ikke anvendelse på aftaler, som allerede var i kraft den 31. december 2010, og som ikke opfylder betingelserne for fritagelse efter denne forordning, men opfylder betingelserne for fritagelse efter forordning (EF) nr. 2659/2000.
Artikel 9
Gyldighedsperiode
Denne forordning træder i kraft den 1. januar 2011.
Den udløber den 31. december 2022.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1217/2010,
annettu 14 päivänä joulukuuta 2010,
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tutkimus- ja kehityssopimusten tiettyihin ryhmiin
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin 20 päivänä joulukuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2821/71 (1),
on julkaissut tämän asetuksen luonnoksen,
on kuullut kilpailunrajoituksia ja määräävää markkina-asemaa käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (ETY) N:o 2821/71 mukaisesti komissiolla on toimivalta asetuksia antamalla soveltaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (*1) 101 artiklan 3 kohtaa tiettyihin 101 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sellaisten sopimusten, päätösten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin, joiden tarkoituksena on tuotteiden, teknologioiden tai menetelmien tutkimus tai kehittäminen niiden teolliseen soveltamiseen asti ja tällaisen toiminnan tulosten hyödyntäminen, mukaan lukien myös teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat määräykset.
(2)
Perussopimuksen 179 artiklan 2 kohdassa kehotetaan unionia edistämään yrityksiä, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan luettuina, niiden korkealaatuiseen tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvissä toimissa ja tukemaan niiden pyrkimyksiä keskinäiseen yhteistyöhön. Tämän asetuksen tarkoituksena on helpottaa tutkimus- ja kehitystyötä suojellen samanaikaisesti tehokkaasti kilpailua.
(3)
Perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta tutkimus- ja kehityssopimusten ryhmiin 29 päivänä marraskuuta 2000 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2659/2000 (2) määritellään sellaisten tutkimus- ja kehityssopimusten ryhmät, joiden komissio katsoi yleensä täyttävän perussopimuksen 101 artiklan 3 kohdassa määrätyt edellytykset. Koska mainitun asetuksen soveltamisesta saatu kokemus on kaiken kaikkiaan myönteistä ja asetuksen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2010, on aiheellista antaa asetuksen antamisen jälkeen kertyneen lisäkokemuksen perusteella uusi ryhmäpoikkeusasetus.
(4)
Tämän asetuksen olisi täytettävä kaksi vaatimusta, jotka ovat kilpailun tehokkaan suojelun varmistaminen ja riittävän oikeusvarmuuden tarjoaminen yrityksille. Näihin tavoitteisiin pyrittäessä olisi otettava huomioon tarve yksinkertaistaa mahdollisimman paljon hallinnollista valvontaa ja oikeudellisia puitteita. Markkinavoiman jäädessä tietyn rajan alle perussopimuksen 101 artiklan 3 kohdan soveltamisen kannalta voidaan yleensä olettaa, että tutkimus- ja kehityssopimusten myönteiset vaikutukset ylittävät kilpailuun kohdistuvat kielteiset vaikutukset.
(5)
Perussopimuksen 101 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi asetuksia antamalla ei ole tarpeen määritellä sopimuksia, jotka voivat kuulua perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Arvioitaessa yksittäisiä sopimuksia perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan perusteella on otettava huomioon useita tekijöitä, erityisesti merkityksellisten markkinoiden rakenne.
(6)
Yhteistä tutkimustyötä tai tutkimuksen tulosten yhteistä kehittämistä koskevat sopimukset, jotka johtavat teollisen soveltamisen asteelle mutta eivät sisällä sitä, eivät yleensä kuulu perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Tietyissä tapauksissa tällaiset sopimukset kuitenkin saattavat kuulua perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, esimerkiksi, kun osapuolet sopivat, etteivät ne harjoita muuta tutkimus- ja kehitystyötä samalla alalla, mikä merkitsee luopumista mahdollisuudesta saada kilpailuetua suhteessa muihin osapuoliin. Sen vuoksi ne olisi sisällytettävä tämän asetuksen soveltamisalaan.
(7)
Tässä asetuksessa vahvistetusta poikkeuksesta johtuva etu olisi rajoitettava sopimuksiin, joiden voidaan riittävällä varmuudella olettaa täyttävän perussopimuksen 101 artiklan 3 kohdan edellytykset.
(8)
On todennäköisempää, että yhteistyö tutkimus- ja kehitystyössä sekä tulosten hyödyntämisessä edistää teknistä ja taloudellista kehitystä, jos osapuolet tuovat yhteistyöhön toisiaan täydentäviä taitoja, omaisuuseriä tai toimintoja. Tämä koskee myös tilanteita, joissa yksi osapuoli pelkästään rahoittaa toisen osapuolen tutkimus- ja kehitystoimia.
(9)
Tulosten yhteistä hyödyntämistä voidaan pitää yhteisen tutkimus- ja kehitystyön luontevana jatkeena. Se voi olla muodoltaan erilaista, kuten valmistusta, tekniseen tai taloudelliseen edistykseen merkittävästi vaikuttavien teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntämistä tai uusien tuotteiden markkinointia.
(10)
Kuluttajien voidaan odottaa hyötyvän tutkimus- ja kehitystoiminnan laajenemisesta ja tehostumisesta siten, että markkinoille tulee uusia tai parannettuja tavaroita tai palveluja, näiden tavaroiden tai palvelujen markkinoille tuominen nopeutuu taikka uusien tai parannettujen teknologioiden tai menetelmien johdosta hinnat alenevat.
(11)
Poikkeuksen perustelemiseksi yhteisen hyödyntämisen olisi koskettava sellaisia tuotteita, teknologioita tai menetelmiä, joissa tutkimus- ja kehitystyön tulosten käyttö on ratkaisevaa. Lisäksi kaikkien osapuolten olisi sovittava tutkimus- ja kehityssopimuksessa, että yhteisen tutkimus- ja kehitystyön lopulliset tulokset, mukaan lukien mahdolliset teollis- ja tekijänoikeudet ja taitotieto, ovat rajoituksetta niiden kaikkien saatavissa jatkotutkimusta ja -kehitystä sekä hyödyntämistä varten heti kun lopulliset tulokset ovat saatavilla. Mahdollisuutta käyttää tuloksia jatkotutkimusta ja -kehitystä varten ei yleensä pitäisi rajoittaa. Kun osapuolet tämän asetuksen mukaisesti rajoittavat oikeuksiaan hyödyntää tuloksia, erityisesti kun ne erikoistuvat hyödyntämisen yhteydessä, mahdollisuuksia hyödyntää tuloksia voidaan kuitenkin rajoittaa sen mukaisesti. Jos tutkimus- ja kehitystyöhön osallistuu akateemisia laitoksia, tutkimuslaitoksia tai yrityksiä, jotka tarjoavat tutkimus- ja kehitystyötä kaupallisena palveluna eivätkä tavallisesti osallistu tulosten hyödyntämiseen, ne voivat lisäksi sopia tutkimus- ja kehitystyön tulosten käyttämisestä ainoastaan jatkotutkimusta varten. Osapuolet voivat osallistua erisuuruisilla panoksilla tutkimus- ja kehitystyötä koskevaan yhteistyöhönsä valmiuksiensa ja kaupallisten tarpeidensa mukaisesti. Osapuolten panosten arvon tai luonteen erilaisuuden huomioimiseksi ja hyvittämiseksi tutkimus- ja kehityssopimuksessa, johon sovelletaan tätä asetusta, voidaan sen vuoksi määrätä, että yksi osapuoli maksaa toiselle osapuolelle korvausta siitä, että se saa käyttää tuloksia jatkotutkimusta tai hyödyntämistä varten. Korvaus ei kuitenkaan saisi olla niin korkea, että se käytännössä estää tulosten käytön.
(12)
Vastaavasti silloin, kun tutkimus- ja kehityssopimuksessa ei määrätä tulosten yhteisestä hyödyntämisestä, osapuolten olisi sovittava tutkimus- ja kehityssopimuksessa, että ne antavat toisilleen oikeuden käyttää jo olemassa olevaa taitotietoaan, jos kyseinen taitotieto on muille osapuolille välttämätöntä tulosten hyödyntämiseksi. Mahdollisesti perittävä lisenssimaksu ei saisi olla niin suuri, että se käytännössä estää muita osapuolia käyttämästä taitotietoa.
(13)
Tässä asetuksessa vahvistetun poikkeuksen olisi rajoituttava sellaisiin tutkimus- ja kehityssopimuksiin, jotka eivät anna yrityksille mahdollisuutta poistaa kilpailua merkittävältä osalta kyseisten tavaroiden, palvelujen tai teknologioiden markkinoita. On välttämätöntä sulkea pois ryhmäpoikkeuksen soveltamisalasta sellaisten kilpailijoiden väliset sopimukset, joiden yhteenlaskettu markkinaosuus niiden tavaroiden, palvelujen tai teknologioiden markkinoilla, joita voidaan parantaa tai jotka voidaan korvata tutkimus- ja kehitystyön tuloksilla, ylittää sopimuksen tekohetkellä tietyn tason. Ei kuitenkaan oleteta, että tutkimus- ja kehityssopimukset kuuluvat perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan tai eivät täytä 101 artiklan 3 kohdan edellytyksiä, kun tässä asetuksessa vahvistettu markkinaosuusraja ylittyy tai muut asetuksen edellytykset eivät täyty. Tällaisissa tapauksissa kyseistä tutkimus- ja kehityssopimusta on arvioitava perussopimuksen 101 artiklan mukaan.
(14)
Jotta turvataan tehokas kilpailu tulosten yhteisen hyödyntämisen aikana, olisi säädettävä, että ryhmäpoikkeuksen soveltaminen päättyy, jos osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus yhteisessä tutkimus- ja kehitystyössä kehitettyjen tuotteiden, palvelujen tai teknologioiden markkinoilla kasvaa liian suureksi. Poikkeuksen soveltamisen olisi jatkuttava osapuolten markkinaosuuksista riippumatta määrätyn ajan yhteisen hyödyntämisen alkamisesta, jotta markkinaosuuksilla olisi aikaa vakiintua, erityisesti kokonaan uuden tuotteen markkinoille tuomisen jälkeen, ja jotta voidaan taata tietty vähimmäisaika investointien kuolettamista varten.
(15)
Tällä asetuksella ei pitäisi myöntää poikkeusta sopimuksille, joiden sisältämät rajoitukset eivät ole tutkimus- ja kehityssopimuksen aikaansaamien myönteisten vaikutusten kannalta välttämättömiä. Osapuolten markkinaosuudesta riippumatta tämän asetuksen mukaista poikkeusta ei periaatteessa pitäisi soveltaa sopimuksiin, joihin sisältyy tietynlaisia vakavia kilpailunrajoituksia, joilla rajoitetaan osapuolten oikeutta harjoittaa tutkimus- ja kehitystoimintaa sopimukseen liittymättömällä alalla, vahvistetaan kolmansilta perittävät hinnat, rajoitetaan tuotantoa tai myyntiä ja rajoitetaan sopimustuotteiden tai sopimusteknologioiden passiivista myyntiä muille osapuolille varatulla alueella tai varatuille asiakkaille. Tässä yhteydessä käyttöalaa koskevat rajoitukset eivät rajoita tuotantoa tai myyntiä eivätkä ne ole alueita tai asiakkaita koskevia rajoituksia.
(16)
Markkinaosuuden rajoittaminen, tiettyjen sopimusten rajaaminen poikkeuksen ulkopuolelle ja tämän asetuksen mukaiset edellytykset varmistavat yleensä sen, että osapuolet eivät voi poistaa kilpailua kyseessä olevien tavaroiden tai palvelujen merkittävältä osalta sellaisten sopimusten avulla, joihin ryhmäpoikkeusta sovelletaan.
(17)
Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kilpailunvastaisia markkinoilta sulkevia vaikutuksia voi syntyä, kun yksi osapuoli rahoittaa useita kilpailijoiden toteuttamia tutkimus- ja kehityshankkeita, jotka koskevat samoja sopimustuotteita tai sopimusteknologioita, erityisesti jos se saa yksinoikeuden tulosten hyödyntämiseen suhteessa kolmansiin. Sen vuoksi tästä asetuksesta johtuva etu olisi annettava tällaisille maksettua tutkimus- ja kehitystyötä koskeville sopimuksille ainoastaan, jos kaikkien sopimuspuolten eli rahoittavan osapuolen ja tutkimus- ja kehitystyön suorittavien osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus ei ylitä 25:tä prosenttia.
(18)
Sopimukset yritysten välillä, jotka eivät kilpaile keskenään sellaisilla tuotteilla, teknologioilla tai menetelmillä, joita voidaan parantaa tutkimus- ja kehitystyön tuloksilla tai jotka voidaan vaihtaa tutkimus- ja kehitystyön tuloksiin tai korvata niillä, poistavat tehokkaan kilpailun tutkimus- ja kehitystoiminnassa ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa. Tämän vuoksi on tarkoituksenmukaista mahdollistaa tällaisille sopimuksille tässä asetuksessa vahvistetusta poikkeuksesta hyötyminen markkinaosuudesta riippumatta ja peruuttaa ryhmäpoikkeuksesta johtuva etu poikkeuksellisissa tapauksissa.
(19)
Komissio voi peruuttaa tästä asetuksesta johtuvan edun perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 (3) 29 artiklan 1 kohdan nojalla, jos se katsoo yksittäisessä tapauksessa, että sopimuksella, johon sovelletaan tässä asetuksessa säädettyä poikkeusta, on kuitenkin vaikutuksia, jotka ovat ristiriidassa perussopimuksen 101 artiklan 3 kohdan kanssa.
(20)
Jäsenvaltion kilpailuviranomainen voi asetuksen (EY) N:o 1/2003 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti peruuttaa tämän asetuksen soveltamisesta johtuvan edun kyseisen jäsenvaltion alueella tai sen osalla, jos sopimuksella, johon sovelletaan tässä asetuksessa vahvistettua poikkeusta, on yksittäisessä tapauksessa kuitenkin perussopimuksen 101 artiklan 3 kohdan kanssa ristiriidassa olevia vaikutuksia kyseisen jäsenvaltion alueella tai sellaisella osalla siitä, joka täyttää kaikki erillisten maantieteellisten markkinoiden tunnuspiirteet.
(21)
Tästä asetuksesta johtuva etu voitaisiin peruuttaa asetuksen (EY) N:o 1/2003 29 artiklan nojalla esimerkiksi silloin, kun tutkimus- ja kehityssopimuksen olemassaolo rajoittaa tuntuvasti kolmansien mahdollisuuksia harjoittaa tutkimus- ja kehitystyötä kyseessä olevalla alalla muualta saatavissa olevien tutkimusresurssien rajallisuuden vuoksi, kun erityisen tarjontarakenteen vuoksi tutkimus- ja kehityssopimuksen olemassaolo rajoittaa tuntuvasti kolmansien pääsyä sopimustuotteiden tai sopimusteknologioiden markkinoille, kun osapuolet ovat ilman objektiivisesti pätevää perustetta hyödyntämättä yhteisen tutkimus- ja kehitystyön tuloksia suhteessa kolmansiin, kun sopimustuotteisiin tai sopimusteknologioihin ei kohdistu sisämarkkinoilla tai niiden merkittävällä osalla tehokasta kilpailua sellaisten tuotteiden, teknologioiden tai menetelmien taholta, joita käyttäjät pitävät ominaisuuksiltaan, hinnaltaan ja käyttötarkoitukseltaan niitä vastaavina, tai kun tutkimus- ja kehityssopimuksen olemassaolo rajoittaisi innovaatiokilpailua tai poistaisi tehokkaan kilpailun tutkimus- ja kehitystyön alalta tietyillä markkinoilla.
(22)
Koska tutkimus- ja kehityssopimukset ovat usein luonteeltaan pitkäaikaisia, erityisesti yhteistyön ulottuessa tulosten hyödyntämiseen, tämän asetuksen voimassaoloajaksi olisi säädettävä 12 vuotta,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Määritelmät
1. Tässä asetuksessa tarkoitetaan
a)
’tutkimus- ja kehityssopimuksella’ vähintään kahden osapuolen tekemää sopimusta ehdoista, joiden mukaisesti kyseiset osapuolet harjoittavat seuraavia toimintoja:
i)
sopimustuotteita tai sopimusteknologioita koskeva yhteinen tutkimus- ja kehitystyö sekä tämän tutkimus- ja kehitystyön tulosten yhteinen hyödyntäminen,
ii)
samojen osapuolten välisen aikaisemman sopimuksen perusteella harjoitetun, sopimustuotteita tai sopimusteknologioita koskeneen yhteisen tutkimus- ja kehitystyön tulosten yhteinen hyödyntäminen,
iii)
sopimustuotteita tai sopimusteknologioita koskeva yhteinen tutkimus- ja kehitystyö, johon ei liity tulosten yhteistä hyödyntämistä,
iv)
sopimustuotteita tai sopimusteknologioita koskeva maksettu tutkimus- ja kehitystyö sekä tämän tutkimus- ja kehitystyön tulosten yhteinen hyödyntäminen,
v)
samojen osapuolten välisen aikaisemman sopimuksen perusteella harjoitetun, sopimustuotteita tai sopimusteknologioita koskeneen maksetun tutkimus- ja kehitystyön tulosten yhteinen hyödyntäminen, tai
vi)
sopimustuotteita tai sopimusteknologioita koskeva maksettu tutkimus- ja kehitystyö, johon ei liity tulosten yhteistä hyödyntämistä;
b)
’sopimuksella’ sopimusta, yritysten yhteenliittymän päätöstä tai yhdenmukaistettua menettelytapaa;
c)
’tutkimus- ja kehitystyöllä’ tuotteita, teknologioita tai menetelmiä koskevan taitotiedon hankkimista ja teoreettisen analyysin suorittamista, järjestelmällistä tutkimusta tai kokeiluja koetuotanto mukaan lukien, tuotteiden tai menetelmien teknistä kokeilua, tarvittavien laitteistojen luomista sekä teollis- ja tekijänoikeuksien hankkimista tuloksiin;
d)
’tuotteella’ tavaraa tai palvelua, mukaan lukien sekä välituotteet tai -palvelut että lopputuotteet tai -palvelut;
e)
’sopimusteknologialla’ yhteisen tutkimus- ja kehitystyön tuloksena syntyvää teknologiaa tai menetelmää;
f)
’sopimustuotteella’ yhteisen tutkimus- ja kehitystyön tuloksena syntyviä tai sopimusteknologioita käyttäen valmistettuja tai aikaansaatuja tuotteita;
g)
’tulosten hyödyntämisellä’ sopimustuotteiden tuotantoa tai jakelua, sopimusteknologioiden soveltamista, teollis- ja tekijänoikeuksien luovuttamista tai lisensointia taikka tällaisen valmistuksen tai soveltamisen vaatiman taitotiedon luovuttamista;
h)
’teollis- ja tekijänoikeuksilla’ teollis- ja tekijänoikeuksia, mukaan lukien teollisoikeudet, tekijänoikeus ja lähioikeudet;
i)
’taitotiedolla’ sellaisten käytännön tietojen kokonaisuutta, jota ei ole patentoitu ja joka on kokemusten ja testien tulosta ja joka on salaista, olennaista ja yksilöityä;
j)
’salaisella’ taitotiedon yhteydessä sitä, että taitotieto ei ole yleisesti tunnettua eikä helposti saatavilla;
k)
’olennaisella’ taitotiedon yhteydessä, että taitotieto on tärkeää ja hyödyllistä sopimustuotteiden valmistamisen tai sopimusteknologioiden soveltamisen kannalta;
l)
’yksilöidyllä’ taitotiedon yhteydessä, että taitotieto kuvaillaan riittävän kattavasti, jotta voidaan tarkistaa, että se täyttää salaisuutta ja olennaisuutta koskevat perusteet;
m)
’yhteisellä’ toimintoja, jotka suoritetaan tutkimus- ja kehityssopimuksen yhteydessä, jos siihen liittyvät tehtävät
i)
suorittaa yhteinen ryhmä, järjestö tai yritys;
ii)
suorittaa kolmas osapuolten yhteisestä toimeksiannosta; tai
iii)
jaetaan osapuolille tutkimus- ja kehitystyön tai hyödyntämisen yhteydessä tapahtuvan erikoistumisen perusteella;
n)
’erikoistumisella tutkimus- ja kehitystyön yhteydessä’ sitä, että kumpikin osapuoli osallistuu tutkimus- ja kehityssopimuksen piiriin kuuluviin tutkimus- ja kehitystoimintoihin ja ne jakaa tutkimus- ja kehitystyön keskenään tarkoituksenmukaisimmaksi katsomallaan tavalla. Tämä ei koske maksettua tutkimus- ja kehitystyötä;
o)
’erikoistumisella hyödyntämisen yhteydessä’ sitä, että osapuolet jakavat keskenään yksittäiset tehtävät kuten tuotanto ja jakelu, tai asettavat toisilleen rajoituksia, jotka koskevat tulosten hyödyntämistä, esimerkiksi tiettyjen alueiden, asiakkaiden tai käyttöalojen suhteen. Tämä kattaa myös tilanteen, jossa ainoastaan yksi osapuoli tuottaa ja jakelee sopimustuotteita toisten osapuolten myöntämän yksinoikeudellisen lisenssin perusteella;
p)
’maksetulla tutkimus- ja kehitystyöllä’ tutkimusta ja kehitystyötä, jonka yksi osapuoli suorittaa ja rahoittava osapuoli rahoittaa;
q)
’rahoittavalla osapuolella’ osapuolta, joka rahoittaa maksetun tutkimus- ja kehitystyön suorittamatta tutkimus- ja kehitystyöhön liittyviä toimintoja;
r)
’kilpailevalla yrityksellä’ todellista tai mahdollista kilpailijaa;
s)
’todellisella kilpailijalla’ yritystä, joka tarjoaa tuotetta, teknologiaa tai menetelmää, jota voidaan parantaa sopimustuotteella tai sopimusteknologialla tai joka voidaan vaihtaa sopimustuotteeseen tai sopimusteknologiaan tai korvata sillä merkityksellisillä maantieteellisillä markkinoilla;
t)
’mahdollisella kilpailijalla’ yritystä, jolla ilman tutkimus- ja kehityssopimusta olisi realistiset edellytykset eikä pelkästään teoreettinen mahdollisuus toteuttaa suhteellisten hintojen pienen mutta pysyvän nousun seurauksena enintään kolmen vuoden kuluessa välttämättömät lisäinvestoinnit tai vastata muista välttämättömistä vaihtokustannuksista sellaisen tuotteen, teknologian tai menetelmän tarjoamiseksi, jota voidaan parantaa tai joka voidaan vaihtaa tai korvata sopimustuotteella tai sopimusteknologialla merkityksellisillä maantieteellisillä markkinoilla;
u)
’merkityksellisillä tuotemarkkinoilla’ niiden tuotteiden merkityksellisiä markkinoita, joita voidaan parantaa tai jotka voidaan vaihtaa tai korvata sopimustuotteilla;
v)
’merkityksellisillä teknologiamarkkinoilla’ niiden teknologioiden tai menetelmien merkityksellisiä markkinoita, joita voidaan parantaa tai jotka voidaan vaihtaa tai korvata sopimusteknologioilla.
2. Tässä asetuksessa käsitteisiin ’yritys’ ja ’osapuoli’ sisältyvät niihin sidossuhteessa olevat yritykset.
”Sidossuhteessa olevilla yrityksillä” tarkoitetaan
a)
yrityksiä, joissa tutkimus- ja kehityssopimuksen osapuolella suoraan tai välillisesti on
i)
valtuudet käyttää yli puolta äänimäärästä;
ii)
valtuudet nimittää yli puolet hallintoneuvoston, hallituksen tai yritystä lain mukaan edustavien elinten jäsenistä; tai
iii)
oikeus johtaa yrityksen liiketoimintaa;
b)
yrityksiä, joilla on suoraan tai välillisesti a alakohdassa luetellut oikeudet tai valtuudet tutkimus- ja kehityssopimuksen osapuoleen nähden;
c)
yrityksiä, joissa b alakohdassa tarkoitetulla yrityksellä on suoraan tai välillisesti a alakohdassa luetellut oikeudet tai valtuudet;
d)
yrityksiä, joissa tutkimus- ja kehityssopimuksen osapuolella on yhdessä yhden tai useamman a, b tai c alakohdassa tarkoitetun yrityksen kanssa taikka kahdella tai useammalla viimeksi mainituista yrityksistä on yhteisesti a alakohdassa luetellut oikeudet tai valtuudet;
e)
yrityksiä, joissa a alakohdassa luetellut oikeudet tai valtuudet ovat yhteisesti
i)
tutkimus- ja kehityssopimuksen osapuolilla tai niihin sidossuhteessa olevilla a-d alakohdassa tarkoitetuilla yrityksillä; tai
ii)
yhdellä tai useammalla tutkimus- ja kehityssopimuksen osapuolella taikka yhdellä tai useammalla niihin sidossuhteessa olevalla a-d alakohdassa tarkoitetulla yrityksellä ja yhdellä tai useammalla kolmannella.
2 artikla
Poikkeus
1. Julistetaan perussopimuksen 101 artiklan 3 kohdan nojalla, että perussopimuksen 101 artiklan 1 kohtaa ei sovelleta tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin tutkimus- ja kehityssopimuksiin.
Tätä poikkeusta sovelletaan siinä määrin kuin kyseiset sopimukset sisältävät perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvia kilpailunrajoituksia.
2. Edellä 1 kohdassa säädettyä poikkeusta sovelletaan sellaisiin tutkimus- ja kehityssopimuksiin, jotka sisältävät määräyksiä, jotka liittyvät teollis- ja tekijänoikeuksien luovuttamiseen tai lisensointiin yhdelle tai useammalle osapuolelle tai yksikölle, jonka osapuolet perustavat yhteistä tutkimus- ja kehitystyötä, maksettua tutkimus- ja kehitystyötä tai yhteistä hyödyntämistä varten, jos kyseiset määräykset eivät muodosta sopimusten pääasiallista tavoitetta vaan liittyvät suoraan niiden soveltamiseen ja ovat sen kannalta välttämättömiä.
3 artikla
Poikkeuksen edellytykset
1. Edellä 2 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan 2-5 kohdassa säädetyin edellytyksin.
2. Tutkimus- ja kehityssopimuksessa on määrättävä, että yhteisen tutkimus- ja kehitystyön tai maksetun tutkimus- ja kehitystyön lopullisten tulosten, mukaan lukien mahdolliset teollis- ja tekijänoikeudet ja taitotieto, on oltava rajoituksetta kaikkien osapuolten saatavilla jatkotutkimusta ja -kehitystä sekä hyödyntämistä varten heti kun ne ovat saatavilla. Kun osapuolet rajoittavat oikeuksiaan hyödyntää tuloksia tämän asetuksen mukaisesti, erityisesti kun ne erikoistuvat hyödyntämisen yhteydessä, mahdollisuuksia hyödyntää tuloksia voidaan rajoittaa sen mukaisesti. Lisäksi tutkimuslaitokset, akateemiset laitokset tai yritykset, jotka tarjoavat tutkimus- ja kehitystyötä kaupallisena palveluna eivätkä tavallisesti osallistu tulosten hyödyntämiseen, voivat sopia tulosten käyttämisestä ainoastaan jatkotutkimusta varten. Tutkimus- ja kehityssopimuksessa voidaan määrätä, että osapuolet maksavat toisilleen korvausta siitä, että ne saavat käyttää tuloksia jatkotutkimusta tai hyödyntämistä varten, mutta korvaus ei saa olla niin korkea, että se käytännössä estää tulosten käytön.
3. Rajoittamatta 2 kohdan soveltamista tapauksissa, joissa tutkimus- ja kehityssopimus koskee ainoastaan yhteistä tutkimus- ja kehitystyötä tai maksettua tutkimus- ja kehitystyötä, tutkimus- ja kehityssopimuksessa on määrättävä, että jokaiselle osapuolelle on myönnettävä oikeus käyttää toisten osapuolten aikaisempaa taitotietoa, jos kyseinen taitotieto on välttämätöntä tulosten hyödyntämiseksi. Tutkimus- ja kehityssopimuksessa voidaan määrätä, että osapuolet maksavat toisilleen korvausta siitä, että ne myöntävät oikeuden käyttää aikaisempaa taitotietoaan, mutta korvaus ei saa olla niin korkea, että se käytännössä estää tulosten käytön.
4. Yhteinen hyödyntäminen saa koskea ainoastaan tuloksia, joilla on teollis- ja tekijänoikeudellinen suoja tai jotka muodostavat taitotiedon ja jotka ovat välttämättömiä sopimustuotteiden valmistuksen tai sopimusteknologioiden soveltamisen kannalta.
5. Osapuolten, joiden tehtäväksi on annettu sopimustuotteiden valmistus hyödyntämisen yhteydessä tapahtuvan erikoistumisen perusteella, on täytettävä sopimustuotteita koskevat muiden osapuolten tilaukset, paitsi jos tutkimus- ja kehityssopimuksessa määrätään myös 1 artiklan 1 kohdan m alakohdan i tai ii alakohdan mukaisesta yhteisestä jakelusta tai jos osapuolet ovat sopineet, että ainoastaan sopimustuotteet valmistava osapuoli saa jaella niitä.
4 artikla
Markkinaosuusraja ja poikkeuksen kesto
1. Jos osapuolet eivät ole kilpailevia yrityksiä, 2 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan niin kauan kuin tutkimus- ja kehitystyö jatkuu. Jos tuloksia hyödynnetään yhteisesti, poikkeusta sovelletaan seitsemän vuoden ajan siitä päivästä alkaen, jona sopimustuotteet tai sopimusteknologiat tuodaan ensimmäistä kertaa markkinoille sisämarkkinoilla.
2. Jos vähintään kaksi osapuolista on kilpailevia yrityksiä, 2 artiklassa säädettyä poikkeusta sovelletaan tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ajan ainoastaan siinä tapauksessa, että tutkimus- ja kehityssopimuksen tekohetkellä
a)
1 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettujen tutkimus- ja kehityssopimusten tapauksessa tutkimus- ja kehityssopimuksen osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus ei ylitä 25:tä prosenttia merkityksellisillä tuote- ja teknologiamarkkinoilla; tai
b)
1 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv, v tai vi alakohdassa tarkoitettujen tutkimus- ja kehityssopimusten tapauksessa rahoittavan osapuolen ja kaikkien niiden osapuolten, joiden kanssa rahoittava osapuoli on tehnyt samoja sopimustuotteita tai sopimusteknologioita koskevan tutkimus- ja kehityssopimuksen, yhteenlaskettu markkinaosuus ei ylitä 25:tä prosenttia merkityksellisillä tuote- ja teknologiamarkkinoilla.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun ajan päättymisen jälkeen poikkeuksen soveltaminen jatkuu niin kauan kuin osapuolten yhteenlaskettu markkinaosuus ei ylitä 25:tä prosenttia merkityksellisillä tuote- ja teknologiamarkkinoilla.
5 artikla
Vakavimmat rajoitukset
Edellä 2 artiklassa säädettyä poikkeusta ei sovelleta tutkimus- ja kehityssopimuksiin, joiden tavoitteena on suoraan tai välillisesti, yksinään tai yhdistettyinä osapuolten määräysvallassa oleviin muihin tekijöihin:
a)
rajoittaa osapuolten vapautta harjoittaa tutkimus- ja kehitystyötä itsenäisesti tai yhteistoiminnassa kolmansien osapuolten kanssa tutkimus- ja kehityssopimukseen liittymättömällä alalla tai yhteisen tutkimus- ja kehitystyön tai maksetun tutkimus- ja kehitystyön päättymisen jälkeen alalla, jota se koskee, tai siihen liittyvällä alalla;
b)
rajoittaa tuotantoa tai myyntiä, lukuun ottamatta
i)
tuotantotavoitteiden asettamista, jos tulosten yhteinen hyödyntäminen käsittää sopimustuotteiden yhteisen tuotannon;
ii)
myyntitavoitteiden asettamista, jos tulosten yhteinen hyödyntäminen käsittää sopimustuotteiden yhteisen jakelun tai sopimusteknologioiden yhteisen lisensoinnin 1 artiklan 1 kohdan m alakohdan i tai ii alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä;
iii)
käytäntöjä, joissa on kyse erikoistumisesta hyödyntämisen yhteydessä; ja
iv)
rajoituksia, jotka koskevat osapuolten vapautta valmistaa, myydä, luovuttaa tai lisensoida tuotteita, teknologioita tai menetelmiä, jotka kilpailevat sopimustuotteiden tai sopimusteknologioiden kanssa sen ajanjakson aikana, jolloin osapuolet ovat sopineet tulosten yhteisestä hyödyntämisestä;
c)
vahvistaa hinnat myytäessä sopimustuotetta kolmansille tai lisensoitaessa sopimusteknologioita kolmansille, lukuun ottamatta välittömiltä asiakkailta perittävien hintojen vahvistamista tai välittömiltä lisenssinsaajilta perittävien lisenssimaksujen vahvistamista, jos tulosten yhteinen hyödyntäminen käsittää sopimustuotteiden yhteisen jakelun tai sopimusteknologioiden yhteisen lisensoinnin 1 artiklan 1 kohdan m alakohdan i tai ii alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä;
d)
rajoittaa alueita tai asiakkaita, joille osapuolet voivat myydä passiivisesti sopimustuotteita tai lisensoida sopimusteknologioita, lukuun ottamatta vaatimusta lisensoida tulokset yksinomaan toiselle osapuolelle;
e)
kieltää sopimustuotteiden tai sopimusteknologioiden aktiivinen myynti tai rajoittaa sitä alueille tai asiakkaille, joita ei ole yksinoikeudellisesti osoitettu yhdelle osapuolista hyödyntämisen yhteydessä tapahtuvan erikoistumisen perusteella;
f)
vaatia olemaan vastaamatta sellaisten osapuolten omille alueille sijoittautuneiden tai osapuolten muulla tavoin hyödyntämisen yhteydessä tapahtuvan erikoistumisen perusteella jakamien asiakkaiden kysyntään, jotka toisivat sopimustuotteet markkinoille sisämarkkinoiden muilla alueilla;
g)
vaatia vaikeuttamaan käyttäjien tai jälleenmyyjien mahdollisuuksia hankkia sopimustuotteita muilta jälleenmyyjiltä sisämarkkinoilla.
6 artikla
Poikkeuksen soveltamisalan ulkopuolelle jätetyt rajoitukset
Edellä 2 artiklassa säädettyä poikkeusta ei sovelleta tutkimus- ja kehityssopimuksiin sisältyviin seuraaviin velvoitteisiin:
a)
velvollisuus olla kiistämättä tutkimus- ja kehitystyön päättymisen jälkeen sellaisten teollis- ja tekijänoikeuksien pätevyyttä, joita osapuolilla on sisämarkkinoilla ja jotka ovat tutkimus- ja kehitystyön kannalta merkityksellisiä, tai kielto kiistää tutkimus- ja kehityssopimuksen voimassaolon lakattua sellaisten teollis- ja tekijänoikeuksien pätevyys, joita osapuolilla on sisämarkkinoilla ja jotka suojaavat tutkimus- ja kehitystyön tuloksia, tämän rajoittamatta mahdollisuutta määrätä tutkimus- ja kehityssopimuksen irtisanomisesta, jos yksi osapuolista kiistää tällaisten teollis- ja tekijänoikeuksien pätevyyden;
b)
velvollisuus olla myöntämättä lisenssejä kolmansille sopimustuotteiden valmistamiseksi tai sopimusteknologioiden soveltamiseksi, jollei sopimuksessa määrätä, että vähintään yhden osapuolista on hyödynnettävä yhteisen tutkimus- ja kehitystyön tai maksetun tutkimus- ja kehitystyön tuloksia, ja hyödyntäminen tapahtuu sisämarkkinoilla suhteessa kolmansiin.
7 artikla
Markkinaosuusrajan soveltaminen
Edellä 4 artiklassa säädettyä markkinaosuusrajaa sovellettaessa noudatetaan seuraavia sääntöjä:
a)
markkinaosuus lasketaan markkinoilla toteutuneen myynnin arvon pohjalta; jos myynnin arvosta ei ole saatavissa tietoja, osapuolten markkinaosuuden määrittämisessä voidaan käyttää arvioita, jotka perustuvat muihin markkinoita koskeviin luotettaviin tietoihin, mukaan lukien markkinoilla toteutuneet myyntimäärät;
b)
markkinaosuus lasketaan edellistä kalenterivuotta koskevien tietojen perusteella;
c)
edellä 1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan e alakohdassa tarkoitettujen yritysten markkinaosuus jaetaan tasan niiden yritysten kesken, joilla on mainitun alakohdan a alakohdassa luetellut oikeudet tai valtuudet;
d)
jos 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu markkinaosuus on alun perin enintään 25 prosenttia mutta myöhemmin nousee tämän tason yläpuolelle ylittämättä kuitenkaan 30:tä prosenttia, 2 artiklassa säädetyn poikkeuksen soveltaminen jatkuu kaksi peräkkäistä kalenterivuotta sen vuoden jälkeen, jolloin 25 prosentin markkinaosuusraja ensimmäisen kerran ylittyi;
e)
jos 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu markkinaosuus on alun perin enintään 25 prosenttia mutta myöhemmin nousee yli 30 prosentin, 2 artiklassa säädetyn poikkeuksen soveltaminen jatkuu yhden kalenterivuoden ajan sen vuoden jälkeen, jolloin 30 prosentin taso ensimmäisen kerran ylittyi;
f)
edellä d ja e alakohdan mukaista etua ei saa yhdistää siten, että kahden kalenterivuoden pituinen jakso ylittyy.
8 artikla
Siirtymäkausi
Perussopimuksen 101 artiklan 1 kohdassa vahvistettua kieltoa ei sovelleta 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisenä aikana sellaisiin sopimuksiin, jotka eivät täytä tämän asetuksen mukaisia poikkeuksen edellytyksiä, mutta jotka täyttävät asetuksessa (EY) N:o 2659/2000 säädetyn poikkeuksen edellytykset ja ovat voimassa 31 päivänä joulukuuta 2010.
9 artikla
Voimassaoloaika
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011.
Sen voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2022.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 2010.