KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 27. marts 2012
om de foranstaltninger SA. 26909 (2011/C) som Portugal har gennemført i forbindelse med omstruktureringen af Banco Português de Negócios (BPN)
(meddelt under nummer C(2012) 2043)
(Kun den portugisiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/660/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 2, og under hensyntagen til deres bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. Sagsforløb
(1)
Den 2. november 2008 vedtog den portugisiske regering et lovforslag om nationalisering af de aktier, der udgjorde aktiekapitalen i Banco Português de Negócios, S.A. (“BPN” eller "banken"). Denne lov blev offentliggjort den 11. november 2008 med betegnelsen lov nr. 62-A/2008 (“lov om nationalisering”). Nationaliseringen af BPN blev gennemført den 12. november uden modydelse.
(2)
Den 5. november 2008 informerede de portugisiske myndigheder Kommissionen om den portugisiske regerings vedtagelse af lovforslaget. Den 11. og 13. november 2008 informerede de Kommissionen om offentliggørelsen af loven om nationalisering.
(3)
Kommissionen anmodede straks om supplerende oplysninger vedrørende alle støtteforanstaltninger til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen og om en omstruktureringsplan for denne bank.
(4)
Portugal havde ikke forinden anmeldt nogen af de foranstaltninger, BPN havde iværksat til fordel for BPN. Landet informerede Kommissionen med betydelig forsinkelse og først efter at være blevet anmodet herom flere gange.
(5)
Kommissionen afsendte i den forbindelse den 14. november 2008 anmodninger om oplysninger om de konkrete statsstøtteforanstaltninger, der var iværksat til fordel for BPN, og anmodede også om at få forelagt en omstruktureringsplan. Kommissionen afsendte rykkerskrivelser den 5. januar 2009 og den 23. og 29. april 2009.
(6)
De portugisiske myndigheder besvarede anmodningerne om oplysninger den 8. januar 2009, den 28. april 2009 og den 23. juni 2009 uden at fremlægge hverken oplysninger om de konkrete statsstøtteforanstaltninger til fordel for BPN eller omstruktureringsplanen. I de portugisiske myndigheders brev af 23. juni 2009 blev det oplyst, at man var ved at overveje muligheden af at udskille BPN's aktiver og at sælge banken.
(7)
Kommissionen afsendte yderligere anmodninger om oplysninger den 17. juli 2009, den 4. og 14. september 2009, den 30. november 2009, den 5. februar 2010 og den 16. marts 2010.
(8)
De portugisiske myndigheder svarede den 14. august 2009 og oplyste, at BPN havde til hensigt at udstede Commercial Papers (CP’er) (kortfristede papirer, som udstedes på pengemarkedet) til en samlet maksimumværdi på 2 mia. EUR, som ville blive tegnet af Caixa Geral de Depósitos (“CGD”) og ledsaget af en statsgaranti. De hævdede, at garantien var en direkte udløber af loven om nationalisering og således ikke udgjorde statsstøtte. Den 12. oktober 2009 fremsendte de portugisiske myndigheder supplerende oplysninger om CGD’s og statens intervention og indsendte yderligere oplysninger den 21. november 2009, den 17. og 18. februar 2010 og den 31. marts 2010.
(9)
I forlængelse af mødet med de portugisiske myndigheder den 16. juni 2010 anmodede Kommissionen den 12. august 2010 på ny de portugisiske myndigheder om navnlig hurtigt at indsende omstruktureringsplanen for BPN. Da denne plan ikke blev fremsendt, afsendte Kommissionen den 31. august 2010 en formel rykkerskrivelse i henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens 93 (2) [artikel 108 i TEUF].
(10)
Den 14. september 2010 afsendte de portugisiske myndigheder et dokument med betegnelsen ”Memorando: nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projetada do Banco Português de Negócios, SA” (memorandum om den planlagte nationalisering, omstrukturering og privatisering af Banco Português de Negócios, SA) (i det følgende “memorandummet af 14. september 2010”) som i brede træk beskrev omstruktureringsplanen for BPN og de vigtigste elementer i privatiseringsprocessen.
(11)
Efter konstatering af, at der endnu manglede visse oplysninger i memorandummet af 14. september 2010, anmodede Kommissionen i et brev af 29. september 2010 de portugisiske myndigheder om supplerende oplysninger. Ved e-mail af 15. november 2010 anmodede de portugisiske myndigheder om forlængelse af svarfristen, som Kommissionen indrømmede dem ved brev af 18. november 2010. De portugisiske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger ved brev af 26. november 2010 og ved e-mail af 25. januar 2011.
(12)
Den 16. februar 2011 anmodede Kommissionen om nærmere forklaringer angående forskellige forhold og supplerende oplysninger. De portugisiske myndigheder besvarede henvendelserne den 16. marts 2011.
(13)
I forbindelse med møderne inden undertegnelsen den 17. maj 2011 af aftalememorandummet (3) mellem Portugal på den ene side og Den Internationale Valutafond og Den Europæiske Centralbank og Europa-Kommissionen på den anden side havde Kommissionen et møde med BPN’s ledelse den 27. april 2011. I henhold til aftalememorandummet skulle BPN være solgt inden udgangen af juli 2011. Den 20. maj 2011 fremsendte Kommissionen derfor nye anmodninger om oplysninger om bankens omstrukturering og det planlagte salg. Eftersom de portugisiske myndigheder ikke fremsendte nogen besvarelse, blev der afsendt en rykkerskrivelse den 8. juli 2011 og en supplerende anmodning om nærmere forklaringer som følge af nyheder i pressen om tilførsel af yderligere statslige midler til BPN via en statsgaranti. Den 5. august 2011 fremlagde de portugisiske myndigheder en redegørelse for privatiseringsprocessen.
(14)
Der blev afholdt et møde med de portugisiske myndigheder den 10. august 2011. Under mødet og efterfølgende, den 28. august 2011, modtog Kommissionen supplerende oplysninger. Kommissionen modtog nye oplysninger den 14. september 2011 og den 14. oktober 2011.
(15)
Ved afgørelse af 24. oktober 2011 (”afgørelsen af 24. oktober 2011”) iværksatte Kommissionen den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i traktaten, over for den støtte, der angiveligt er ydet til BPN og til Banco BIC Português S.A. (“BIC”) (4), og sagen er registreret med nummeret SA.26909.
(16)
Afgørelsen af 24. oktober 2011 blev offentliggjort den 20. december 2011. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra tredjeparter inden for den fastsatte frist på en måned.
(17)
Den 9. december 2011 forelagde Portugal Kommissionen den rammeaftale, der var undertegnet mellem BIC og de portugisiske myndigheder den samme dag (”rammeaftalen”).
(18)
Den 20. januar 2012 fremlagde Portugal sin reaktion på de betragtninger, som var indeholdt i afgørelsen af 24. oktober 2011. Samme dato fremlagde de portugisiske myndigheder desuden supplerende oplysninger, bl.a. en ny omstruktureringsplan for BPN (”omstruktureringsplanen fra januar 2012”) og et svar på supplerende spørgsmål om rammeaftalen, der blev stillet af Kommissionen den 21. december 2011. Disse oplysninger blev den 3. februar 2012 suppleret med en plan over aktiviteter og rentabilitet, der var udarbejdet af BIC, og som i forbindelse med nærværende afgørelse herefter betragtes som en integrerende del af omstruktureringsplanen fra januar 2012. Den 10., 17. og 23. februar 2012 var der blevet indsendt supplerende oplysninger som svar på supplerende spørgsmål, som Kommissionen havde sendt til de portugisiske myndigheder den 8., 14. og 17. februar 2012. Den 16. marts 2012 redegjorde Portugal over for Kommissionen for forskellige tilsagn.
(19)
Under dette forløb blev der gennemført en række udvekslinger af oplysninger, telekonferencer og møder mellem den portugisiske stat, BPN og Kommissionen.
2. Beskrivelse af støttemodtagerne og foranstaltningerne
2.1 Støttemodtageren og dennes problemer
(20)
BPN er en finansiel institution, der er hjemmehørende i Portugal, og som yder en bred vifte af banktjenester. Den blev nationaliseret den 11. november 2008 på et tidspunkt, hvor den rådede over et netværk på 213 filialer (heraf 4 i Frankrig), ca. 2 200 ansatte og samlede aktiver til en værdi af 6,6 mia. EUR, hvilket svarer til næsten 2 % af den portugisiske detailbanksektors samlede aktiver.
(21)
Ifølge de portugisiske myndigheder (5) havde BPN haft likviditetsproblemer siden 2008, og kreditvurderingsbureauet Moody’s vurdering af banken faldt fra Baa1 til Baa3 den 18. juli 2008 (6). BPN’s situation havde i slutningen af august en positiv likviditet på 316 mio. EUR, men den 22. oktober 2009 var der et alvorligt likviditetsminus på 831 mio. EUR, og på dens indskudskonto hos Banco de Portugal (“BdP”) blev der dagligt registreret meget små overskud, der lå meget langt fra det gennemsnit, lovgivningen kræver. I denne fase i løbet af oktober 2008 blev der truffet en række initiativer, der skulle gøre det muligt for banken at overvinde sine likviditetsproblemer og forhindre, at den ikke kunne opfylde sine forpligtelser med hensyn til betalinger, navnlig gennem en særlig likviditetsstøtte i form af lån og andre operationer gennemført af BdP og den statslige institution Caixa Geral de Depósitos (“CGD”) (7).
(22)
Over for omfanget af bankens tab konkluderede de portugisiske myndigheder, at det ikke ville være rentabelt at gennemføre nye likviditetsstøtteforanstaltninger i betragtning af de meget store risici, som de deltagende institutioner (BdP og CGD) stod over for (8). BPN’s aktionærer fremlagde en plan, men regeringen konkluderede på grundlag af en vurdering foretaget af BdP, at den ikke var gennemførlig. Eftersom BPN ikke længere opfyldte solvenskravene på grund af de mange værdiforringede aktiver (9), foreslog regeringen parlamentet, at staten overtog BPN vederlagsfrit (10). Dette forslag blev godkendt den 11. november 2008 med lov nr. 62-A/2008 (“lov om nationalisering”).
(23)
Ifølge de portugisiske myndigheder skyldtes de værdiforringede aktiver uregelmæssigheder og ulovligheder, der blev påvist af BdP og ved eksterne revisioner gennemført i juni 2008, og som BdP senere i en rapport kvalificerede som adfærd, der var svigagtig, vedholdende og bevidst på allerhøjeste niveau i gruppen (11). Denne praksis gav anledning til efterforskning, iværksættelse af flere procedurer for administrative overtrædelser og indgivelse af en klage hos statsanklageren.
(24)
I overensstemmelse med loven om nationalisering blev CGD pålagt at forvalte BPN, udnævne medlemmerne af dens styringsorganer og, inden for en frist på 60 dage efter nationaliseringen, at opstille bankens forvaltningsmålsætning. Loven om nationalisering fastsatte ligeledes, at Caixa Geral de Depósitos’ kredit- eller likviditetsforanstaltninger til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen og som stedfortræder for staten var omfattet af statens garanti (12).
2.2 Indledende finansielle støtteforanstaltninger forud for nationaliseringen
(25)
Forud for nationaliseringen i november 2008 havde BPN allerede nydt godt af forskellige finansielle støtteforanstaltninger, som af de portugisiske myndigheder blev beskrevet som ”særlig likviditetsstøtte” (13). Den 17. februar 2010 meddelte de portugisiske myndigheder Kommissionen, at BPN i perioden frem til 30. oktober 2008 havde modtaget særlig likviditetsstøtte, både fra CGD og BdP, der beløb sig til i alt 501,6 mio. EUR bestående af fire lån fra CGD til BPN til en værdi af i alt 315 mio. EUR (14) og likviditetsredningsstøtte, der blev ydet i 2008 af BdP og beløb sig til 186,6 mio. EUR (15).
(26)
Selv om pengene var blevet tilbagebetalt til BdP efter nationaliseringen, blev de fire lån, der var ydet af CGD, først tilbagebetalt den 9. marts 2009 med BPN’s første udstedelse af Commercial Papers (CP’er).
2.3 Finansielle støtteforanstaltninger efter nationaliseringen
(27)
BPN gennemførte i marts 2009 en udstedelse af CP’er - hvis tegning var garanteret af CGD, og som var ledsaget af statsgarantier - til en samlet værdi af 2 mia. EUR. Kommissionen blev først informeret om disse statsgarantier den 14. august 2009.
(28)
Ved brev af 17. februar 2010 oplyste de portugisiske myndigheder ligeledes, at CGD den 27. oktober 2008 havde fået tilladelse til at tegne CP’er til en supplerende værdi af 1 mia. EUR med statsgaranti. Ved e-mail af 14. juni 2010 blev Kommissionen senere også informeret om, at de samlede statsgarantier for de CP’er, der var udstedt af BPN og tegnet af CGD, var steget til 4 mia. EUR, eftersom BNP i april 2010 gennemførte en tredje udstedelse af CP’er til et beløb på 1 mia. EUR. Disse CP’er blev tegnet af CGD.
(29)
Det skal i den forbindelse anføres, at BPN fra nationaliseringen i november 2008 og frem til juni 2011 hele tiden havde adgang til pengemarkedskreditfaciliteter ydet af CGD. De beløb, som BPN skyldte CGD inden for rammerne af disse kortfristede instrumenter, beløb sig den 28. februar 2009 til ca. 2,2 mia. EUR. Ifølge de portugisiske myndigheders oplysninger blev disse beløb reduceret med udstedelsen af de CP’er, der er omhandlet i pkt. 27 og 28 (16).
(30)
I juni 2011 udgjorde BPN's eksponering med hensyn til pengemarkedsmidler fra CGD ca. en mia. EUR. Selv om finansieringen blev behandlet på daglig basis, havde den ifølge de portugisiske myndigheder en strukturel karakter med længere frister (17) og var ligeledes blevet erstattet med den fjerde og sidste udstedelse af CP’er i juni 2011 - over to omgange med 500 mio. EUR hver gang.
(31)
Ifølge de portugisiske myndigheders oplysninger fra den 3. februar 2012 var det beløb, som BPN skyldte CGD (ud over udstedelserne af CP’er), på 433,7 mio. EUR den 31. december 2011 og på 232 mio. EUR den 31. januar 2012.
Tabel nr. 1
Oversigt over BPN-likviditet hidrørende fra CGD - situation pr. 31. december 2011
Med eksplicit statsgaranti
CGD-lån
(uden eksplicit statsgaranti)
I alt
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Særligt etablerede instrumenter (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
I alt
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Kilde: De portugisiske myndigheder.
(32)
Det skal bemærkes, at i henhold til artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering, var alle CGD’s kredit- eller likviditetsstøtteforanstaltninger til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen omfattet af den portugisiske stats garanti.
(33)
Det er således klart, at alle de beløb, der er angivet i tabel nr. 1, var omfattet af statsstøtte i medfør af artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering og forskellige bekendtgørelser fra økonomi- og finansministeriet. Forrentningen for statsgarantierne blev fastsat til 0,2 % pr. år.
2.4 BPN’s omstrukturering
(34)
Den 16. september 2010 sendte de portugisiske myndigheder Kommissionen en indledende omstruktureringsplan dateret den 13. september 2010 (“omstruktureringsplanen fra 2010").
(35)
I denne plan forklarede de portugisiske myndigheder, at de havde til hensigt at opsplitte BPN i en ”god” bank og en "dårlig” bank og efterfølgende ville forsøge at sælge den gode bank.
(36)
Staten havde til hensigt at sælge den ”gode” bank, BPN S.A., som udelukkende skulle være en detailbank. Salget skulle gennemføres ved offentligt udbud. Dette skulle ske ved opfordring til interessetilkendegivelse, og udbudsbetingelserne herfor blev godkendt den 16. august 2010 af de portugisiske myndigheder (19).
(37)
Ifølge omstruktureringsplanen fra 2010 var visse aktiver og passiver ikke omfattet af reprivatiseringen og ville blive overført til tre nye SPV’er, Parvalorem, Parups og Parparticipadas. Disse SPV’er skulle indledningsvis forblive inden for rammerne af BPN og efterfølgende overføres til staten efter salg. Lånene og kreditterne skulle overføres til Parvalorem, den faste ejendom og investeringsmidlerne skulle overføres til Parups, og filialerne skulle overføres til Parparticipadas. De portugisiske myndigheder godkendte værdien af de samlede aktiver, som skulle overføres til SPV'erne (3 885 mio. EUR). Heraf skulle 2 507 mio. EUR overføres til Parvalorem, 1 228 mio. EUR til Parups og 150 mio. EUR til Parparticipadas.
(38)
Lånene blev overført med deres nominelle værdi. Fondsandele, værdipapirerne og den faste ejendom skulle overføres til købsprisen, og de virksomheder, som BPN ejede, skulle overføres til deres bogføringsværdi. De portugisiske myndigheder vurderede, at de samlede værdiforringede aktiver i december 2010 var på 1 798 mio. EUR fordelt på følgende måde: i) kreditter: 1 474 mio. EUR; ii) fast ejendom: 16 mio. EUR; iii) fondsandele: 247 mio. EUR; og iv) værdipapirer: 61 mio. EUR. Ifølge de oplysninger, der blev lagt frem af de portugisiske myndigheder den 20. januar 2012, blev disse aktiver overført til SPV’erne den 23. og 30. december 2010 (20). SPV’erne forblev således inden for rammerne af BPN indtil den 15. februar 2012, hvor de blev udskilt fra banken og overført til en anden virksomhed, der kontrolleres af staten.
(39)
Ifølge de portugisiske myndigheder blev overførslen af aktiver til SPV’erne foretaget på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til omfanget af værdiforringede aktiver og det forhold, at visse aktiviteter efter nationaliseringen ikke var hovedaktiviteter for BPN (forbrugslån, investeringsbank, forvaltning af aktiver, forvaltning af investeringsmidler, forsikringer og internationale aktiviteter). BPN skulle omstille sig til udelukkende at være en detailbank med en begrænset eksponering over for den usikkerhed, der er forbundet med finansiering inden for engrosbankvirksomhed.
(40)
SPV’erne finansierede erhvervelsen af disse aktiver over to finansieringslinjer på hver 3 895 mio. EUR bestående af obligationer til en værdi af 3 100 mio. EUR erhvervet af CGD og lån fra CGD med sikkerhed i aktiver på i alt 795 mio. EUR. Indtægterne fra salget af aktiverne til SPV’erne gjorde det muligt for BPN at tilbagebetale den finansiering på 3,9 mio. EUR, som banken havde fået hos CGD - 3,6 mia. af de oprindelige 4 mia. EUR hidrørende fra CP’er (hvilket indebar, at BPN ikke skulle betale et beløb på 400 mio. EUR i gældsbeviser med statsgaranti) og kortfristede lån for 300 mio. EUR hidrørende fra pengemarkedet.
(41)
Balancesummen for BPN blev som følge af overførslen af aktiver reduceret med ca. 30 %.
(42)
Det fremgår af de oplysninger, der blev modtaget fra de portugisiske myndigheder, at staten - for at BPN kunne opfylde de retlige krav (herunder navnlig nå de 9 %, der var krævet som tier 1-kernekapital for 2011 (21)), og eftersom BPN’s egenkapital blev ved med at være negativ efter overførslen af aktiver til SPV’erne - var nødt til at tilføre ny kapital til BPN (ca. 417 mio. EUR) (22).
(43)
Grundprisen for BPN (ekskl. aktiver, der skulle overføres til SPV’erne), som var fastsat i det udbud, der blev offentliggjort af Portugal, var på 171,1 mio. EUR i overensstemmelse med de vurderinger, der var foretaget af eksterne konsulenter: Deloitte ([…] (23) mio. EUR) og Deutsche Bank ([…] mio. EUR). BPN’s nye CGD-ledelse havde i mellemtiden indledt en omstrukturering af banken. Driftsomkostningerne blev reduceret med [1-10] % mellem december 2008 og december 2010. BPN’s aktiviteter blev reduceret, således at banken kunne koncentrere sig om kun at drive detailbankvirksomhed. Denne reduktion af aktiviteterne medførte ikke kun en nedgang i indlånene som følge af nationaliseringen, men også overførsler af aktiver til de tre SPV’er. Disse foranstaltninger mindskede tabene i 2010 til [50-150] mio. EUR sammenlignet med de [150-250] mio. EUR, der blev registreret i 2009. Den nye ledelse begyndte i starten af 2009 at lancere […] nye produkter og kampagner i et forsøg på at forbedre bankens image og dens produkter. Den nye ledelse traf også forskellige foranstaltninger for at forbedre risikostyringen og bankens interne kontrolsystemer.
(44)
Efter de to første indkaldelser af privatiseringsforslag var der ingen tredjeparter, der udviste interesse før den 30. september og den 30. november 2010.
(45)
Som følge af den fejlslagne udbudsprocedure gav Portugal i januar 2011 udtryk for, at man havde til hensigt at omstrukturere BPN og styrke dens selvstændighed i forhold til CGD ved at udpege en ny bestyrelse, som var uafhængig af CGD. Den portugisiske stat søgte ligeledes at fremskynde forbedringen af bankens drift ved at ændre dens branding og erhvervsmæssige identitet og ved at styrke genopretningsplanen gennem reduktion af omkostninger og fremme af den kommercielle dynamik. På trods af flere anmodninger blev der ikke indsendt nogen omstruktureringsplan til Kommissionen.
(46)
I aftalememorandummet fra 17. maj 2011 forpligtede regeringen sig til at iværksætte en ny privatiseringsproces.
(47)
I aftalememorandummet forpligtede de portugisiske myndigheder sig til at indlede en salgsprocedure for BPN i henhold til en fremskyndet tidsplan og uden en minimumspris. Til dette formål er der en ny plan på vej til EU, som skal godkendes i overensstemmelse med konkurrencereglerne. Formålet er at finde en køber, senest inden udgangen af juli 2011. For at lette salget har man fra BPN udskilt de eksisterende SPV’er, som er urentable og ikke-kerneaktiver, og til disse SPV’er vil der også kunne overføres andre aktiver som led i forhandlingerne med de eventuelle købere. For at gøre dem mere attraktive er BPN ligeledes ved at lancere et andet program omfattende mere vidtgående omkostningsnedskæringer. Når der er fundet en løsning, vil CGD’s statsgaranterede krav på BPN og alle SPV’erne blive overført til staten i henhold til en tidsplan, der fastlægges til den tid (24).
(48)
Der blev i starten af maj 2011 lanceret et tredje privatiseringsinitiativ uden minimumspris med henblik på at finde en køber til BPN inden den 31. juli 2011 som fastsat i aftalememorandummet.
(49)
Der blev iværksat en udbudsprocedure, inden for hvilken der blev etableret kontakter med mulige interesserede købere. Der blev ligeledes udarbejdet en oversigt over investeringspotentialet (”Investment Opportunity Overview” - ”IOO”). I overensstemmelse med IOO’en skulle umiddelbart interesserede fremlægge forslag for 100 % af BPN's aktiver, men de kunne anmode om, at der fra BPN's balance blev fratrukket yderligere aktiver og passiver. De kunne også anmode om mere omfattende rekapitaliseringsløsninger. Der blev undertegnet et memorandum om procedureregler for BPN og mulige bydende, der gav dem adgang til et datarum, der var oprettet den 15. juni 2011, i en periode på fem uger.
(50)
Den 20. juli 2011 var der afgivet fire bindende bud. Disse bud blev analyseret af bestyrelserne for CGD og BPN, som fremlagde deres vurdering for aktionæren - staten - den 25. juli 2011.
(51)
Tre af de fire kandidater, som afgav bindende bud, blev forkastet. Ifølge de portugisiske myndigheder havde to bydende (Montepio og Aníbal Ribeiro) ikke opfyldt kravene i det memorandum, der var undertegnet med BPN (25). Montepio fremlagde ikke noget bud vedrørende erhvervelsen af BPN’s aktiver, kun om udvalgte aktiver og passiver, mens Aníbal Ribeiro ikke fremlagde tilstrækkelige beviser for sin evne til ledelsesmæssig og finansiel styring af en bank. Det tredje forslag, fra NEI (26), opfyldte memorandummets krav, men indeholdt ikke tilstrækkelig dokumentation for evnen til at lede banken og for finansiel soliditet med henblik på opfyldelse af BPN’s kommende kapitalbehov.
(52)
Med udgangspunkt i det eneste gyldige bud, som blev indgivet i forbindelse med udbudsproceduren, dvs. BIC’s bud af 20. juli 2011 (“BIC’s bud af 20. juli 2011”), besluttede regeringen den 31. juli 2011 udelukkende at fortsætte forhandlinger med BIC.
(53)
BdP gav den 9. oktober 2007 BIC tilladelse til at drive kommerciel bankvirksomhed, og den indledte sine aktiviteter i Portugal i maj 2008 - i første række som erhvervsbank og bank for privatkunder. De vigtigste investorer i BIC er en gruppe af investorer fra Angola, der omfatter portugisiske aktionærer som f.eks. Amorim Projetos SA (hvis deltagelse er på 25 %). I december registrerede den en omsætning på 389 mio. EUR, og de samlede aktiver var på 1000 mio. EUR. Den 31. marts 2011 rådede den over en kapital på 32 mio. EUR og 7 filialer. Ifølge oplysninger fra Portugal er BIC’s markedsandel på de områder, hvor den har aktiviteter, på under en 1 % (27).
(54)
Ifølge de oplysninger, der blev lagt frem af de portugisiske myndigheder efter BIC’s bud af 20. juli 2011 (28) mundede disse forhandlinger ud i undertegnelsen den 9. december 2011 af en rammeaftale om salget af BPN til BIC (29).
(55)
BIC’s forslag af 20. juli 2011, som kun fastsætter generelle betingelser, fastsætter følgende:
i.
En rekapitalisering fra statens side, således at BPN kan opnå en tier 1-kernekapitalprocent på [9-18] % plus [100-300] mio. EUR
ii.
Fjernelse af en del af lånene, som skal udvælges af BIC, således at der sikres et forhold mellem udlån og indlån på [110-150] %
iii.
Overførsel af alle ikke-rentable lån over en tærskel på ca. […] mio. EUR (skønnet hensættelsesniveau for lån i BPN)
iv.
BIC’s ret til fra BPN's balance at fratrække yderligere aktiver og passiver (f.eks. lån ydet til kreditinstitutter, finansielle aktiver, fast ejendom, visse indlån, andre aktiver og andre passiver), som er erhvervet uden for dens normale aktiviteter
v.
Overførsel fra BPN af indlån, der er udvalgt af BIC, og som ikke er i overensstemmelse med markedsbetingelserne
vi.
CGD yder BIC en likviditetslinje på højest [150-650] mio. EUR i en periode på […] år til en rentesats svarende til Euriborsatsen for […] måneder. Dette beløb hæves, hvis indlånene når ned under […] mia. EUR
vii.
Opretholdelse af 5-600 arbejdspladser hos BPN (i alt 1 600 ansatte) og af 160-170 filialer, som er beliggende i bankens egne bygninger eller er omfattet af lejekontrakter med en maksimal løbetid på 12 måneder
viii.
Overførsel til staten af omkostninger i tilknytning til tvister
ix.
En købspris på 30 mio. EUR, som betales af BIC.
(56)
Efter forhandlingsperioden på godt 5 måneder fastsætter rammeaftalen følgende:
i.
Rekapitalisering fra statens side for at nå minimumskapitalniveauet og det supplerende niveau, der er krævet af BIC. BIC krævede et endeligt kapitalniveau på [200-400] mio. EUR efter de justeringer af balancen, som den havde foreslået (30)
ii.
Annulleringen af en del af de lån, BPN ligger inde med, ud over de lån, der allerede var overført til SPV'erne den 30. september 2010 (31). Annulleringen af supplerende lån gjorde det muligt at nå et forhold mellem udlån og indlån på [110-150] %. Dette forhold blev fastsat til [110-150] % i BIC’s bud af 20. juli 2011
iii.
BIC’s ret til fra balancen at fratrække yderligere aktiver og passiver (f.eks. lån ydet til kreditinstitutter, finansielle aktiver, fast ejendom, visse indlån, andre aktiver og andre passiver)
iv.
BIC’s ret til inden for en frist på […] måneder at sælge lån, der ikke er rentable i mindst […] dage (op til […] af den nominelle værdi af hele den låneportefølje, der er udvalgt af BIC, efter udligning med eksisterende indlån) og for så vidt angår det beløb, der overstiger indlånsniveauet ([…] mio. EUR (32)) (33).
v.
BIC har ret til at overføre hensættelser til satser på mindst […] basispoint over referencesatsen (34) eller til fra staten at modtage forrentningsdifferencen (35).
vi.
BIC har ret til inden fristudløb at anmode om overførsel af andre BNP-aktiver og -passiver som f. eks. lån til kreditinstitutter, fysiske og finansielle aktiver m.m.
vii.
CGD yder indtil [ 2013] BIC likviditetsstøtte på højest [150-350] mio. EUR år til en rentesats svarende til Euriborsatsen for […] (36) måneder plus et spread på […] basispoints. Denne kreditlinje kan stilles til rådighed, hvis indlånene når ned under […] mia. EUR
viii.
Opretholdelse af en kreditlinje hos CGD på [150-500] mio. EUR indtil [ 2013] til det igangværende CP-program med statsgaranti, i en treårig periode, men med en forpligtelse fra CGD’s side til ikke at anmode om tilbagebetaling af lånet før […]
ix.
Opretholdelse af ca. halvdelen af BPN’s arbejdsstyrke (mindst 750 ud af de ca. 1 600 ansatte). Samlede omkostninger ved lukning af de filialer, som BIC ikke erhverver, og betaling af kompensation til afskedigede arbejdstagere eller til arbejdstagere, som måtte skifte arbejdssted, afholdes af staten
x.
Overførsel til staten af omkostninger i tilknytning til tvister
xi.
En købspris på 40 mio. EUR, som betales af BIC
xii.
En prisklausul med hensyn til deling, sammen med staten, af 20 % af BPN’s nettofortjeneste (efter skat) i de kommende 5 år, hvis denne nettofortjeneste samlet udgør mere end 60 mio. EUR
xiii.
BIC har forpligtet sig til, i forhold til BPN, ikke at udbetale dividende eller udbytte til aktionærerne i en periode på 5 år.
(57)
I henhold til omstruktureringsplanen fra januar 2012 bliver den kombinerede enhed, der bliver resultatet af salget af BPN til BIC (”den kombinerede enhed”), rentabel i løbet af […] år - både hvis man ser på et referencescenarie og et mindre gunstigt scenarie. Det blev således skønnet, at tier 1-kernekapitalsprocenten for den kombinerede enheds risikovægtede aktiver vil falde med [10-15] % til […] % efter det femte år. Dette skøn er baseret på de negative resultater de første år efter BIC’s omstrukturering og stigningen i bankens aktiviteter, som igen skal gøres rentable ved større kreditgivning til økonomien. Der er tale om at investere i filialer og bankens image og integration af processer, procedurer og organisation og it. Afkastet af egenkapital skal stige fra - [1.5] % i år 1 til + [1-5] % i år 5, mens afkastet for aktiverne forventes at stige fra -[0,2] i år 1 til + [0-2] % i år 5.
(58)
I henhold til et mindre gunstigt scenarie med flere ikke-rentable lån og øgede finansieringsomkostninger vil tier 1-kernekapitalsprocenten falde til [8-12] % efter år 5 sammenlignet med [10-15] % som registreret ved udløbet af år 1.
(59)
Endelig skød den portugisiske stat den 15. februar 2012 600 mio. EUR ind i BPN (37).
3. Begrundelse for indledning af den formelle undersøgelsesprocedure
(60)
Kommissionen gav i sin afgørelse af 24. oktober 2011 udtryk for tvivl med hensyn til følgende punkter:
-
rentabiliteten for BPN som integreret del af den erhvervende virksomhed
-
hvorvidt den ydede støtte til BPN var begrænset til et minimum, og salget til BIC var den billigste løsning sammenlignet med en afvikling
-
hvorvidt foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger var tilstrækkelige
-
og hvorvidt salgsprocessen ikke indebar en støtte til køberen.
4. Bemærkninger fra tredjeparter
(61)
Kommissionen modtog ikke bemærkninger fra tredjeparter.
5. Den portugisiske stats holdning
5.1 Den portugisiske stats holdning til beslutningen om at indlede proceduren
(62)
De portugisiske myndigheder gør gældende, at omstruktureringsplanen fra januar 2012 er i overensstemmelse med meddelelsen om omstrukturering. Ud over denne plan fremlagde de portugisiske myndigheder ved brev af januar 2012 forskellige kommentarer til afgørelsen af 24. oktober 2011.
(63)
De portugisiske myndigheder vurderede, at tre typer foranstaltninger til fordel for BPN ikke udgjorde statsstøtte.
(64)
Portugal gør for det første gældende, at foranstaltningerne til støtte for BPN forud for nationaliseringen, dvs. redningsstøtten til styrkelse af likviditeten og lånene fra CGD i oktober og november 2008, ikke udgør nogen form for statsstøtte. Portugal hævder, at redningsstøtten til styrkelse af likviditeten blev ydet uafhængigt at BdP - til en ekstraordinært høj rente og med sikkerhedsstillelse fra BPN’s side. Lånene fra CGD i oktober og november 2008 blev ydet på markedsvilkår til en konkurrencedygtig rente og med passende sikkerhedsstillelse, og de giver derfor ikke BPN nogen økonomisk fordel.
(65)
Portugal afviser for det andet, at der er ydet nogen form for statsstøtte i forbindelse med CGD’s finansieringsstøtte til BPN efter nationaliseringen af sidstnævnte (f.eks. i forhold til interbankmarkedsforanstaltninger eller CGD's tegning af CP'er). Portugal fremfører, at der var tale om kommercielle transaktioner på vilkår svarende til dem, der ville være gældende for forsigtige investorer i en markedsøkonomi. De giver derfor ikke BPN nogen økonomisk fordel.
(66)
De portugisiske myndigheder mener endelig heller ikke, at der blev ydet nogen form for statsstøtte til BIC som køber af BPN. De portugisiske myndigheder gør gældende, at salgsprocessen var gennemsigtig, objektiv og ikke-diskriminerende. BIC’s bud var globalt set det økonomisk mest fordelagtige og bør derfor anses for at afspejle markedsprisen. Den rammeaftale, der blev undertegnet den 9. december 2011, afspejlede i store træk betingelserne i BIC's bud af 20. juli 2011. De portugisiske myndigheder mener også, at selv om salgsprisen var negativ, ville det eneste alternativ til salget (BPN's afvikling) have tvunget staten til at bære en større finansiel byrde og bragt det nationale finansielle systems stabilitet i fare.
(67)
Samtidigt erkender Portugal, at visse foranstaltninger til fordel for BPN udgør statsstøtte. Der er tale om følgende foranstaltninger: statsgarantien for de CP’er, BPN har udstedt, overførslen af udvalgte aktiver til SPV’erne i 2010, rekapitaliseringen af BPN den 15. februar 2012 med henblik på salg og visse foranstaltninger, der blev indrømmet inden for rammerne af det planlagte salg til BIC (f.eks. statsgarantien i forbindelse med udstedelsen af CP’er, som opretholdes efter salget).
(68)
Portugal hævder desuden, at alle de foranstaltninger, der udgør statsstøtte, er forenelige med EU-retten, eftersom de har til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af den portugisiske økonomi, jf. traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(69)
Ifølge Portugal gør omstruktureringsplanen fra januar 2012 det muligt for BPN at genoprette sin rentabilitet på langt sigt - uden supplerende støtte. For det første gennemførte staten omstruktureringen af BPN ved udskillelse af aktiver og overførsel af nogle af disse til SPV’erne, ved en reduktion af dens tilstedeværelse på markedet med mere end 50 %, ved indstilling af de aktiviteter, der ikke udgjorde en del de vigtigste detailbanksaktiviteter, samt ved forskellige risikostyringsforanstaltninger og en forsigtig forretningsstrategi. I henhold til BIC’s prognoser vil den kombinerede enhed, efter BPN’s integration i BIC, for det andet få positive resultater […] omstruktureringsplanen - både for så vidt angår referencescenariet og et mindre gunstigt scenarie. For det tredje er den negative salgspris acceptabel, eftersom afvikling er mere omkostningskrævende for staten og ville bringe den finansielle stabilitet i fare.
(70)
Portugal finder, at foranstaltningerne begrænser sig til det nødvendige minimum, hvis man skal sikre stabiliteten i Portugals finansielle sektor og igen gøre BPN’s rentabel.
(71)
Portugal fremfører også, at salget er det eneste alternativ til den mere omkostningskrævende afvikling. Andre løsninger (integration i CGD og omstrukturering som selvstændig enhed) ville ikke gøre det muligt at generere tilstrækkelige indtægter, i nutidsværdi, til at opveje den indledende finansiering, der ville skulle gennemføres. Portugal vurderer, at omkostningerne ved salget til BIC ligger på mellem […] og […] mio. EUR (ekskl. de mulige konsekvenser af uforudsete udgifter, som iflg. Portugal ikke vil opstå), dvs. lavere end afviklingsomkostningerne i forbindelse med forskellige alternative scenarier.
(72)
Likviditetsstøtten til BPN gennem garantien for BPN’s udstedelse af CP’er efter nationaliseringen var desuden nødvendig for at sikre fortsættelsen af bankens aktiviteter under omstruktureringen.
(73)
Hvad angår udvælgelsen af aktiver, der blev overført til SPV'er, vurderer Portugal, at den fandt sted ud fra objektive kriterier og havde til formål at fremme BPN's langsigtede rentabilitet og skabe interesse hos potentielle købere i reprivatiseringsprocessen. Portugal hævder ligeledes, at de supplerende overførsler af aktiver i forbindelse med salget til BIC, er tilstrækkelige til at sikre BPN's fremtidige rentabilitet og begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at sikre salget.
(74)
Portugal fremfører, at forøgelsen af BPN’s kapital, der fandt sted den 15. februar 2012, skal sikre, at banken ikke kommer til at mangle kapital i den periode, der er omfattet af omstruktureringsplanen fra januar 2012. I henhold til planens beregninger vil tier 1-kernekapitalsprocenten falde til [10-15] % i 2016 i referencescenariet og til [8-12] % i et mindre gunstigt scenarie - sammenlignet med det minimum på 10 %, der bliver obligatorisk fra udgangen af 2012. Portugal gjorde også gældende, at BCI’s foreslåede salgsbetingelser, i forbindelse med et åbent og gennemsigtigt salg uden minimumspris, udgør det nødvendige minimum for at sikre BPN's fremtidige rentabilitet, eftersom en afvikling ville være mere omkostningskrævende og kunne bringe den finansielle stabilitet i fare.
(75)
Portugal anfører også, at både BPN’s tidligere aktionærer og banken selv i tilstrækkeligt omfang delte eller vil dele udgifterne i forbindelse med omstruktureringsprocessen og sikre en passende deling af byrderne. BPN's tidligere aktionærer modtog ingen form for kompensation efter nationaliseringen og tabte al den kapital, de havde investeret i banken.
(76)
Portugal finder det imidlertid ikke passende at kræve, at kunder med efterstillet gæld i BPN også deltager i byrdedelingen på grund af de specifikke salgsvilkår for disse instrumenter […]. I visse tilfælde gør de tekniske specifikationer for produkterne det ikke muligt for BPN at afvise at udbetale renter og tilbagebetale kapital.
(77)
Iflg. Portugal bidrager BPN også i betydeligt omfang til omstruktureringsprocessen, eftersom dens ledelse blev skiftet ud efter nationaliseringen, forretningsstrategien og risikostyringen blev ændret betydeligt, og bankens aktiviteter vil blive reduceret med mere end 50 %.
(78)
Portugal erkender, at overførslen af aktiver til SPV’erne til deres bogføringsværdi skete til en værdi, der lå over aktivernes reelle økonomiske værdi - uden modydelse til staten. Portugal finder imidlertid, at BPN’s egetbidrag er sikret gennem bankens vederlagsfri nationalisering, som blev efterfulgt af en omfattende omstrukturering. Portugal hævder, at en eventuel fordel for BPN i forbindelse med udskillelsen af aktiver og deres overførsel til SPV’erne, ville være delvist opvejet gennem bankens reprivatiseringspris, der var den højst mulige. Portugal finder også, at statsgarantien forrentes på passende vis. På trods af, at forrentningen (0,2 % p.a.) ligger under, hvad der kræves for statsgarantier (38), tilfalder enhver indtægt, som BPN måtte have (eller enhver udgift, som ikke afholdes), staten, som på nuværende tidspunkt besidder 100 % af bankens aktier.
(79)
Hvad angår forøgelsen af BPN’s kapital, der fandt sted den 15. februar 2012, fremfører Portugal, at den ikke ændrer bankens aktionærstruktur, og at kapitalen - i det mindste delvist - kommer tilbage ved salget af BPN, eftersom det bidrager til at undgå en mere omkostningskrævende afvikling.
(80)
Portugal finder ligeledes, at de foranstaltninger, staten har truffet eller vil træffe, ikke er konkurrencefordrejende. Portugal anfører, at den kombinerede enhed får en markedsandel på mindre end 1 % ([0-1] % hvad angår dens markedsandel i banksektoren; den bliver nr. 14 med hensyn til kreditter til kunder og nr. 15 med hensyn til indlån). Herudover er det kun lidt sandsynligt, at foranstaltningerne får en negativ indvirkning på udenlandske bankers adgang til det nationale marked, hvilket illustreres af, at BIC selv ejes af en angolansk finansgruppe. Portugal vurderer ligeledes, at der ikke foreligger nogen moralsk risiko, eftersom banken er nationaliseret, dens ledelse er skiftet ud, aktionærerne fik ikke nogen form for kompensation, og banken undergik en vidtgående omstrukturering.
(81)
Til gengæld finder Portugal, at de forskellige foranstaltninger, der er iværksat i forbindelse med denne proces, er passende og tilstrækkelige til at begrænse eventuelle konkurrencefordrejninger. BPN’s tilstedeværelse på markedet forud for nationaliseringen var begrænset (9. største bank i Portugal med markedsandele på mellem [1-5] % og [1-5] % afhængigt af markederne), den blev omstruktureret, dens tilstedeværelse på markedet blev reduceret med mere end 50 %, og dens aktiviteter koncentreret om detailbankvirksomhed. Nationaliseringen skete uden betaling af kompensation til de tidligere aktionærer, og BPN’s forretningsstrategi og risikostyring blev ændret efter nationaliseringen.
(82)
De portugisiske myndigheder gør ligeledes gældende, at salgsprocessen for BPN var åben og gennemsigtig. BIC kan endelig ikke udbetale dividende før 2016, og det forbud skal sikre, at den finansielle støtte, der er ydet til BPN, anvendes til at sikre bankens langsigtede rentabilitet. Den overskudsdelingsaftale, der er indgået mellem staten og BIC, hvad angår resultater, der overstiger […] mio. EUR, gør det muligt at inddrive en del af udgifterne til bankens omstrukturering. BIC har indgået en forpligtelse til ikke at henvise til statsstøtten i sine forretningsmeddelelser, og det sikrer ifølge de portugisiske myndigheder, at støtten ikke anvendes til skade for konkurrenterne. De andre mulige kompromiser, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse om omstrukturering af banker (som foranstaltninger til fremme af åbning af markedet, grænser for markedsandele eller afhændelse af aktiver og supplerende aktiviteter), vedrører ikke omstruktureringskonteksten for BPN.
5.2 Den portugisiske stats forpligtelser
(83)
Hvad angår gennemførelsen af omstruktureringsplanen, har de portugisiske myndigheder påtaget sig følgende forpligtelser:
(84)
Tier 1-kernekapitalsprocenten for BPN på tidspunktet for salget til Banco BIC må ikke være på mere end [10-18] %.
(85)
Hvis Banco BIC eller den kombinerede enhed vælger at overføre lånene til staten eller til enhver anden enhed, der er kontrolleret af staten efter salget, skal den betale staten den kapital, der er forbundet med sådanne lån, nærmere betegnet [10-18] % af de risikovægtede aktiver for lånene.
(86)
Banco BIC og den kombinerede enhed kan ikke overføre ikke-rentable lån til staten eller til enhver anden enhed, der kontrolleres af staten, efter [ 2013].
(87)
Banco BIC eller den kombinerede enhed kan kun overføre ikke-rentable lån til staten eller til enhver anden enhed, som kontrolleres af staten, på de vilkår, der er fastsat i betragtning (85), hvis alle de reserver, der på salgsdatoen står opført i BPN's regnskaber, er helt opbrugt.
(88)
Den nuværende kreditlinje på [150-500] mio. EUR, der er fastsat i rammeaftalen i forbindelse med programmet for BPN's udstedelse af CP’er og garanteret af staten, kan ikke opretholdes mere end […] år fra salgsdatoen.
(89)
Forrentningen for kreditlinjen på [200-400] mio. EUR, som CGD yder Banco BIC og den kombinerede enhed, skal som minimum fastsættes til Euriborsatsen + […] basispoint.
(90)
Portugal skal anmode om Kommissionens forudgående godkendelse, inden CGD eller staten, efter salget, yder eventuelle kreditlinjer eller garantier til fordel for Banco BIC eller den kombinerede enhed inden den 31. december 2016.
(91)
Banco BIC og den kombinerede enhed kan ikke gennemføre nogen virksomhedserhvervelse inden den 31. december 2016, medmindre den samlede akkumulerede bruttokøbspris, som Banco BIC og den kombinerede enhed skal betale for alle erhvervelser i løbet af et regnskabsår er på under […] mio. EUR. Den samlede akkumulerede bruttokøbspris for disse erhvervelser skal beregnes uden at inkludere overtagelse eller overførsel af gæld i forbindelse med sådanne erhvervelser.
(92)
Før den 31. december 2016 kan Banco BIC, den kombinerede enhed og Portugal ikke udøve call option-rettigheder i forbindelse med efterstillet gæld, der udstedes af BPN inden salgsdatoen.
(93)
Banco BIC eller den kombinerede enhed må ikke henvise til statsstøtten i sine markedsføringskampagner og i sine forretningsmeddelelser til investorer.
6. Vurdering
6.1. Er der tale om statsstøtte?
(94)
Artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsætter, at bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked. En statsforanstaltning anses derfor for at være en statsstøtte, hvis den opfylder følgende (kumulative) kriterier:
-
statsmidler
-
selektiv fordel
-
fordrejning af konkurrencen, og
-
indvirkning på samhandelen mellem medlemsstater.
6.1.1. Foranstaltninger til fordel for BPN og den økonomiske aktivitet efter salget.
6.1.1.1 Foranstaltninger forud for nationaliseringen
(95)
Portugal bestrider, at foranstaltningerne til fordel for BPN forud for nationaliseringen udgør statsstøtte. Foranstaltningerne består af den særlige likviditetsredningsstøtte og de fire lån, der blev ydet af CGD inden nationaliseringen af BPN i oktober og november 2008.
(96)
Som det erindres af de portugisiske myndigheder i deres bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 24. oktober 2011, så blev den likviditetsredningsstøtte, der blev ydet til BPN inden nationaliseringen, besluttet uafhængigt af Banco de Portugal. Renten var ekstraordinært høj, BPN måtte stille sikkerhed, og der var ikke tale om statsgaranti.
(97)
Da denne støtte blev ydet (den 17. og 27. oktober 2008), var der ikke blevet truffet beslutninger om BPN’s solvens og nationalisering (disse beslutninger blev først truffet i starten af november 2008). Likviditetsredningsstøtten var ikke en del af den samlede støttepakke, idet der snarere var tale om en likviditetsoperation inden for rammerne af BdP’s normale aktiviteter.
(98)
Kommissionen fandt derfor, at der i overensstemmelse med meddelelsen om bankerne (39) ikke forelå elementer af statsstøtte i BdP’s ydelse af likviditetsredningsstøtte til BNP.
(99)
Hvad angår de lån, der er ydet af CGD, påpeger Kommissionen, at BPN inden sin nationalisering modtog lån fra CGD til en samlet værdi af 315 mio. EUR og ikke 235 mio. EUR (40).
(100)
Kommissionen minder om, at CGD ejes 100 % af staten, som udpeger medlemmerne af dens bestyrelse. For at fastslå, om der er tale om statslån, skal de vurderes ud fra de specifikke vilkår for deres ydelse, for at det kan bestemmes, om CGD handlede ud fra særlige bevæggrunde og ikke i overensstemmelse med normal forretningsmæssig praksis. Følgende overvejelser er relevante i den forbindelse:
(101)
For det første: da de tre første lån blev ydet i oktober 2008, var BPN's problemer allerede almindeligt kendte. BPN havde ifølge de portugisiske myndigheder haft likviditetsproblemer siden sommeren 2008. Disse problemer var kommet frem efter betydelige udskiftninger i BPN’s øverste ledelse (ved to lejligheder fra starten af 2008), efter revisioner, BdP havde foretaget i BPN i juni, og efter at Moody's den 18. juli 2008 sænkede sin kreditvurdering for BNP til Baa3. På den anden side blev det andet, det tredje og det fjerde lån ydet efter den 22. oktober 2008, på hvilket tidspunkt BPN ifølge Portugal stod over for en alvorlig likviditetsmangel. Enhver långiver, der følger normal forretningsmæssig praksis, ville have anmodet BPN om de nødvendige oplysninger for at få et overblik over bankens likviditetssituation og dens tilbagebetalingsevne, inden den blev ydet et supplerende lån, og ville således have fået kendskab til BPN’s prekære finansielle situation.
(102)
For det andet var lånene meget betydelige sammenholdt med værdien af BPN’s balance og dens passiver på daværende tidspunkt, og CGD udsatte sig derfor for en betydelig individuel risiko i forhold til en bank i vanskeligheder.
(103)
Lånene blev for det tredje ydet i oktober og november 2008. Det var lidt efter, at Lehman Brothers var gået fallit og på et tidspunkt, hvor interbankmarkederne stort set ikke var tilgængelige - selv ikke for de mest solide finansielle institutioner - og slet ikke for dem, der kæmpede med alvorlige likviditetsproblemer.
(104)
Hvad angår det fjerde lån, påpeger Kommissionen for det fjerde, at CGD ikke kun forvaltede BPN i statens interesse i medfør af artikel 2, stk. 7, i loven om nationalisering, men også var dækket af statsgarantier i medfør af artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering for så vidt angår alle kreditoperationer eller likviditetsstøtteoperationer, der eventuelt gennemførtes til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen, og "som stedfortræder for staten".
(105)
På grund af den generelle finansielle og økonomiske situation og navnlig BPN’s kendte vanskeligheder var det meget usandsynligt, at en anden institution ville have sikret BPN den pågældende likviditet, og det forklarer, hvorfor de portugisiske myndigheder anså CGD's likviditetsstøtte for at have en "særlig" karakter (se betragtning (25)).
(106)
Kommissionen konkluderer på baggrund af alle disse overvejelser, at CGD’s beslutning om at yde de pågældende lån forud for nationaliseringen ikke var en normal forretningsmæssig beslutning. Beslutningen må anses for direkte at kunne tilskrives staten, og lånene udgør derfor statsmidler.
(107)
Eftersom lånene gjorde det muligt for BPN at opnå likviditet, som den ikke ville kunne have opnået på markedet, sikrede de BPN den likviditet, som var nødvendig for at banken kunne fortsætte sine aktiviteter og konkurrere - navnlig med hensyn til lån og indlån - på de pengemarkeder, hvor den var til stede.
(108)
Kommissionen vurderede derfor, at BPN opnåede en økonomisk fordel.
(109)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de kun begunstigede BPN.
(110)
På trods af Portugals bemærkninger, ifølge hvilke BPN kun indtog en 9. plads i den portugisiske banksektor inden nationaliseringen, skabte eller truede CGD’s foranstaltninger med at skabe konkurrencefordrejninger, idet de stillede BPN fordelagtigt i forhold til de andre konkurrerende banker ved at gøre det muligt for den at opnå likviditet, som den ellers ikke ville kunne have opnået på markedet.
(111)
Eftersom BPN drev aktiviteter på nationalt, europæisk og internationalt plan, da lånene blev ydet, herunder f.eks. via sin filial i Frankrig, vil foranstaltningen også kunne få indflydelse på samhandelen mellem medlemsstaterne.
(112)
Kommissionen vurderer derfor, at de fire lån, der i alt beløber sig til 315 mio. EUR, og som CGD ydede til BPN i oktober og november 2008, udgør statsstøtte.
6.1.1.2. Foranstaltninger, der er indrømmet efter nationaliseringen, og som ikke er specifikt er relateret til salget til BIC
(113)
Kommissionen fastslog allerede i sin afgørelse af 24. oktober 2011, at nationaliseringen ikke udgjorde statsstøtte til fordel for BPN’s aktionærer.
(114)
Følgende foranstaltninger, som ikke var specifikt relateret til salget til BIC, blev indrømmet efter nationaliseringen af BPN:
(a)
Statsgarantien for gældsbeviser udstedt af BPN og finansieret af CGD, herunder udstedelse af CP’er tegnet af CGD og anvendelse af pengemarkedskreditfaciliteter indrømmet af CGD
(b)
Overførsel af aktiver og passiver til tre statsejede SPV’er.
(115)
Statsgarantien for BPN’s CP’er (og SPV’ernes), som blev tegnet af CGD og indrømmet BPN efter nationaliseringen, blev finansieret direkte af medlemsstaten. I henhold til artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering var alle de kreditoperationer eller likviditetsstøtteforanstaltninger, CGD gennemførte til fordel for BPN (eller SPV'erne) i forbindelse med nationaliseringen, desuden omfattet af den portugisiske stats garanti. Der er derfor ingen tvivl om, at al den finansieringsstøtte, som CGD ydede til BPN (eller til SPV'erne) efter nationaliseringen, omfattede statsmidler.
(116)
Det skal også fremhæves, at CGD efter nationaliseringen var den eneste enhed, der ydede finansieringsstøtte til BPN eller til SPV'erne, og at dens risikoeksponering med tiden blev øget, da anden gæld forfaldt, idet den hverken var blevet fornyet af de oprindelige långivere eller erstattet af lån fra andre institutioner. Eftersom BPN havde finansielle vanskeligheder, og dens usikre fremtid var almindeligt kendt, kan det ikke overraske, at banken ikke havde alternative finansieringskilder.
(117)
Statsgarantierne gjorde det muligt for BPN at opnå finansiel støtte i en situation, hvor den ikke havde andre alternativer.
(118)
De gjorde det muligt for BPN at fortsætte sine aktiviteter som konkurrent på markedet (ikke kun at opretholde aktiviteter, men sandsynligvis også iværksætte nye aktiviteter) og opfylde sine forpligtelser over for kunder og andre spillere på markedet.
(119)
Kommissionen konkluderer derfor, at statsgarantierne giver BPN en økonomisk fordel.
(120)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de begunstigede en specifik enhed, nemlig BPN. Hvad angår likviditetslinjen, som opretholdes efter salget, begunstigede foranstaltningerne desuden den kombinerede enhed.
(121)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(122)
BPN’s statsgarantier gjorde det muligt for denne bank at modtage en betydelig finansiering, som ikke var tilgængelig på markedet, og gav den derfor en selektiv fordel. De gjorde det muligt for BPN at blive på markedet og fortsætte sine aktiviteter uden at være berørt af sin tidligere situation. Disse foranstaltninger udgør statsstøtte.
(123)
Overførslen af visse BPN-aktiver til SPV’erne, som ejes 100 % af medlemsstaten, indebærer, at medlemsstaten har det fulde finansielle ansvar herfor og påtager sig alle risici for SPV'ernes aktiver, hvoraf i det mindste nogle kan være gået tabt for bestandig. Denne foranstaltning omfatter derfor statsmidler.
(124)
Efter Kommissionens opfattelse indebærer overførslen af aktiver til SPV’erne forud for salget til en bogføringsværdi af 3,9 mio. EUR (med skønnede værdiforringede aktiver til en værdi af 1,8 mio. EUR) en fordel for BPN, eftersom der ikke var garanteret nogen ex ante-gennemsigtighed, aktiverne ikke blev markedsværdisat, og staten ikke oppebar indtægter i forbindelse med overførslen.
(125)
Kommissionen finder, at overførslen af aktiver til deres bogføringsværdi og ikke til deres markedsværdi giver BPN en økonomisk fordel i forhold til dens konkurrenter.
(126)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de udelukkende begunstigede en specifik enhed, nemlig BPN.
(127)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
6.1.1.3. Foranstaltninger, der er indrømmet efter nationaliseringen, og som er relateret til salget til BIC
(128)
Ud over de foranstaltninger, som BPN blev indrømmet efter nationaliseringen, og som ikke var relateret til salget til BIC, blev banken også indrømmet andre foranstaltninger i tilknytning til salget til BIC. Disse foranstaltninger omfatter:
a)
rekapitalisering af BPN med henblik på salget
b)
overførsel, i tilknytning til salget, af supplerende BPN-aktiver og -passiver
c)
BIC’s ret til efter salget at overføre ikke-rentable lån til staten
d)
overførsel til staten af omkostninger i tilknytning til tvister med henblik på salget
e)
CGD’s ydelse af en likviditetslinje efter salget og opretholdelse af en kreditlinje i form af CP’er med statsgaranti, efter salget, til en værdi af [150-500] mio. EUR.
(129)
Der blev den 15. februar 2012 gennemført en rekapitalisering af BPN med et beløb på 600 mio. EUR. Denne foranstaltning blev gennemført direkte af staten med statsmidler med henblik på salget til BIC.
(130)
Rekapitaliseringen af BPN med et beløb på 600 mio. EUR, som fandt sted den 15. februar 2012, blev beregnet således, at BPN kunne sikres en kapital på [200-400] mio. EUR på salgstidspunktet. Da BIC afgav sit bud den 20. juli 2011, svarede det sidstnævnte beløb til en skønnet tier 1-kernekapitalsprocent på [10-18] %, hvilket ligger et betydeligt stykke over det lovgivningsmæssige krav (9 % af tier 1-kernekapitalen ved udgangen af 2011 og 10 % ved udgangen af 2012) (41).
(131)
Kommissionen finder, at kapitalindsprøjtningen indebærer en økonomisk fordel for BPN og for dens økonomiske aktiviteter efter salget. Fordelen ligger i, at BPN efter rekapitaliseringen råder over den nødvendige kapital til at opfylde og også gå ud over de lovgivningsmæssige krav, og denne kapital er også til rådighed for den kombinerede enhed. Denne kapital gør det muligt for BPN og vil også gøre det muligt for den kombinerede enhed at drive aktiviteter på markederne og yde nye lån i en økonomisk kontekst, hvor dens konkurrenter ser sig nødsaget til at reducere deres aktiviteter.
(132)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de udelukkende begunstiger en specifik enhed - BPN - og den kombinerede enhed, som fortsætter sin økonomiske aktiviteter efter salget.
(133)
Portugal gør gældende, at BPN fortsatte med at reducere sin markedsandel efter nationaliseringen, og at den kombinerede enhed vil få en markedsandel på under 1 % for så vidt angår kredit til kunder, klientmidler eller bankprodukter og på under 2 % for alle de relevante markeder. Foranstaltningerne skaber derfor eller vil kunne skabe konkurrencefordrejninger, eftersom de efter salget stiller BPN og den kombinerede enhed i en fordelagtig position i forhold til andre konkurrerende banker. Den kombinerede enheds overskydende kapital beskytter de økonomiske aktiviteter over for de investeringsrisici, som andre konkurrenter står over for. Den øger også muligheden for, at begge de begunstigede kan råde over supplerende likviditet og kan lette en fremtidig ekspansion for BPN og den kombinerede enhed i en økonomisk kontekst, hvor konkurrenter med aktiviteter i Portugal ser sig nødsaget til at reducere deres aktiviteter.
(134)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(135)
Rekapitaliseringen af BPN med 600 mio. EUR, som fandt sted i februar 2012, udgør statsstøtte.
(136)
De foranstaltninger, der er relateret til salget til BIC, omfatter denne banks ret til inden operationens afslutning at anmode om overførsel af andre BNP-aktiver og -passiver som f. eks. lån til kreditinstitutter og fysiske og finansielle aktiver. De omfatter også BIC’s ret til at overføre indlån til satser på mindst […] basispoint over referencesatsen eller til fra staten at modtage forrentningsdifferencen for sådanne indlån.
(137)
Udskillelsen fra BPN af visse lån og passiver (herunder indlån), som er udvalgt af BIC, er direkte finansieret af medlemsstaten. Ethvert af de elementer, der er udskilt fra BPN, overføres til deres bogføringsværdi til SPV’erne, som fuldt ud er i statens besiddelse, eller overføres på anden vis til dens finansielle ansvarsområde. Det er således staten, der bærer den finansielle byrde i forbindelse med forvaltning og afhændelse af disse aktiver og passiver. Medlemsstaten vil også skulle finansiere differencen mellem den gældende rente for indlån og tærsklen på […] basispoints over referencesatsen.
(138)
Det er Kommissionens vurdering, at overførslen af supplerende aktiver og passiver til SPV’erne forud for salget udgør en fordel for BPN og for den kombinerede enhed, eftersom der ikke var sikret ex ante-gennemsigtighed, aktiverne ikke var markedsværdisat, og staten ikke modtog modydelser i forbindelse med overførslen.
(139)
Kommissionen finder, at overførslen af aktiver til deres bogføringsværdi og ikke til deres markedsværdi giver BPN og den kombinerede enhed en økonomisk fordel i forhold til deres konkurrenter. BIC kan i henhold til denne betingelse i rammeaftalen helt efter eget skøn udvælge de aktiver, der skal udskilles, aktiverne vil ikke blive markedsværdisat, og staten vil ikke modtage godtgørelse i denne forbindelse. Tværtimod, eftersom denne løsning reducerer BPN’s risikovægtede aktiver, vil det føre til en forøgelse af bankens kapitalprocent og dermed også af dens evne til at yde nye lån og drive aktiviteter på markedet. Efter salget ville denne fordel blive overført til den kombinerede enhed.
(140)
Statens godtgørelse af differencen mellem rentesatsen for indlånene og tærsklen på […] basispoints over referencesatsen, fjerner en omkostning, som BPN ville skulle afholde under normale omstændigheder, og giver den dermed en fordel.
(141)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de udelukkende begunstiger en specifik enhed - BPN - og den økonomiske aktivitet, som fortsætter efter salget.
(142)
Foranstaltningerne skaber eller vil kunne skabe konkurrencefordrejninger, fordi de efter salget til BIC stiller BPN og den kombinerede enhed i en fordelagtig situation over for andre konkurrerende banker, eftersom de i modsætning til andre banker ikke bliver nødt til at reducere deres aktiviteter, og fordi de gør det muligt for BPN og den kombinerede enhed at yde mere kredit til økonomien.
(143)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(144)
Overførslen af supplerende aktiver og passiver (herunder indlån) fra BPN’s balance til SPV’erne forud for salget udgør statsstøtte.
(145)
BIC’s ret til inden for en frist på […] måneder at sælge lån, der ikke er rentable i mindst […] dage (op til […] % af den nominelle værdi af hele den låneportefølje, der er udvalgt af BIC, efter kompensation i forhold til eksisterende indlån) og for så vidt angår det beløb, der overstiger hensættelsesniveauet ([…] mio. EUR).
(146)
BIC’s ret til efter salget at fratrække balancen supplerende aktiver og passiver er direkte finansieret af medlemsstaten. Ethvert af de elementer, der er udskilt fra BPN, overføres til deres bogføringsværdi til SPV’erne, som fuldt ud er i statens besiddelse, eller overføres på anden måde til dens finansielle ansvarsområde. Det er således medlemsstaten, der bærer den finansielle byrde i forbindelse med forvaltning og afhændelse af disse aktiver og passiver.
(147)
Kommissionen finder, at muligheden for at udskille ikke-rentable lån efter salget gør det muligt for BPN og den kombinerede enhed at udvide deres aktiviteter og yde mere kredit i en økonomisk kontekst, hvor andre konkurrenter med aktiviteter i Portugal ser sig nødsaget til at reducere deres operationer. Hvis det samme kapitalniveau opretholdes, vil bankens kapitalprocent blive øget ved udskillelse af ikke-rentable lån og reduktion af risikovægtede aktiver. Dens evne til at yde nye lån og drive aktiviteter på markedet vil derfor blive forbedret.
(148)
Den kombinerede enhed har også en fordel i forhold til konkurrenter, som vil skulle absorbere tab på aktiver af mindre god kvalitet og derfor vil få begrænset deres disponible kapital til ydelse af nye lån. Den kombinerede enhed vil derimod ikke registrere en nedgang i sit kapitalgrundlag på grund af disse værdiforringelser og forringelse af låneporteføljens værdi.
(149)
BIC’s mulighed for overførsel til staten af andre ikke-rentable lån inden for en frist på højst […] efter salgsdatoen kunne ændre bankens risikovægtede aktiver og resultere i en tier 1-kernekapital, der ligger over niveauet på [10-18] %, som indgår i BIC's bud af 20. juli 2011. Kommissionen bemærker sig i denne kontekst Portugals forpligtelse, som går ud på, at hvis Banco BIC eller den kombinerede enhed vælger efter salget at overføre lånene til staten eller til enhver anden enhed, der kontrolleres af staten, skal den godtgøre staten den kapital, der er forbundet med sådanne lån, med [10-18] % af de risikovægtede aktiver for lånene og kan desuden kun overføre de ikke-rentable lån til staten og betale staten den kapital, der er forbundet med sådanne lån, når den har opbrugt de hensættelser, der i BNP's regnskaber var tilgængelige på salgsdatoen.
(150)
Den omhandlede foranstaltning er selektiv, eftersom den udelukkende begunstiger en specifik enhed - BPN - og de økonomiske aktiviteter, som fortsætter efter salget.
(151)
Foranstaltningen skaber eller vil kunne skabe konkurrencefordrejninger, fordi den efter salget til BIC stiller BPN og den kombinerede enhed i en fordelagtig situation over for andre konkurrerende banker, eftersom BPN og den konkurrerende enhed i modsætning til andre banker ikke bliver nødt til at reducere deres aktiviteter og herved kan yde mere kredit til økonomien.
(152)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(153)
Da der ikke foreligger en forpligtelse til at tilbagebetale kapital i tilknytning til lånene, gør foranstaltningen det muligt for BPN og den kombinerede enhed med tilbagevirkende kraft at ændre de risikovægtede aktiver efter salget, og det vil resultere i en relativt højere kapitalisering af banken. Det giver derfor banken en fordel og skaber konkurrencefordrejning i forhold til andre spillere på markedet. Foranstaltningen udgør statsstøtte.
(154)
Overførslen af BPN tvistrisici til staten er et passiv, som overtages af staten.
(155)
Ved at overtage et passiv fra BPN giver staten denne bank og den kombinerede enhed en fordel i sammenligning med andre banker, som skal absorbere lignende passiver i deres balance.
(156)
Den omhandlede foranstaltning er selektiv, eftersom den udelukkende begunstiger en specifik enhed (BPN og den kombinerede enhed efter salget til BIC).
(157)
Foranstaltningen sikrer BPN og den kombinerede enhed kapital på et tidspunkt, hvor der ikke findes alternativer på markedet, og hvor de konkurrerende banker er tvunget til at absorbere lignende passiver i deres balancer.
(158)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(159)
Foranstaltningen er en kapitalstøtteforanstaltning og udgør statsstøtte.
(160)
CGD’s tilrådighedsstillelse for den kombinerede enhed af likviditetslinje på [150-350] mio. EUR efter salget og CGD’s opretholdelse af en kreditlinje i form af CP’er på [150-500] mio. EUR for BPN må anses for at kunne tilskrives staten under hensyn til de særlige omstændigheder for denne tilrådighedsstillelse.
(161)
CGD ejes for det første 100 % af staten, som udpeger medlemmerne af CGD's bestyrelse. Som angivet i betragtning (101) og (24) blev CGD ved lov udpeget til at forvalte BPN og fik også en statsgaranti i medfør af artikel 2, stk. 9 i loven om nationalisering, hvad angår alle kredit- eller likviditetsstøtteoperationer, der eventuelt gennemføres til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen, og til at være ”stedfortræder for staten”. Denne garanti anvendes fortsat på kreditlinjen på [150-500] mio. EUR.
(162)
For det andet blev beslutningerne om likviditets--og kreditlinjerne ikke truffet uafhængigt af CGD, men de indgik i de salgsbetingelser, der var blevet forhandlet mellem BIC og de portugisiske myndigheder.
(163)
CGD’s ydelse af en likviditetslinje på [200-400] mio. EUR til den kombinerede enhed efter salget og CGD's opretholdelse af en kreditlinje omfattende CP’er på [150-500] mio. EUR efter salget kan således direkte tilskrives medlemsstaten.
(164)
Disse foranstaltninger gjorde det muligt for BPN og den kombinerede enhed at få let og billig adgang til likviditet.
(165)
Hvad angår kreditlinjen på [200-400] mio. EUR, som CGD ydede til BIC, påpeger Kommissionen, at den skaber en sikkerhedsmargin med hensyn til finansieringssituationen for den kombinerede enhed, i fald der opstår udstrømning af indlån efter salget. CGD yder ikke en sådan kreditlinje til andre enheder end den kombinerede enhed. Kreditlinjen udgør derfor en økonomisk fordel for den kombinerede enhed.
(166)
Opretholdelsen indtil […] af en kreditlinje på [150-500] mio. EUR til igangværende CP-program med statsgaranti giver ligeledes BPN og den kombinerede enhed en fordel i forhold til konkurrenterne, hvad angår adgang til likviditet.
(167)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de begunstiger en specifik enhed (BPN og den kombinerede enhed, som er resultatet af salget til BIC).
(168)
Den fordel, som BPN og den kombinerede enhed er indrømmet efter salget, skaber konkurrencefordrejning, navnlig under hensyntagen til de store omkostninger til lånoptagelse på de finansielle markeder.
(169)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(170)
CGD’s ydelse af en likviditetslinje på [200-400] mio. EUR til den kombinerede enhed efter salget og opretholdelse af en kreditlinje for BPN i form af CP’er til en værdi af [150-500] mio. EUR udgør statsstøtte.
6.1.1.4 Mulig støtte til køberen
(171)
For at sikre, at der ikke ydes nogen form for støtte til købere af en finansiel institution, der sælges af en stat, er det i henhold til punkt 49 i meddelelsen om bankerne vigtigt at overholde visse salgsbetingelser, herunder at: salgsprocessen er åben, gennemsigtig, ikke-diskriminerende og ikke behæftet med betingelser, at salget finder sted på markedsvilkår, og at staten fastsætter den højst mulige pris for de pågældende aktiver og passiver.
(172)
Hvad angår den første betingelse: selv om salgsprocessen blev indledt som et offentligt udbud uden tilknyttede betingelser, var det bindende bud, der blev afgivet af BIC ikke endeligt med hensyn til forskellige materielle aspekter ved den planlagte transaktion, herunder det endelige omfang af de aktiver og passiver i BPN, som BIC havde til hensigt at erhverve, og det samlede antal filialer og arbejdsstyrken, som ville blive opretholdt. Alle disse aspekter blev drøftet under efterfølgende bilaterale forhandlinger mellem de portugisiske myndigheder og BIC, som mundede ud i rammeaftalen af 9. december 2011. Selve rammeaftalen er ikke endelig for så vidt angår det nøjagtige omfang af den bank, der er genstand for erhvervelsen. Navnlig fastsætter den ikke, hvilke aktiver og passiver BIC overtager, men specificerer tydeligt, at BPN vil have en kapital på [200-400] mio. EUR på salgstidspunktet. Med andre ord, hverken BIC's bud af 20. juli 2011 eller rammeaftalen angiver tydeligt, hvad BIC køber, men fastsætter begge en salgspris.
(173)
Det er i den forbindelse vigtigt at bemærke, at rammeaftalen ikke burde afvige fra betingelserne i BIC’s bindende bud af 20. juli 2011 og give BIC og/eller den kombinerede enhed supplerende fordele. Under hensyn til den meget generelle formulering af det bindende bud af juli 2011 kunne BIC nemt opnå yderligere indrømmelser fra statens side og f.eks. få reduceret omfanget af aktiver og passiver, som den skulle overtage. Disse supplerende indrømmelser ville give en højere tier 1-kernekapital end den, der var angivet i BIC's bud fra juli 2011 - uden at være i strid med betingelserne for salgsprocessen.
(174)
Kommissionen ser derfor positivt på Portugals tilsagn om at begrænse kapitalniveauet for BPN på salgsdatoen til [10-18] % af tier 1-kernekapitalen, som angivet i BIC’s bud. Det supplerende tilsagn fra Portugal, der går på, at BIC tilbagebetaler kapital i tilknytning til eventuelle ikke-rentable lån, der overføres til staten eller til en enhed, der ejes af staten, efter salget, sikrer, at tier 1-kernekapitalen ikke øges uretmæssigt efter salget.
(175)
Som påvist i punkt 6.1.1.3 optræder der statsmidler i forbindelse med alle de foranstaltninger, der vedrører salget til BIC.
(176)
Da der hverken i BIC’s bud af 20. juli 2011 eller i rammeaftalen (disse angiver kun den kapital i BPN, bør råde over på salgstidspunktet uden at tage hensyn til risikovægtede aktiver og BIC’s ret til at udvælge aktiver og passiver, der skal overføres til SPV'erne forud for salget) fremhæver Kommissionen, at det, der kan ske, er at BPN får en tier 1-kernekapitalprocent, der er større end den værdi, der er angivet i buddet. Ifølge oplysningerne fra de portugisiske myndigheder er der i BIC’s bud af 20. juli 2011 angivet en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] %.
(177)
Kommissionen bemærker imidlertid, at Portugal forpligtede sig til at begrænse kapitalniveauet for BPN på salgsdatoen til [10-18] % af tier 1-kernekapitalen, dvs. det niveau, som var angivet i BIC’s bud. Det vil gøre det muligt for staten at maksimere prisen for de omhandlede aktiver og passiver. Den forpligtelse skal opfyldes for at sikre, at BIC ikke indrømmes nogen fordel.
(178)
Ved efter salget at udøve retten til staten til at overføre yderligere ikke-rentable lån, ville BIC desuden i endnu højere grad begrænse bankens perimeter og øge tier 1-kernekapitalprocenten for den kombinerede enhed til et niveau, der ligger over det, som var angivet i BIC’s bud af 20. juli 2011. Denne foranstaltning gav BIC en ekstra fordel. Det supplerende tilsagn fra Portugal om tilbagebetaling af kapital i tilknytning til eventuelle ikke-rentable lån, der overføres til staten eller til en enhed, der ejes af staten, efter salget, sikrer, at tier 1-kernekapitalen ikke stiger på ny efter salget. Denne supplerende forpligtelse skal opfyldes for at sikre, at BIC ikke indrømmes nogen fordel.
(179)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de begunstiger en specifik enhed, dvs. BIC, og implicit også den kombinerede enhed.
(180)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(181)
Under hensyn til de tilsagn, Portugal har afgivet, konkluderer Kommissionen, at det endelige resultat af processen, herunder hvad der er aftalt med BIC i rammeaftalen, ikke ville have ændret resultatet af udbudsproceduren, og at BIC ikke gives nogen fordel via salgsprocessen.
6.1.2 Kvantificering af støtten
(182)
BPN og den kombinerede enhed, som viderefører BPN’s økonomiske aktiviteter nød godt af forskellige statsstøtteforanstaltninger, som opsummeres i det følgende:
Tabel nr. 1
Støtte ydet til BPN og den kombinerede enhed
Beskrivelse
Beløb i mio. EUR
a.
Lån ydet af CGD forud for nationaliseringen
315
b.
Overførsel af aktiver til SPV’erne til en værdi af 3,9 mia. EUR inden udbudsproceduren
mellem 1 800 og 4 000
c.
Statens kapitalindsprøjtning den 15. februar 2012
600
d.
Likviditetslinjer, CGD har ydet BPN (den 31. december 2011)
[200-400]
Dækket af en eksplicit statsgaranti
[150-500]
e. Likviditetslinjer, BIC har anmodet om til den kombinerede enhed
Heraf opretholdelse af det igangværende CP-program
400
Heraf ny likviditetslinje
300
(183)
Det skal for det første bemærkes, at disse støtteforanstaltninger under ét ikke bør anses for at være kumulative, idet de ifølge de portugisiske myndigheder erstattede andre (f. eks. blev de indledende lån ydet af CGD forud for nationaliseringen erstattet af CP’er udstedt af BPN efter nationaliseringen).
(184)
Foranstaltning b og c omfatter kapitalindsprøjtninger eller svarer til kapitalindsprøjtninger. De beløber sig til mindst 3 mia. EUR, dvs. ca. 50 % af BPN’s balance forud for nationaliseringen. De samlede statsgarantier ydet af Portugal siden nationaliseringen i forbindelse med CP-udstedelsen til fordel for BPN beløber sig desuden til 5 mia., og heraf var der indtil den 31. december 2011 brugt 4,5 mia. EUR.
(185)
BIC har desuden ret til at overføre indlån med rentesatser, der mindst ligger […] basispoint over referencesatsen, eller til fra staten at modtage godtgørelse for differencen, hvilket skønnes at indebære omkostninger for Portugal på ca. […] EUR. Overførslen til staten af omkostninger i forbindelse med tvister og overførsel i forbindelse med salget af supplerende aktiver og passiver fra BPN’s balance til SPV’erne, herunder ikke-rentable lån, omfatter endelig statsstøtte, som ifølge Portugal ikke kan kvantificeres.
6.2 De forskellige støtteforanstaltningers forenelighed: anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF
(186)
Ifølge artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF har Kommissionen beføjelse til at erklære "støtte, der kan fremme virkeliggørelse af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi" for at være støtte, som er forenelig med det indre marked.
(187)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Denne vurdering blev bekræftet i meddelelsen vedrørende bankerne, i meddelelsen om rekapitalisering (42), i meddelelsen om værdiforringede aktiver (43) og i meddelelsen om omstrukturering (44). Kommissionen mener fortsat, at der kan godkendes statsstøtte i medfør af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), under hensyn til nye spændinger på finansmarkederne. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage meddelelsen om forlængelse, ud over den 31. december 2011, af meddelelsen om statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den finansielle krise (45).
(188)
Navnlig Portugal blev hårdt ramt af den finansielle og økonomiske krise. Disse konsekvenser blev bekræftet ved, at Kommissionen ved flere lejligheder (46) godkendte de foranstaltninger, som de portugisiske myndigheder havde taget i brug for at bekæmpe den finansielle krise. Det skal også huskes, at den vanskelige økonomiske og finansielle situation fik landet til at indgive en officiel anmodning om international bistand den 7. april 2011, i forlængelse af hvilken aftalememorandummet blev undertegnet den 17. maj 2011.
(189)
Kommissionen konkluderede, at en ikke-ordnet afvikling af BPN kunne få alvorlige konsekvenser for den portugisiske økonomi. Foranstaltningerne kan derfor vurderes i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten.
6.3. Forenelighed i henhold til meddelelsen om omstrukturering
(190)
Meddelelsen om omstrukturering fastsætter regler om statsstøtte til omstrukturering af finansielle institutioner under den nuværende krise. For at være forenelig med artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten skal en omstrukturering ifølge meddelelsen om omstrukturering:
(i)
føre til genoprettelse af bankens rentabilitet
(ii)
omfatte et passende egetbidrag fra støttemodtageren (byrdedeling)
(iii)
indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
6.3.1 Rentabilitet
(191)
Meddelelsen om omstrukturering fastsætter i punkt 9 og 10, at medlemsstaten er forpligtet til at fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som bør indeholde fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen. Planen bør identificere årsagerne til den finansielle institutions vanskeligheder og alternativer til den foreslåede omstruktureringsplan,
(192)
Omstruktureringsplanen skal påvise, at bankens strategi var baseret på en sammenhængende tilgang, og at banken retablerer den langsigtede rentabilitet uden at skulle ty til statsstøtte.
(193)
Meddelelsen om omstrukturering bekræfter i punkt 17, at salg af en finansiel institution (eller en del heraf) til en tredjepart kan bidrage til at genskabe rentabiliteten på lang sigt. I det foreliggende tilfælde bemærker Kommissionen sig, at de portugisiske myndigheder besluttede at sælge BPN gennem en udbudsprocedure. Bankaktiviteten skulle således sælges til BIC efter visse justeringer, og visse udvalgte aktiviteter skulle overføres til SPV’erne med det formål at afvikle dem på lang sigt. Kommissionen skal derfor vurdere, om BPN’s bankaktivitet, som kommer til at høre ind under køberens aktiviteter (den kombinerede enhed), bliver rentabel.
(194)
Kommissionen anførte i sin afgørelse af 24. oktober 2011, at den ikke havde modtaget en aktivitetsplan, som effektivt påviste BPN’s rentabilitet som integreret enhed i BIC, og derfor ikke kunne drage nogen konklusion desangående. Portugal fremlagde en detaljeret aktivitetsplan for BPN - som en integreret enhed i den erhvervende virksomhed - i form af en omstruktureringsplan fra januar 2012 (inkl. supplerende oplysninger om aktiviteten og rentabiliteten, der blev indsendt den 3. februar 2012).
(195)
Ifølge omstruktureringsplanen fra 2012 har den del af BPN, der sælges til BIC, en balance, der ligger betydeligt under (ca. […] mia. EUR) BPN’s balance på nationaliseringstidspunktet.
(196)
Sammen med BIC's aktiver har den nye enhed samlede aktiver til en værdi af […] mia. EUR.
(197)
På tidspunktet for salget til BIC omfattede BPN’s balance kun de mest rentable aktiviteter og bankens bedste aktiver. Der blev navnlig foretaget en sanering af de lån, der skulle overføres til BIC, og størstedelen af de ikke-likvide aktiver blev overført til SPV’erne.
(198)
BPN’s passiver består i første række af detailbanksindlån til en værdi af 1 669 mio. EUR og efterstillet gæld, der beløber sig til 246 mio. EUR.
Tabel nr. 2
Situation for BPN efter salg og kapitalindsprøjtning (pro forma) (47)
Mio. EUR;
Indlån, centralbanker og kreditinstitutter
[…]
Nettokredit til kunder
[…]
Andre aktiver
[…]
AKTIVER I ALT
[…]
Indlån
[…]
Andre passiver
[…]
Efterstillet gæld
[…]
PASSIVER I ALT
[…]
Egenkapital
[…]
PASSIVER OG EGENKAPITAL I ALT
[…]
(199)
De omstruktureringsforanstaltninger, der allerede er iværksat af de midlertidige administratorer, vil blive videreført af BIC med henblik på at adressere de specifikke årsager til BPN’s problemer.
(200)
Som anført i betragtning (24) er der tale om en helt ny administration. Under hensyn til de specifikke omstændigheder, som førte til nationaliseringen af BPN og navnlig de utallige påstande om svindel begået af den tidligere administration, anlagde den nye administration forskellige retssager (48) for at forsvare bankens interesser. Bankens procedurer til risikovurdering blev revideret gennemgribende for at efterleve bedste praksis.
(201)
De nye administratorer fokuserede også på at forbedre omkostningsstrukturerne og iværksatte forskellige initiativer, der skulle reducere driftsomkostningerne. Driftsomkostningerne blev reduceret med ca. […] mio. EUR og personaleomkostningerne med ca. […] mio. EUR mellem december 2008 og december 2010.
(202)
Ifølge omstruktureringsplanen fra januar 2012 består BIC’s strategi i at samle de vigtigste detailbanksaktiviteter og udnytte BPN's net til at blive en referencebank for støtte til samhandelen og finansielle transaktioner mellem Portugal og Angola.
(203)
Planen er baseret på fornuftige underliggende makroøkonomiske budgetter, som tager hensyn til den nuværende situation på markederne i Portugal og de økonomiske prognoser, der siger, at recessionen fortsætter indtil 2014.
(204)
De finansielle beregninger viser, at den enhed, som i slutningen af perioden (31. december 2016) bliver resultatet af omstruktureringen, selv i tilfælde af en krise bør være i stand til at dække sine omkostninger og opnå en egenkapitalforrentning på ca. [1-10] %.
(205)
Det planlagte indledende kapitalgrundlag ligger langt over minimumskravene til kapital med en tier 1-kernekapitalprocent på ca. [10-18] %, hvilket skyldes statens kapitalindsprøjtning.
(206)
Efter statens betydelige kapitalindsprøjtning forventes det, at bankens beregnede kapitalprocenter i og ved udgangen af omstruktureringsperioden kommer til at ligge over minimumskravene, hvorved bankens solvens sikres. I overensstemmelse med den aktivitetsplan, Portugal har lagt frem, og som er afspejlet i omstruktureringsplanen fra januar 2012, vil tier 1-kernekapitalprocenten i henhold til et referencescenarie ved afslutningen af omstruktureringsperioden (31. december 2016) være på [8-12] %, dvs. lidt over minimumskravet på 10 %, som er fastsat af BdP med virkning fra december 2012 (49), og i et krisescenarie ville den ligge lidt under ([7-11] %) som angivet i fig. 1 i betragtning (207).
(207)
Det forudses, at denne udvikling navnlig vil skyldes behovet for at anvende den aktivitetsplan, der er fastlagt i omstruktureringsplanen fra januar 2012, ydelse af mere kredit til økonomien og indvirkningen af de negative resultater i de første år af omstruktureringsplanens gennemførelse. Disse negative resultater skyldes hovedsageligt bankens omkostninger, som stadig ligger højt sammenholdt med omfanget af dens aktiviteter, og udgifterne til den omstrukturering, som BIC vil gennemføre.
Fig. 1
Projektioner for den kombinerede enhed BPN/BIC i basisscenariet for 2012-2016.
[…]
(208)
Hvad angår likviditet, er aktivitetsplanen navnlig centreret omkring indlån, hvor der forventes en vækst på ca. [1-10] % pr. år. Kommissionen finder, at en stabil finansiering af den kombinerede enhed via indlån er et vigtigt element i omstruktureringsplanen. Under hensyn til den kombinerede enheds begrænsede størrelse og dens vækstpotentiale synes beregningerne angående indlånenes udvikling at være troværdige.
(209)
For at garantere den kombinerede enheds rentabilitet mener Kommissionen samtidigt, at der ikke bør foreligge noget incitament til at erstatte indlånene med finansieringer på engrosbankmarkederne. Det er i den sammenhæng vigtigt, at forrentningen for den likviditetslinje, BIC har anmodet om for at kompensere for en eventuel indlånsflugt, mindst forhøjes op til Euriborsatsen + […] basispoint. Det tilsagn, Portugal har afgivet i denne forbindelse, er nødvendigt for at sikre, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked under hensyn til, at […] råder over betydelige indlån, som nu forrentes med en sats, der ligger over Euriborsatsen + […] basispoint, og at BIC derfor kan vælge ikke at beholde disse indlån. Hvis forrentningen for den nye kreditlinje ikke fastsættes på et niveau, som giver BIC et incitament til at opretholde indlån i et omfang som fastsat i omstruktureringsplanen fra januar 2012, kan BIC blive foranlediget til at erstatte indlån med billigere finansiering fra CGD. En sådan erstatning kan øge rentabiliteten på kort sigt for den kombinerede enhed, men ville samtidigt være til skade for dens levedygtighed.
(210)
Det er i den forbindelse også vigtigt at understrege, at med anvendelsen af Euriborsatsen + […] basispoint ydes likviditetslinjen fortsat på vilkår, der er mere gunstige end dem, som BIC med sandsynlighed kunne opnå på markedet. Selv om Kommissionen ikke har fået noget referencegrundlag for lignende transaktioner på markedet, påpeger den, at det er usandsynligt, at det på markedet ville være muligt at opnå en kreditlinje med samme varighed og omfang - selv til en højere rentesats. Det er ifølge Kommissionen også værd at bemærke, at renten for de lån, der er ydet af CGD […], er fastsat til Euriborsatsen over […] måneder + […] basispoint.
(211)
Under hensyn til ovenstående nærer Kommissionen derfor ikke tvivl om BPN’s levedygtighed.
6.3.2 Støtte begrænset til minimum og fordeling af byrder
(212)
Ifølge meddelelsen om omstrukturering er det nødvendigt, at støttemodtageren selv yder et passende egetbidrag, således at man kan begrænse støtten mest muligt, undgå konkurrencefordrejninger og forebygge moralsk risiko. Til det formål er det nødvendigt a) både at begrænse omstruktureringsomkostningerne og støttebeløbet mest muligt, og b) at der ydes et betydeligt egetbidrag.
(213)
Principperne vedrørende egetbidraget for den støttemodtagende bank er omhandlet i afsnit 3 i meddelelsen om omstruktureringen. Meddelelsen fastsætter, at: (i) omstruktureringsstøtten skal begrænses til dækning af de omkostninger, der er nødvendige til at genskabe levedygtigheden; (ii) at den begunstigede bank skal bidrage til finansiering af omstruktureringen mest muligt med egne ressourcer, f. eks. gennem salg af aktiver og (iii) omstruktureringsomkostningerne skal bæres på passende vis af dem, der har investeret i banken, gennem dækning af tab med den disponible kapital og passende godtgørelse af offentlige interventioner. Formålet med fordeling af byrder er dobbelt: at begrænse konkurrencefordrejning og forebygge moralsk risiko (50).
(214)
Omstruktureringsplanen skal tydeligt vise, at støtten er begrænset mest muligt. Omstruktureringsomkostningerne skal ikke kun bæres af staten, men også i videst muligt omfang af dem, der investerede i banken. Banken og dens aktionærer bør med andre ord bidrage til omstruktureringen mest muligt med deres egne midler. Omstruktureringsstøtten skal begrænses til dækning af de omkostninger, der er nødvendige til at genskabe levedygtigheden. En virksomhed bør derfor ikke modtage offentlige midler, som kan anvendes til at finansiere aktiviteter, der kan skabe fordrejninger på markedet, som ikke er relateret til omstruktureringsprocessen, f. eks. erhvervelser (51).
(215)
Hvad angår begrænsning af støtten til et minimum, angiver meddelelsen om omstrukturering i punkt 23, at omstruktureringsstøtte bør være begrænset til dækning af de omkostninger, der er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.
(216)
Kommissionen bør i den forbindelse for det første vurdere de portugisiske myndigheders påstand om, at omkostningerne i forbindelse med salget af BPN til BIC ligger under den pris, Portugal ville skulle betale, hvis BPN blev afviklet, og for det andet, om den støtte, der er ydet til omstrukturering af BPN, er begrænset mest muligt.
(217)
Kommissionen satte i sin afgørelse af 24. oktober 2011 spørgsmålstegn ved forskellige aspekter ved den kvantitative sammenligning af de to scenarier, som Portugal på det tidspunkt opererede med.
(218)
I omstruktureringsplanen fra januar 2012 fremlagde Portugal en ajourført sammenligning af de to scenarier og ændrede sine oprindelige budgetter for at imødekomme de vigtigste forbehold, Kommissionen havde givet udtryk for i sin afgørelse af 24. oktober 2011, med hensyn til omkostningerne i forbindelse med en ordnet afvikling. Portugal behandlede specifikt spørgsmålet om haircut af lånekapitalen og behandling af indehavere af efterstående obligationer.
(219)
Portugal fremlagde bl.a. supplerende oplysninger og et alternativt benchmark for de beregninger, som landet havde anvendt i forbindelse med sit haircut på 30-50 % af bogføringsværdien i forbindelse med salg af lån. Portugal fremlagde også de endelige oplysninger om lån, som BIC ender med at erhverve, og hvis omfang ikke var kendt på tidspunktet for den indledende sammenligning den 17. februar 2012. I det nye scenarie er der endelig heller ikke tale om ordnet afvikling af omkostninger i forbindelse med godtgørelse af bestemte indehavere af efterstående obligationer (som specificeret i betragtning (221)).
(220)
Under hensyn til den nuværende økonomiske situation og den betydelige reduktion af aktiviteterne i banksektoren synes anvendelsen af et haircut på salget af låneporteføljen at være berettiget. Hvis lånene skulle opretholdes indtil deres udløb, ville staten desuden skulle afholde finansieringsomkostninger og bære kreditrisikoen indtil udløbet. Kommissionen kan derfor godkende det lavere skønnede haircut, som Portugal har meddelt, nemlig [20-50] %.
(221)
Hvad angår indehavere af efterstående obligationer, er det Kommissionens opfattelse, at det samlede beløb på 245 mio. EUR er sammensat af flere udstedelser. Det kan være muligt […]. Efter en retlig analyse af betingelserne for hver enkelt udstedelse, meddelte Portugal, at […].
(222)
Fig. 3 viser en oversigt over skønnede udgifter/indtægter på grundlag af de reviderede budgetter, der er nævnt i betragtning (219) og (221). Med dette skøn tages der kun hensyn til de marginale omkostninger i forbindelse med de to scenarier (og ikke allerede afholdte omkostninger), og det er baseret på de BNP-balancetal, der var tilgængelige på tidspunktet for salget til BIC (52).
Fig. 3
viser en sammenligning mellem et salg til BIC og en ordnet afvikling (mio. EUR)
Salg til BIC
Afvikling
UDGIFTER
1
Finansieringsbetaling til kreditinstitutter
[…] (53)
2
Betaling af kunders indskud
[…]
3
Kapitalforøgelse
[…]
4
Indehavere af efterfølgende obligationer, undtagen obligationer uden udløbsdato - TBC
[…]
Samlede udgifter
[…]
[…]
Salg til BIC
Afvikling
INDTÆGTER
5
Salg af kundelån (2 114 mio. efter haircut på 30 %)
[…]
6
Tilbagebetaling af indlån og lån til kreditinstitutter
[…] (54)
7
Salgspris for BPN
[…]
8
Præmie for salg af indlån - 2 % af indlånssaldo
[…]
Samlede indtægter
[…]
SKØNNET DIFFERENCE
[…]
[…]
(223)
Samlet set ville løsningerne med en ordnet afvikling, hvor staten betaler alle indlån (med undtagelse af dem, der vedrører indehavere af efterstående obligationer uden udløbsdato) og hele eksponeringen i forhold til kreditinstitutter, være mere omkostningskrævende end salget til BIC.
(224)
Kommissionen erkender, at der er usikkerhed med hensyn til forskellige budgetter, navnlig for så vidt angår muligheden for at inddrive lån, der er overført til BIC. Der skal også tages hensyn til det forhold, at en ordnet afvikling kan have negative konsekvenser for tilliden til banksektoren under ét og vurderingen af den offentlige gæld.
(225)
Kommissionen konkluderer på grundlag af de foreliggende oplysninger, at valget af løsningen med omstrukturering af banken, dvs. salget til BIC, bidrog til at begrænse støttebeløbet mest muligt.
(226)
BPN modtog et betydeligt støttebeløb før og efter nationaliseringen, således som det er angivet i betragtning (182) - (185). Støtten var nødvendig for bankens overlevelse i den periode, der var påkrævet til den valgte omstruktureringsløsning, dvs. salget af bankens rentable dele til BIC og afvikling på lang sigt af de dårlige aktiver. I forlængelse af omstruktureringsplanen ophører BPN med at eksistere som uafhængig bank. Detailbankaktiviteterne, som erhverves af BIC, har en samlet balance, der ligger 35 % under BPN’s balance før nationaliseringen. I den nuværende markedssituation er disse foranstaltninger (navnlig udskillelsen af ikke-detailbankaktiviteter og deres overførsel til SPV’erne) tæt forbundet med levedygtigheden for den bank, der bliver tilbage på markedet. Ikke-detailbankaktiviteterne blev overført til SPV’erne og afvikles over en lang periode. Kommissionen erkender, at de betydelige forsinkelser med gennemførelsen af omstruktureringsplanen for BPN hænger sammen med de usædvanlige omstændigheder, der var gældende for den portugisiske økonomi, og som førte til undertegnelsen af aftalememorandummet af 17. maj 2011.
(227)
Som Kommissionen angav i sin afgørelse af 24. oktober 2011 kræver BIC ud over de foranstaltninger, som BPN blev indrømmet før salget, supplerende foranstaltninger som omhandlet i betragtning (56).
(228)
Kommissionen rejste i sin afgørelse af 24. oktober 2011 spørgsmålet om, hvorvidt den kapitalindsprøjtning, BIC anmodede om, svarede til det minimumsbeløb, der var nødvendigt for at sikre levedygtigheden. Under hensyn til de balancejusteringer, som BIC anmodede om i sit bud af 20. juli 2011 og BPN’s finansielle erklæringer fra juni 2011, skønnede Portugal, at et kapitalniveau på [200-400] mio. EUR svarer til en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] %.
(229)
Portugal gør gældende, at kapitalniveauet er et resultat af udbudsproceduren, hvis der også tages hensyn til den pris, som BIC skal betale til staten (40 mio. EUR). Dette beløb er berettiget på grund af omkostningerne til at centrere banken omkring sine primære aktiviteter og behovet for at opretholde en tilstrækkelig buffermargin ved hjælp af den supplerende kapital. Portugal finder, at buffermarginen er tilstrækkelig til at opretholde en passende egenkapital, navnlig i de første år af sammenlægningen, hvis der ligeledes tages hensyn til BPN’s negative ry og Portugals vanskelige økonomiske situation.
(230)
Det skal påpeges, at kapitalprocenten ifølge omstruktureringsplanen fra januar 2012 når op på [8-12] % i slutningen af det fjerde år efter salget, og at den i et krisescenarie når [7-11] % (hvilket ligger lidt under Portugals lovgivningsmæssige minimum på 10 %).
(231)
Kommissionen konkluderer derfor, at en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] % er et resultat af udbudsproceduren, og at den er nødvendig for at sikre bankens rentabilitet med udgangspunkt i omstruktureringsplanen fra januar 2012.
(232)
Kommissionen finder det også positivt, at rammeaftalen indeholder et tilsagn fra BIC’s side om ikke at udbetale BPN-dividende eller -udbytter til aktionærerne i en periode på 5 år. Formålet med dette tilsagn er at sikre, at den kapital, BPN tilføres, ikke forlader banken med det samme i form af udbytte til aktionærerne.
(233)
De aktiver, der derfor i sidste instans erhverves af BIC, er således ikke de samme som i BIC's bud af 20. juli 2011, og denne bank forbeholder sig retten til igen at overføre ikke-rentable lån. For at begrænse støtten mest muligt mener Kommissionen derfor, at enhver reduktion af de risikovægtede aktiver, som er resultatet af overførsel af lån til staten, skal ledsages af en tilsvarende reduktion af kapitalen svarende til [10-18] % af reduktionen af de risikovægtede aktiver. Reduktionen af kapitalen kan være et haircut af bogføringsværdien af de nye lån, der er overført til staten.
(234)
Kommissionen understreger, at BIC anførte, at den kombinerede enhed kunne opretholde en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] %, hvis den igen overførte ikke-rentable lån, ved at yde nye lån til økonomien. Kommissionen finder ikke, at en foranstaltning af denne type ville begrænse støtten mest muligt og det af følgende årsager: for det første er BIC’s kernekapitalprocent før salget mindre end [10-18] % på salgsdatoen. Når BPN og BIC fusionerer, falder tier 1-kernekapitalprocenten derfor med det samme (således som det er beskrevet i omstruktureringsplanen fra januar 2012). Hvis den kombinerede enhed derfor opretholder en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] % efter fusionen, ville kapitaliseringen være større end BIC forventede. For det andet tager omstruktureringsplanen fra 2012 allerede højde for ydelse af nye lån til økonomien, og tier 1-kernekapitalprocenten på [10-18] (som er meget høj) for BPN på salgstidspunktet anses for at være tilstrækkeligt. Der er derfor ikke behov for tilførsel af yderligere kapital end den, der var planlagt i omstruktureringsplanen fra 2012, med henblik på ydelse af nye lån. Kommissionen finder det derfor positivt, at Portugal har afgivet tilsagn om, at BNP’s tier 1-kernekapitalprocent på tidspunktet for salget til BIC ikke kan overstige [10-18] %, og at hvis der sker overførsel af ikke-rentable lån til staten eller til enhver enhed, der kontrolleres af staten efter salget, skal Banco BIC eller den kombinerede enhed til staten eller enhver enhed, der kontrolleres af staten, overføre kapital, der er forbundet med sådanne lån, svarende til [10-18] % af de risikovægtede aktiver for disse lån.
(235)
På den anden side gøres det i meddelelsen om omstruktureringen opmærksom på, at det er nødvendigt at indføre et købsforbud for at begrænse støtten til det nødvendige minimum. I punkt 23 i meddelelsen anføres det, at “en virksomhed bør derfor ikke modtage offentlige midler, som kan anvendes til at finansiere aktiviteter, der kan skabe fordrejninger på markedet, som ikke er relateret til omstruktureringsprocessen. F. eks. må overtagelse af aktier i andre virksomheder eller nye investeringer ikke finansieres ved hjælp af statsstøtte, medmindre dette er afgørende nødvendigt for genoprettelse af virksomhedens rentabilitet”.
(236)
Kommissionen bemærker, at omstruktureringsplanen fra 2012 allerede anførte, at den kombinerede enhed bliver en rentabel enhed, som skulle forvalte en acceptabel egenkapitalforrentning, og man forudså endog fortjeneste. Denne retablering af rentabiliteten afhænger ikke af erhvervelser. Tværtimod vurderer Kommissionen, at forbuddet mod erhvervelser garanterer, at den kapital, der anses for at være nødvendig til omstruktureringen, forbliver i banken og dermed bidrager til retablering af rentabiliteten. Kommissionen finder i den forbindelse, at Portugals tilsagn om at anvende et forbud mod køb er nødvendigt for at sikre omstruktureringsstøttens forenelighed med det indre marked.
(237)
Hvad angår egetbidraget, fastsætter meddelelsen om omstrukturering, at de omkostninger, der er forbundet med omstruktureringen, ikke blot skal bæres af staten, men også af bankens tidligere investorer og aktionærer. Dette krav sikrer, at de banker, der modtager redningsstøtte, påtager sig et passende ansvar for tidligere adfærd, og er et passende incitament for så vidt angår den fremtidige adfærd.
(238)
I den foreliggende sag finder Kommissionen det positivt, at aktionærerne har mistet deres aktier i banken uden nogen form for kompensation. De deltager således på en hensigtsmæssig måde i at bære byrderne for en bank, hvis værdi ifølge to uafhængige kilder, der var udpeget af Portugal, var negativ. Kommissionen finder det også positivt at BPN’s bestyrelse er ændret og skiftet ud i forbindelse med nationaliseringsprocessen.
(239)
Kommissionen påpeger imidlertid, at indehavere af efterstående obligationer til en værdi af 245 mio. EUR forbliver i banken, som skal privatiseres, og at de kan blive ved med at modtage kuponrente.
(240)
Som fastsat i punkt 26 i meddelelsen om omstrukturering bør bankerne ”imidlertid ikke anvende statsstøtte til at forrente egenkapitalen (stamkapital og efterstillet gæld), hvis dens aktiviteter ikke giver et tilstrækkeligt stort overskud”.
(241)
Hvad angår omstruktureringsperioden for BPN, fulgte denne bank ikke Kommissionens politik med hensyn til hybride instrumenter, som er fastsat i punkt 26 i meddelelsen om omstrukturering. Kommissionen klargjorde i den forbindelse, at i forbindelse med omstrukturering er diskretionær kompensation for tab (f. eks. ved frigørelse af reserver eller reduktion af egenkapitalen) i støttemodtagende banker med henblik på at sikre udbetaling af dividende og kuponrente for efterstillet gæld principielt ikke forenelig med en fordeling af byrderne. Kommissionen bemærker, at betalingen af kuponrenter ikke var i overensstemmelse med dette princip og bør kompenseres ved en mere dybtgående omstrukturering (55).
(242)
Kommissionen finder, at en mere dybtgående omstrukturering af banken kan være tilstrækkelig til at kompensere for den manglende fordeling af byrder.
(243)
Eftersom banken er ved at blive solgt, er det imidlertid indtil 31. december 2016 nødvendigt med et redningsforbud for at sikre et minimum af byrdefordeling blandt bankens aktionærer.
(244)
Kommissionen noterer sig i den forbindelse Portugals tilsagn om, at Banco BIC, den kombinerede enhed og Portugal - for at bidrage til BPN’s omstruktureringsproces - indtil den 31. december 2016 ikke vil udøve call option-rettigheder med hensyn til efterstående gæld, der er udstedt af BPN forud for salget.
(245)
Kommissionen påpeger, at forrentning af de støtteforanstaltninger, der er omhandlet i betragtning (182)-(185), navnlig af garantierne, kapitalindsprøjtningen og overførslen af aktiver til SPV'erne ikke er forenelig med Kommissionens relevante meddelelser herom.
(246)
Statsgarantierne blev forrentet med 20 basispoint, hvilket ligger meget under det niveau, der er fastsat i Kommissionens regler om forrentning af statsgaranti for gældsbeviser udstedt af finansielle institutioner.
(247)
Indsprøjtningen af kapital på 600 mio. EUR i BPN, der fandt sted i februar 2012, er tydeligvis ikke genstand for en forrentning, der er i overensstemmelse med meddelelsen om rekapitalisering. Faktisk forventer de portugisiske myndigheder ikke nogen forrentning af den tilførte kapital. Det, der skete, var, at kapitalen blev indsprøjtet med det formål at gøre det muligt at sælge banken til en negativ pris.
(248)
Hvad angår overførsel af aktiver til SPV’erne til bogføringsværdien, erkender Kommissionen, at overførslen af aktiver til de tre SPV’er rent teoretisk har til formål at beskytte levedygtigheden for BPN og muliggøre salg af banken, men overførslen til bogføringsværdi indebærer en støtte, som ikke er forenelig med de vigtigste krav i meddelelsen om værdiforringede aktiver. Overførslen sker til bogføringsværdien, som ligger langt over den reelle økonomiske værdi, og der er ikke planlagt nogen form for modydelse til staten. Ifølge meddelelsen om værdiforringede aktiver kan en gennemgribende omstrukturering kompensere for eventuelle afvigelser fra de vigtigste kriterier, der er fastsat i meddelelsen, herunder for så vidt angår prisen. Det forhold, at der er planlagt en gennemgribende omstrukturering af BPN er et element, der kan få Kommissionen til at vurdere, at foranstaltningen er forenelig med værdiforringelsesmeddelelsen. Overførslen af aktiver til SPV’erne kunne derfor vurderes sammen med de øvrige foranstaltninger til fordel for BPN inden for rammerne af den gennemgribende omstrukturering.
(249)
Punkt 25 i meddelelsen om omstrukturering fastsætter, at såfremt der af hensyn til den finansielle stabilitet undtagelsesvist åbnes mulighed for at fravige en på forhånd fastlagt passende byrdedeling i redningsfasen, skal der kompenseres herfor i form af et yderligere bidrag på et senere stadium i omstruktureringen, f. eks. i form af tilbagebetalingsklausuler (claw-back) og/eller mere vidtgående omstrukturering, omfattende yderligere foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
(250)
Kommissionen finder, at omstruktureringen af BPN er tilstrækkeligt vidtgående. Kommissionen påpeger for det første, at der er tale om en lille bank. I forlængelse af omstruktureringsplanen ophører BPN med at eksistere som uafhængig bank. Detailbankaktiviteterne, som erhverves af BIC, har en samlet balance, der ligger 35 % under BPN’s balance før nationaliseringen. De aktiviteter, der ikke vedrører detailbankvirksomheder, er opgivet definitivt.
(251)
Under hensyn til den dybtgående omstrukturering af BPN kan Kommissionen derfor konkludere, at fordelingen af byrder er tilstrækkelig.
6.3.3 Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(252)
Hvad angår foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningerne, fastsætter meddelelsen om omstrukturering, at arten af sådanne foranstaltninger vil afhænge af størrelsen af støtten og de betingelser og vilkår, der var gældende, da den blev ydet, samt de karakteristiske træk ved det eller de markeder, som modtagerbanken opererer på.
(253)
Selv om BNP har modtaget et betydeligt støttebeløb, skal der også tages hensyn til bankens begrænsede størrelse. Som anført i punkt 32 i meddelelsen om omstrukturering vil Kommissionen analysere de mulige konsekvenser af støtten på de markeder, hvor den begunstigede bank skal operere efter omstruktureringen, og frem for alt vil den undersøge, hvilken størrelse og relative betydning den vil få på sit marked eller sine markeder, når dens rentabilitet er blevet genoprettet.
(254)
Kommissionen påpeger i den forbindelse, at den økonomiske enhed, BPN, der eksisterede før statens intervention (56), ophører med at eksistere. Den var genstand for en nationalisering og en dybtgående og vidtrækkende omstrukturering. Efter disse operationer bliver den bank, som kommer til at konkurrere på markedet, meget mindre.
(255)
BPN var ved udgangen af 2008 den syvendestørste finansielle enhed i Portugal for så vidt angår den samlede balance. Banken er siden nationaliseringen blevet mindre, navnlig efter overførslen af indlån. Medio 2011 indtog den en 12. plads med en markedsandel, både med hensyn til indlån og lån, der ligger under 1 %. Indlånene og lånene blev næsten halveret i perioden 2008-2011.
(256)
I sine bemærkninger til afgørelsen af 24. oktober 2011 anførte Portugal for det første, at BPN allerede inden nationaliseringen havde en markedsandel, der lå på [1-2] %. Portugal oplyste for det andet, at BNP efter nationaliseringen havde været genstand for en betydelig omstrukturering, og at dens størrelse fortsat var begrænset. Selv efter sammenlægningen med BIC får den nye kombinerede enhed for det tredje en markedsandel på under [ 1] % i Portugal, eftersom BPN’s markedsandel på nuværende tidspunkt ligger på ca. [ 1] % med hensyn til lån til kunder og indlån, og BIC’s markedsandel er på [ 1], for så vidt angår lån og [ 1] % for indlån.
(257)
Kommissionen påpeger også, at salget af bankens aktiviteter ved en udbudsprocedure gav konkurrenterne mulighed for at købe BPN’s varemærke og aktiviteter, hvilket begrænsede konkurrencefordrejningerne.
(258)
Kommissionens vurdering er også positiv for så vidt angår den dividendepolitik, der er beskrevet i betragtning (56) (xiii).
(259)
Punkt 44 i meddelelsen om omstrukturering fastsætter også, at bankerne ikke må henvise til offentlig støtte, de har nydt godt af, som en konkurrencemæssig fordel, når de markedsfører deres finansielle produkter. Kommissionen finder det positivt, at Portugal har forpligtet sig til at sikre, at BIC ikke henviser til anvendelse af statsstøtte i sine markedsføringskampagner og i sine meddelelser til investorer.
(260)
Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt de foreslåede foranstaltninger var tilstrækkelige under hensyn til det betydelige støttebeløb og det forhold, at BPN havde nydt godt af rekapitaliseringsforanstaltninger, af garantier og støtteforanstaltninger for værdiforringede aktiver, som ikke forrentes i overensstemmelse med kravene i de relevante meddelelser.
(261)
Kommissionen bemærkede sig navnlig, at banken kommer til at operere på markedet med en tier 1-kernekapitalprocent på ca. [10-18] %, hvilket ligger langt over minimumsniveauet på 9 %, der blev krævet i slutningen af 2011, og på 10 %, der blev krævet ved udgangen af 2012.
(262)
Hertil kommer, at BIC anmodede om at få ret til inden for en frist på […] måneder at sælge ikke-rentable lån i en periode på mindst […] dage (op til […] % af hele låneporteføljens nominelle værdi). Den anmodede også om to former for likviditetsstøtte fra CGD. For det første opretholdelse gennem tre år af CP-kreditlinjen på op til [150-500] mio. EUR med en statsgaranti og et tilsagn fra CGD om at opretholde vilkårene for denne kreditlinje indtil […]. For det andet, en anden kreditlinje, der ydes af CGD op til [150-350] mio. EUR, for at kompensere for faldet i indlån til ned under en tærskel på 1,8 mia. EUR med en forrentning på Euriborsatsen +[…] basispoint.
(263)
Herved sikres, at statsstøtten ikke anvendes af den kombinerede enhed til at øge sine aktiviteter på bekostning af konkurrenterne, og at de konkurrencefordrejninger, der opstår på grund af støtten, adresseres på en hensigtsmæssig måde.
(264)
I betragtning af den spændte situation, der er registreret på markedet, og de nye skrappe betingelser, Portugal pålagde banksektoren efter de begivenheder, der mundede ud i undertegnelsen af aftalememorandummet, finder Kommissionen, at disse likviditetslinjer i betydeligt omfang ville få indflydelse på, hvorvidt den kombinerede enhed efter omstruktureringen vil kunne konkurrere på markedet over for andre spillere, som ikke modtog statsstøtte.
(265)
Statsstøtten kan således kun anses for at være forenelig, hvis der iværksættes tilstrækkelige foranstaltninger, som sikrer, at statsstøtten ikke anvendes til skade for konkurrenterne, hvoraf nogle ikke har modtaget en tilsvarende offentlig støtte. Der skal opretholdes en situation med fair konkurrence mellem banker, der har modtaget offentlig støtte, og banker, der ikke har modtaget en sådan støtte. Statsstøtten bør ikke formindske incitamentet for de banker, der ikke modtog støtte, til at konkurrere, investere og innovere og bør heller ikke skabe barrierer for adgang til markedet, som kan få negativ indvirkning på de grænseoverskridende aktiviteter.
(266)
Det er nødvendigt at sikre, at den kombinerede enhed ikke opnår en konkurrencefordel hidrørende fra overførslen af likviditetsrisikoen til staten og kapitaltilførslen.
(267)
For at begrænse konkurrencefordrejningerne, som skyldes, at bankens kapitalniveau kommer til at ligge over det krævede minimum (se betragtning (261)), finder Kommissionen for det første, at enhver reduktion af de værdiforringede aktiver, som skyldes overførslen af lån til staten, bør ledsages af en tilsvarende kapitalreduktion. Det tilsagn, som Portugal har givet angående BPN’s maksimale kapitalniveau, er derfor nødvendigt for at sikre, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked.
(268)
Kommissionen finder for det andet, at varigheden for kreditlinjen på [150-500] mio. EUR i tilknytning til BPN’s CP-program bør begrænses til en periode på […] år. Forrentningen for den anden likviditetslinje bør desuden ligge tættere på markedsvilkårene, og der skal anvendes en Euriborsats + […] basispoint. For at sikre overholdelse af disse krav skal Portugal desuden frem til den 31. december 2016 have Kommissionens forudgående godkendelse, hvis CGD eller staten yder kreditlinjer. Kommissionen ser i den forbindelse positivt på Portugals tilsagn om likviditetslinjer, som er nødvendigt for at sikre, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked.
(269)
Meddelelsen om omstrukturering fastsætter for det tredje en forbindelse mellem forbuddet mod erhvervelser og konkurrencefordrejninger. Denne meddelelse fastsætter i punkt 39 og 40, at statsstøtte ikke må ”anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte”, og at bankerne ikke bør ”anvende statsstøtte til erhvervelse af konkurrerende virksomheder”. Kommissionen finder det positivt, at Portugal som anført i betragtning (236) har forpligtet sig til at indføre et forbud mod erhvervelser frem til den 31. december 2016.
(270)
BIC’s ret til at overføre andre ikke-rentable lån til staten bør endelig ophøre den […] og ikke […] måneder efter salgsdatoen. Kommissionen finder, at BIC har haft mulighed for at gennemgå BPN’s lån lige siden iværksættelsen af udbudsproceduren og navnlig lige siden undertegnelsen af rammeaftalen den 9. december 2011. Låneporteføljen er desuden blevet saneret ved to tidligere lejligheder: med overførslen af de mindst rentable lån til SPV’erne i december 2010 og efterfølgende da BIC i sin egenskab af køber anmodede om ret til at overføre yderligere lån til staten for at nå et forhold mellem lån og indlån på [110-150] %.
(271)
Kommissionen påpeger, at enhver anden mulighed for at tilbageføre lån sikrer BIC mod risikoen for forværring af den økonomiske situation. En eventuel situation med "ikke-rentable” lån ville med høj sandsynlighed afspejle en forværring af den økonomiske situation, som berørte hele banksektoren. BIC’s ret til at tilbageføre andre ikke-rentable lån til staten skaber konkurrencefordrejning, eftersom ingen anden bank har denne mulighed. Fristen for tilbageføring af lån bør derfor senest være den […]. Kommissionen finder det derfor positivt, at Portugal har forpligtet sig til at overholde fristen den […].
6.3.4 Konklusion
(272)
Hvis alle de forpligtelser, der er omhandlet i afsnit 5.2, opfyldes behørigt, giver omstruktureringsplanen fra januar 2012 tilstrækkelig dokumentation for sikring af den langsigtede rentabilitet for den kombinerede enhed og af en tilstrækkelig byrdefordeling, samt for, at der er truffet passende foranstaltninger for at begrænse uønskede konkurrencefordrejninger. Kommissionen erklærer derfor omstruktureringsplanen fra januar 2012 for at være forenelig med meddelelsen om omstrukturering.
6.3.5 Overvågning
(273)
Ifølge punkt 46 i omstruktureringsmeddelelsen er det for at kunne kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt, nødvendigt, at medlemsstaten fremlægger periodiske detaljerede rapporter. Portugal skal derfor fra datoen for nærværende afgørelse halvårligt indsende sådanne rapporter til Kommissionen.
7. Konklusion
(274)
Kommissionen beklager, at Portugal ulovligt har ydet den statsstøtte, der er omhandlet i afsnit 6.1.2, ”Kvantificering af statsstøtten" i strid med traktatens artikel 108, stk. 3. Denne støtte kan imidlertid, i sammenhæng med andre støtteforanstaltninger, der er gennemgået i denne afgørelse, anses for at være forenelig, hvis de forpligtelser, der er omhandlet i afsnit 5.2, opfyldes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, som Portugal har iværksat, udgør statsstøtte:
i.
Lån ydet af CGD forud for nationaliseringen
ii.
Lån og likviditetslinjer, som CGD har ydet BPN efter nationaliseringen og forud for salget, hvad enten de var ledsaget af eksplicit statsgaranti eller ej
iii.
Overførsel af BPN-aktiver til SPV'erne til bogføringsværdien før og efter salget
iv.
Statens kapitalindsprøjtning den 15. februar 2012
v.
Likviditetslinjer, der skulle ydes af CGD, og som BIC anmodede om til fordel for den kombinerede enhed
vi.
BIC’s ret til at overføre indlån til staten til en sats på mindst […] basispoint over referencesatsen eller til fra staten at modtage en godtgørelse for differencen
vii.
Overførsel til staten af omkostninger i forbindelse med tvister.
2. De støtteforanstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, er forenelige med det indre marked under hensyn til de forpligtelser, der er omhandlet i afsnit 5.2.
Artikel 2
Portugal skal senest to måneder efter meddelelsen af nærværende afgørelse meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger landet har truffet for at efterkomme afgørelsen. Desuden forelægger Portugal efter datoen for denne afgørelse hver sjette måned detaljerede rapporter om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme den.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Den Portugisiske Republik
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. marts 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 27 päivänä maaliskuuta 2012,
toimenpiteistä SA. 26909 (2011/C), jotka Portugali on toteuttanut Banco Português de Negócios (BPN) -pankin rakenneuudistuksen yhteydessä
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2043)
(Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/660/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
on SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. Menettely
(1)
Portugalin hallitus hyväksyi 2 päivänä marraskuuta 2008 lakiesityksen Banco Português de Negócios, S.A. -pankin, jäljempänä ’BNP’ tai ’pankki’, osakkeiden kansallistamisesta. Kyseinen laki, joka nimettiin laiksi nro 62-A/2008, jäljempänä ’kansallistamislaki’, julkaistiin 11 päivänä marraskuuta 2008. BPN:n kansallistaminen toteutettiin 12 päivänä marraskuuta 2008 vastikkeetta.
(2)
Portugalin viranomaiset ilmoittivat 5 päivänä marraskuuta 2008 komissiolle, että Portugalin hallitus oli hyväksynyt kyseisen lakiesityksen. Viranomaiset ilmoittivat 11 ja 13 päivänä marraskuuta 2008 komissiolle kansallistamislain julkistamisesta.
(3)
Komissio pyysi välittömästi lisätietoja kaikista BPN:lle kansallistamisprosessin yhteydessä mahdollisesti myönnettävistä tukitoimenpiteistä sekä kyseisen pankin rakenneuudistussuunnitelman esittämistä.
(4)
Portugali ei ilmoittanut ennakolta mistään valtion toimenpiteistä BPN:n hyväksi. Se ilmoitti komissiolle kyseisistä toimenpiteistä vasta huomattavalla viiveellä ja komission pyydettyä tietoja useampaan otteeseen.
(5)
Komissio lähetti tässä yhteydessä 14 marraskuuta 2008 tietopyynnöt, jotka koskivat BPN:lle käytännössä myönnettyjä valtiontukitoimenpiteitä, ja pyysi viranomaisia toimittamaan myös rakenneuudistussuunnitelman. Komissio muistutti tietopyynnöistä 5 päivänä tammikuuta 2009 sekä 23 ja 29 päivänä huhtikuuta 2009.
(6)
Portugalin viranomaiset vastasivat tietopyyntöihin 8 päivänä tammikuuta 2009, 28 päivänä huhtikuuta 2009 ja 23 päivänä kesäkuuta 2009. Viranomaiset eivät kuitenkaan esittäneet konkreettisia tietoja BNP:lle myönnetyistä valtiontuista, eivätkä toimittaneet rakenneuudistussuunnitelmaa. Portugalin viranomaiset mainitsivat 23 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyssä kirjeessään, että ne harkitsivat mahdollisuutta BPN:n omaisuuserien jakamiseen ja pankin myymiseen.
(7)
Komissio toisti tietopyyntönsä 17 päivänä heinäkuuta 2009, 4 ja 14 päivänä syyskuuta 2009, 30 päivänä marraskuuta 2009, 5 päivänä helmikuuta 2010 ja 16 päivänä maaliskuuta 2010.
(8)
Portugalin viranomaiset vastasivat 14 päivänä elokuuta 2009. Niiden mukaan BPN aikoi laskea liikkeeseen yhteensä 2 miljardin euron yritystodistukset, jotka Caixa Geral de Depósitos -pankki, jäljempänä ’CGD’, aikoi merkitä ja joihin liittyi valtiontakaus. Viranomaisten mukaan takaus johtui suoraan kansallistamislaista ja tämän vuoksi kyse ei voinut olla valtiontuesta. Portugalin viranomaiset lähettivät 12 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä lisätietoja CGD:n ja valtion toimenpiteestä. Ne olivat toimittaneet uusia tietoja myös 21 päivänä marraskuuta 2009, 17 ja 18 päivänä helmikuuta 2010 ja 31 päivänä maaliskuuta 2010.
(9)
Portugalin viranomaisten kanssa 16 päivänä kesäkuuta 2010 pidetyn kokouksen jälkeen komissio pyysi jälleen 12 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä viranomaisia toimittamaan viipymättä muun muassa BPN:n rakenneuudistussuunnitelman. Koska rakenneuudistussuunnitelmaa ei kuitenkaan toimitettu komissiolle, se lähetti viranomaisille Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [nykyisin SEUT-sopimuksen 108 artiklan] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (2) 5 artiklan 2 kohdan mukaisen muistutuksen 31 päivänä elokuuta 2010.
(10)
Portugalin viranomaiset toimittivat komissiolle 14 päivänä syyskuuta 2010 asiakirjan, jonka nimenä oli ”Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projetada do Banco Português de Negócios, SA”, jäljempänä ’syyskuun 14 päivän 2010 muistio’. Siinä esiteltiin BPN:n rakenneuudistussuunnitelman pääpiirteet ja yksityistämisprosessin keskeiset vaiheet.
(11)
Koska komissio totesi, että syyskuun 14 päivän 2010 muistiosta puuttui vielä joitakin tietoja, se lähetti Portugalin viranomaisille 29 päivänä syyskuuta 2010 päivätyn lisätietopyynnön. Portugalin viranomaiset pyysivät 15 päivänä marraskuuta 2010 lähetetyllä sähköpostiviestillä pidennystä vastaukselle asetettuun määräaikaan. Komissio myönsi lisää vastausaikaa 18 päivänä marraskuuta 2010. Portugalin viranomaiset toimittivat täydentäviä tietoja 26 päivänä marraskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä ja 25 päivänä tammikuuta 2011 lähetetyllä sähköpostiviestillä.
(12)
Komissio pyysi 16 päivänä helmikuuta 2011 selvennystä useisiin tietoihin ja uusia lisätietoja. Portugalin viranomaiset vastasivat 16 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
(13)
Portugali ja Kansainvälinen valuuttarahasto, Euroopan keskuspankki ja Euroopan komissio allekirjoittivat 17 päivänä toukokuuta 2011 yhteistyöpöytäkirjan (3). Tätä allekirjoitusta edeltävien kokousten yhteydessä komissio tapasi BPN:n johdon 27 päivänä huhtikuuta 2011. Yhteistyöpöytäkirjassa vahvistettiin, että BPN myytäisiin ennen heinäkuun 2011 loppua. Tämän vuoksi komissio lähetti 20 päivänä toukokuuta 2011 uuden tietopyynnön, joka koski pankin rakenneuudistusta ja suunnitteilla olevaa myyntiprosessia. Koska Portugalin viranomaiset eivät vastanneet tietopyyntöön, komissio lähetti 8 päivänä heinäkuuta 2011 muistutuksen ja uuden tietopyynnön, sillä lehtiartikkeleista oli ilmennyt, että BPN:lle oli myönnetty lisää valtion varoja valtiontakauksen muodossa. Portugalin viranomaiset esittivät 5 päivänä elokuuta 2011 yhteenvedon yksityistämisprosessista.
(14)
Portugalin viranomaisten kanssa pidettiin kokous 10 päivänä elokuuta 2011. Komissiolle esitettiin lisätietoja kokouksen aikana ja sen jälkeen 28 päivänä elokuuta 2011. Komissio sai lisätietoja myös 14 päivänä syyskuuta 2011 ja 14 päivänä lokakuuta 2011.
(15)
Komissio hyväksyi 24 päivänä lokakuuta 2011 päätöksen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’lokakuun 24 päivänä 2011 annettu päätös’. Menettely koski väitettyjä tukia BPN:lle ja Banco BIC Português S.A. -pankille, jäljempänä ’BIC’ (4). Asia kirjattiin rekisteriin numerolla SA.26909.
(16)
Lokakuun 24 päivänä 2011 annettu päätös julkaistiin 20 päivänä joulukuuta 2011. Kolmansilta ei saatu huomautuksia kuukauden määräajan kuluessa.
(17)
Portugali esitti komissiolle 9 päivänä joulukuuta 2011 BIC:n ja Portugalin viranomaisten välillä samana päivänä tehdyn puitesopimuksen, jäljempänä ’puitesopimus’.
(18)
Portugali vastasi 20 päivänä tammikuuta 2012 huomautuksiin, jotka oli esitetty lokakuun 24 päivänä 2011 annetussa päätöksessä. Samana päivänä Portugalin viranomaiset toimittivat myös lisätietoja, joihin sisältyivät BPN:n uusi rakenneuudistussuunnitelma, jäljempänä ’tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma’, ja vastaus komission 21 päivänä joulukuuta 2011 esittämään puitesopimusta koskevaa lisätietopyyntöön. Tietoja täydennettiin 3 päivänä helmikuuta 2012 BIC:n laatimalla liiketoiminta- ja kannattavuussuunnitelmalla. Tässä päätöksessä kyseisen suunnitelman katsotaan muodostavan kiinteän osan tammikuussa 2012 esitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa. Viranomaiset toimittivat täydentäviä tietoja 10, 17 ja 23 päivänä helmikuuta 2012 vastauksena lisäkysymyksiin, jotka komissio oli lähettänyt niille 8, 14 ja 17 päivänä helmikuuta 2012. Portugalin viranomaiset esittivät komissiolle 16 päivänä maaliskuuta 2012 useita sitoumuksia.
(19)
Tämän menettelyn aikana Portugalin valtion, BPN:n ja komission välillä pidettiin monia videoneuvotteluja ja kokouksia sekä vaihdettiin tietoja.
2. Tuensaajien ja toimenpiteiden kuvaus
2.1 Tuensaaja ja sen vaikeudet
(20)
BPN on Portugalissa sijaitseva, monentyyppisiä pankkipalveluja tarjoava rahoituslaitos. BPN kansallistettiin 11 päivänä marraskuuta 2008. Sillä oli tuolloin 213 toimipistettä (joista 4 Ranskassa) ja noin 2 200 työntekijää ja sen omaisuuserien arvo oli yhteensä 6,6 miljardia euroa eli noin 2 prosenttia Portugalin koko vähittäispankkisektorin omaisuuseristä.
(21)
Portugalin viranomaisten mukaan (5) BPN kärsi likviditeettiongelmista kesästä 2008 alkaen, ja luottoluokituslaitos Moody’s pudotti 18 päivänä heinäkuuta 2008 BPN:n luokituksen luokasta Baa1 luokkaan Baa3 (6). Elokuun lopussa BPN:n likviditeettilanne oli positiivinen, ja sen varat olivat 316 miljoonaa euroa. Se ajautui kuitenkin 22 lokakuuta 2008 vahvasti negatiiviseen likviditeettitilanteeseen, ja vaje oli - 831 miljoonaa euroa. Sen avistatili Portugalin keskuspankissa, Banco de Portugalissa, jäljempänä ’BdP’, pysyi vain lievästi positiivisena ja kaukana keskiarvosta, joka sen olisi pitänyt saavuttaa lakisääteisten vaatimusten noudattamiseksi. Tässä vaiheessa lokakuun 2008 kuluessa toteutettiin useita toimenpiteitä, jotta pankki olisi päässyt likviditeettiongelmistaan ja jotta se olisi voinut vastata maksuvelvoitteistaan. Sille muun muassa myönnettiin lainojen muodossa erityistä likviditeettitukea, ja BdP ja valtion omistama Caixa Geral de Depósitos, jäljempänä ’CGD’, toteuttivat myös muita toimenpiteitä (7).
(22)
Pankille kertyvien tappioiden määrän vuoksi Portugalin viranomaiset päättelivät, että uusia likviditeettitukitoimenpiteitä ei kannattanut enää toteuttaa, koska osallistuvat yksiköt [BdP ja CGD] olisivat altistuneet liian suurille riskeille (8). BPN:n osakkaat esittivät suunnitelman, mutta hallitus ei pitänyt suunnitelmaa toteuttamiskelpoisena BdP:n 30 päivänä lokakuuta 2008 antaman lausunnon perusteella. Koska BPN ei enää täyttänyt vakavaraisuusvaatimuksia arvoltaan alentuneiden omaisuuserien suuren määrän vuoksi (9), hallitus ehdotti parlamentille BPN:n kansallistamista vastikkeetta (10). Ehdotus hyväksyttiin 11 päivänä marraskuuta 2008 annetulla lailla nro 62-A/2008, jäljempänä ’kansallistamislaki’.
(23)
Portugalin viranomaisten mukaan arvoltaan alentuneet omaisuuserät olivat seurausta sääntöjenvastaisuuksista ja lainvastaisista menettelytavoista, jotka BdP havaitsi ja jotka ilmenivät kesäkuussa 2008 toteutetuissa ulkopuolisissa tilintarkastuksissa. BdP kuvasi niitä myöhemmin vuonna 2009 laatimassaan raportissa toistuviksi ja tahallisiksi petoksiksi, joita tehtiin konsernin ylimmällä johtotasolla (11). Nämä menettelyt johtivat tutkintaan ja hallinnollisten määräysten rikkomisesta johtuvien monien menettelyjen käynnistämiseen. Portugalin yleiselle syyttäjäviranomaiselle jätettiin lisäksi asiaa koskeva rangaistusvaatimus.
(24)
Kansallistamislain mukaisesti CGD:n tehtäväksi annettiin BPN:n hallinnointi, BPN:n johtoelinten jäsenten nimittäminen ja pankin johtamistavoitteiden määrittely 60 päivän kuluessa kansallistamisesta. Tämän lisäksi kansallistamislaissa säädettiin, että luotto- tai likviditeettitukitoimenpiteille, jotka Caixa Geral de Depósitos toteuttaa BPN:n hyväksi osana kansallistamista ja valtion puolesta (…), myönnetään valtiontakaus (12).
2.2 Ennen kansallistamista toteutetut rahoitustukitoimenpiteet
(25)
Ennen kansallistamistaan marraskuussa 2008 BPN oli jo hyötynyt useista rahoitustukitoimenpiteistä, joita Portugalin viranomaiset nimittävät ”erityiseksi likviditeettitueksi” (13). Portugalin viranomaiset ilmoittivat komissiolle 17 päivänä helmikuuta 2010, että sekä CGD että BdP olivat myöntäneet BPN:lle ennen 30 päivää lokakuuta 2008 erityisiä likviditeettitukitoimenpiteitä yhteensä 501,6 miljoonaa euroa. Määrä koostuu CGD:n BPN:lle myöntämästä neljästä lainasta, joiden lainasumma on yhteensä 315 miljoonaa euroa (14), ja BdP:n lokakuussa 2008 myöntämästä kriisitilanteen likviditeettituesta, jonka määrä oli 186,6 miljoonaa euroa (15).
(26)
BdP:n saatavat maksettiin kansallistamisen jälkeen, mutta CGD:n myöntämät neljä lainaa maksettiin takaisin vasta 9 päivänä maaliskuuta 2009 BPN:n ensimmäisen yritystodistusten liikkeeseenlaskun yhteydessä.
2.3 Kansallistamisen jälkeen toteutetut rahoitustukitoimenpiteet
(27)
Maaliskuussa 2009 BPN laski liikkeeseen yritystodistuksia, joille CGD antoi merkintätakuun, ja liikkeeseenlaskulle myönnettiin 2 miljardin euron kokonaismäärän kattava valtiontakaus. Komissiolle ilmoitettiin näistä valtiontakauksista vasta 14 päivänä elokuuta 2009.
(28)
Portugalin viranomaiset ilmoittivat 17 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä myös siitä, että CGD:lle oli annettu 27 päivänä lokakuuta 2009 lupa merkitä yritystodistuksia vielä miljardilla eurolla, ja myös tälle määrälle myönnettiin valtiontakaus. Komissiolle ilmoitettiin myöhemmin 14 päivänä kesäkuuta 2010 lähetetyllä sähköpostiviestillä, että BPN:n liikkeeseenlaskemien ja CGD:n merkitsemien yritystodistusten valtiontakausten kokonaismäärää oli korotettu 4 miljardiin euroon, sillä BPN:n yritystodistusten kolmas liikkeeseenlasku oli toteutettu huhtikuussa 2010 ja CGD oli merkinnyt niitä miljardin euron arvosta.
(29)
Tässä yhteydessä on huomattava, että marraskuussa 2008 toteutetusta kansallistamisestaan kesäkuuhun 2011 asti BPN hyödynsi jatkuvasti CGD:n sille myöntämiä rahamarkkinaluottoja. Näistä lyhyen aikavälin instrumenteista muodostunut BPN:n velka CGD:lle oli noin 2,2 miljardia euroa 28 päivänä helmikuuta 2009. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan velkamäärää supistettiin 27 ja 28 kappaleessa mainittujen yritystodistusten liikkeeseenlaskun yhteydessä (16).
(30)
Kesäkuussa 2011 BPN:llä oli noin miljardi euroa CGD:n myöntämiä rahamarkkinainstrumentteja. Vaikka rahoitusta myönnettiin päivittäin, kyse oli Portugalin viranomaisten mukaan pidemmän aikavälin rakenteellisesta rahoituksesta (17). Se korvattiin kesäkuussa 2011 neljännellä ja viimeisellä yritystodistusten liikkeeseenlaskulla, joka toteutettiin kahdessa 500 miljoonan euron erässä.
(31)
Portugalin viranomaisten 3 päivänä helmikuuta 2012 toimittamien tietojen mukaan BPN:n maksamattomat velat CGD:lle (pl. liikkeeseenlaskut) olivat 433,7 miljoonaa euroa 31 päivänä joulukuuta 2011 ja 232 miljoonaa euroa 31 päivänä tammikuuta 2012.
Taulukko 1
Yhteenveto BPN:n CGD:ltä saamasta likviditeetistä, tilanne 31 päivänä joulukuuta 2011
Nimenomainen valtiontakaus
CGD:n lainat
(ilman nimenomaista valtiontakausta)
Yhteensä
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Erillisyhtiöt (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Yhteensä
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Lähde: Portugalin viranomaiset
(32)
On syytä todeta, että kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaan kaikkiin luotto- tai likviditeettitukitoimenpiteisiin, jotka CGD toteuttaa BPN:n hyväksi osana kansallistamista, sovelletaan Portugalin valtion myöntämää takausta.
(33)
Tämän vuoksi on selvää, että kaikkiin taulukossa 1 esitettyihin määriin sovellettiin kansallistamislain 2 §:n 9 momentin ja useiden valtiovarainministeriön valtiosihteerin antamien määräysten mukaista valtiontakausta. Valtiontakauksesta maksettavaksi korvaukseksi vahvistettiin 0,2 prosenttia vuodessa.
2.4 BPN:n rakenneuudistus
(34)
Portugalin viranomaiset toimittivat komissiolle 16 päivänä syyskuuta 2010 alustavan rakenneuudistussuunnitelman, joka oli laadittu 13 päivänä syyskuuta 2010, jäljempänä ’vuonna 2010 esitetty rakenneuudistussuunnitelma’.
(35)
Tässä suunnitelmassa Portugalin viranomaiset selittivät aikovansa jakaa BPN:n hyvälaatuiset omaisuuserät ”toimintakykyiseksi pankiksi” ja heikkolaatuiset omaisuuserät ”roskapankiksi” ja pyrkivänsä myymään toimintakykyisen osan.
(36)
Valtio halusi toteuttaa ”toimintakykyisen pankin” eli BPN S.A.:n, josta oli tarkoitus tulla yksinomaan vähittäispankki, luovutuksen avoimella tarjouskilpailumenettelyllä. Menettely oli tarkoitus toteuttaa kiinnostuksenilmaisupyynnön avulla, ja Portugalin viranomaiset hyväksyivät 16 päivänä elokuuta 2010 sitä koskevat tekniset eritelmät (”Caderno de Encargos”) (19).
(37)
Vuonna 2010 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan osa BPN:n varoista ja veloista oli tarkoitus jättää yksityistämisen ulkopuolelle. Ne oli määrä siirtää kyseistä tarkoitusta varten perustetuille uusille erillisyhtiöille Parvalorem, Parups ja Parparticipadas. Kyseiset erillisyhtiöt jäisivät aluksi BPN:n yhteyteen, ja ne siirrettäisiin valtiolle vasta kaupan jälkeen. Anto- ja ottolainaustoiminta siirrettäisiin Parvaloremiin, kiinteistö- ja sijoitustoiminta Parupsiin ja tytäryhtiöt Parparticipadasiin. Portugalin viranomaiset arvioivat erillisyhtiöihin siirrettävien omaisuuserien kokonaisarvoksi 3 885 miljoonaa euroa. Tästä 2 507 miljoonaa euroa siirrettäisiin Parvaloremiin, 1 228 miljoonaa euroa Parupsiin ja 150 miljoonaa euroa Parparticipadasiin.
(38)
Lainat siirrettiin nimellisarvostaan, rahasto-osuudet, arvopaperit ja kiinteistöt hankintahinnan mukaan ja BPN:n omistamat yritykset kirjanpitoarvostaan. Portugalin viranomaiset arvioivat, että arvoltaan alentuneet omaisuuserät olivat joulukuussa 2010 yhteensä 1 798 miljoonaa euroa. Ne jakautuvat seuraaviin eriin: i) lainat: 1 474 miljoonaa euroa; ii) kiinteistöt: 16 miljoonaa euroa; iii) rahasto-osuudet: 247 miljoonaa euroa; ja iv) arvopaperit: 61 miljoonaa euroa. Portugalin viranomaisten 20 päivänä tammikuuta 2012 toimittamien tietojen mukaan kyseiset omaisuuserät siirrettiin erillisyhtiöihin 23 ja 30 päivänä joulukuuta 2010 (20). Erillisyhtiöt olivat kuitenkin osa BPN:ää 15 päivään helmikuuta 2012 asti, jolloin ne irrotettiin pankista ja siirrettiin toiseen valtion määräysvallassa olevaan yritykseen.
(39)
Portugalin viranomaisten mukaan omaisuuserien siirtäminen erillisyhtiöihin toteutettiin puolueettomien kriteerien perusteella ja siinä otettiin huomioon arvoltaan alentuneiden omaisuuserien määrä ja se, että osa toiminnasta ei ollut BPN:n ydinliiketoimintaa enää kansallistamisen jälkeen (kulutusluotot, investointipankkitoiminta, omaisuudenhoito, sijoitusrahastojen hoito, vakuutustoiminta ja kansainvälinen toiminta). BPN:n oli tarkoitus sijoittautua markkinoille uudelleen pelkkänä vähittäispankkina, johon kohdistuu aiempaa vähemmän epävarmojen tukkurahoitusmarkkinoiden riskejä.
(40)
Erillisyhtiöt rahoittivat näiden omaisuuserien oston kahdella 3 895 miljoonan euron rahoitusjärjestelyllä, jotka muodostuivat 3 100 miljoonan euron joukkovelkakirjoista, jotka CGD osti, ja CGD:n myöntämistä yhteensä 795 miljoonan euron reaalivakuudellisista lainoista. Omaisuuserien myynnistä erillisyhtiöille saamiensa tulojen avulla BPN pystyi maksamaan takaisin CGD:ltä saamansa 3 900 miljoonan euroa rahoituksen: 3 600 miljoonaa euroa ensimmäisestä 4 miljardin euron yritystodistuksesta (mikä tarkoitti, että BPN ei maksanut takaisin valtion takaamaa 400 miljoonan euron osuutta yritystodistuksesta) ja 300 miljoonaa euroa lyhyen aikavälin rahamarkkinaluotoista.
(41)
Omaisuuserien siirron jälkeen BPN:n tase supistui noin 30 prosenttia.
(42)
Jotta BPN olisi voinut täyttää lakisääteiset vaatimukset (vuonna 2011 vaadittiin, että rajoituksettomia ensisijaisia omia varoja on oltava 9 prosenttia (21)), ja koska BPN:n oma pääoma oli negatiivinen vielä senkin jälkeen, kun omaisuuserät oli siirretty erillisyhtiöihin, Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan valtion oli korotettava BPN:n pääomaa noin 417 miljoonalla eurolla (22).
(43)
Portugalin julkaisemassa tarjouskilpailuilmoituksessa BPN:n pohjahinnaksi (pl. erillisyhtiöihin siirrettävä omaisuuserät) vahvistettiin 171,1 miljoonaa euroa. Hinta perustui ulkopuolisten konsulttiyhtiöiden tekemiin arvioihin: Deloitte ([…] (23) miljoonaa euroa) ja Deutsche Bank ([…] miljoonaa euroa). BPN:n uusi johto (josta vastasi CGD) oli tällä välin aloittanut pankin rakenneuudistuksen. Pankin toimintakulut vähenivät [1-10] prosenttia joulukuun 2008 ja joulukuun 2010 välisenä aikana. BPN:n toimintaa supistettiin, sillä tavoitteena oli tehdä siitä pelkästään vähittäispankkitoimintaan keskittynyt liikepankki. Tämä toiminnan supistaminen perustui osittain siihen, että talletusten määrä väheni kansallistamisprosessin jälkeen, mutta myös siihen, että omaisuuseriä siirrettiin kolmelle erillisyhtiölle. Nämä toimenpiteet vähensivät tappiot vuonna 2010 [50-150] miljoonaan euroon, kun ne olivat vuonna 2009 olleet [150-250] miljoonaa euroa. Vuoden 2009 alusta uusi johto esitteli […] uutta tuotetta ja markkinointikampanjaa pyrkiessään parantamaan pankin imagoa ja tuotevalikoimaa. Uusi johto toteutti myös useita toimenpiteitä pankin riskinhallinnan ja sisäisten valvontajärjestelmien parantamiseksi.
(44)
Kahdella ensimmäisellä yksityistämiseen tähtäävällä ehdotuspyyntökierroksella, joiden määräajat olivat 30 päivä syyskuuta ja 30 päivä marraskuuta 2010, ei saatu tarjouksia kolmansilta osapuolilta.
(45)
Tarjouskilpailumenettelyn epäonnistumisen jälkeen Portugali ilmoitti tammikuussa 2011 aikomuksestaan toteuttaa BPN:ssä rakenneuudistus. Sen avulla siitä tehtäisiin riippumattomampi CGD:stä, sillä pankkiin oli tarkoitus nimittää uusi CGD:stä riippumaton johtokunta. Tarkoituksena oli myös vauhdittaa BPN:n toiminnan elvyttämistä uudistamalla pankin tuote- ja yrityskuvaa sekä tehostamalla rakenneuudistussuunnitelmaa kustannusleikkauksin ja liiketoimintadynamiikkaa kehittäen. Päivitettyä rakenneuudistussuunnitelmaa ei kuitenkaan toimitettu komissiolle useista pyynnöistä huolimatta.
(46)
Toukokuun 17 päivänä 2011 allekirjoitetussa yhteistyöpöytäkirjassa Portugalin hallitus sitoutui käynnistämään uuden rakenneuudistusprosessin.
(47)
Yhteistyöpöytäkirjassa Portugalin viranomaiset sitoutuivat aloittamaan prosessin myymällä Banco Português de Negóciosin (BPN) nopeutetussa aikataulussa ja asettamatta vähimmäishintaa. Tätä varten komissiolle toimitetaan uusi suunnitelma, jotta se voidaan hyväksyä kilpailusääntöjen mukaisesti. Tavoitteena on löytää ostaja viimeistään heinäkuun 2011 loppuun mennessä. Myynnin helpottamiseksi BPN:stä on erotettu nykyiset kolme erillisyhtiötä, joilla on hallussaan arvoltaan alentuneet omaisuuserät ja muut kuin ydinliiketoimintaa edustavat pankkitoiminnan omaisuuserät. Näihin erillisyhtiöihin voidaan siirtää muitakin omaisuuseriä mahdollisten ostajien kanssa käytävien neuvottelujen perusteella. Jotta BPN:stä voitaisiin tehdä sijoittajien kannalta houkuttelevampi, pankki käynnistää toisen ohjelman, joka sisältää kauaskantoisempia kustannusleikkauksia. Kun ratkaisu on löydetty, valtion takaamat CGD:n saatavat BPN:ltä ja kaikki erillisyhtiöt siirretään valtiolle kyseisenä ajankohtana määriteltävän aikataulun mukaisesti (24).
(48)
Kolmas yksityistämisyritys käynnistettiin toukokuun 2011 alussa asettamatta vähimmäishintaa. Tavoitteena oli löytää BPN:lle ostaja 31 päivään heinäkuuta 2011 mennessä, kuten yhteistyöpöytäkirjassa oli sovittu.
(49)
Käynnistetyn tarjouskilpailun aikana luotiin yhteyksiä mahdollisiin kiinnostuneisiin ostajiin. Lisäksi sijoituksesta laadittiin Investment Opportunity Overview -selvitys, jäljempänä ’IOO’. IOO:n mukaan mahdollisten ostajien edellytettiin esittävän tarjous, joka kattoi 100 prosenttia BPN:n osakkeista, mutta ostajan oli mahdollista pyytää, että lisää varoja ja velkoja irrotettaisiin BPN:n taseesta. Lisäksi ostajaehdokkaat voisivat vaatia kattavampia pääomankorotusjärjestelyjä. BPN:n ja mahdollisten tarjoajien välillä laadittiin menettelysääntöjä koskeva muistio, ja mahdolliset tarjoajat saivat 15 päivästä kesäkuuta 2011 alkaen mahdollisuuden tutustua yritystä koskeviin tietoihin viiden viikon ajan.
(50)
Neljä sitovaa tarjousta esitettiin 20 päivänä heinäkuuta 2011. CGD:n ja BPN:n johtokunnat analysoivat tarjoukset ja esittivät mielipiteensä niistä osakkaille - valtiolle - 25 päivänä heinäkuuta 2011.
(51)
Kolme neljästä sitovan tarjouksen tehneestä ostajaehdokkaasta hylättiin. Portugalin viranomaisten mukaan kaksi tarjoajaa (Montepio ja Aníbal Ribeiro) eivät täyttäneet BPN:n kanssa allekirjoitetun muistion (25) mukaisia vaatimuksia. Montepiolla ei esittänyt tarjousta, joka olisi käsittänyt BPN:n osakkeet, vaan tarjous koski ainoastaan tiettyjä varoja ja velkoja. Aníbal Ribeiro ei puolestaan esittänyt riittävää näyttöä pankkitoiminnan johtamiseen ja rahoitukseen liittyvistä valmiuksistaan. Kolmas tarjous, jonka esitti NEI (26), täytti muistion mukaiset vaatimukset, mutta se ei sisältänyt riittävää näyttöä tarjoajan valmiuksista pankin johtamiseen ja taloudellisista mahdollisuuksista täyttää BPN:n tulevat pääomatarpeet.
(52)
Koska tarjouskilpailun tuloksena oli vain yksi asianmukainen tarjous, jonka esitti BIC 20 päivänä heinäkuuta 2011, jäljempänä ’BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemä tarjous’, Portugalin hallitus päätti 31 päivänä heinäkuuta 2011 jatkaa neuvotteluja yksinomaan BIC:n kanssa.
(53)
BdP antoi BIC:lle luvan liikepankkitoiminnan harjoittamiseen 9 päivänä lokakuuta 2007, ja BIC aloitti käytännössä toimintansa Portugalissa toukokuussa 2008 pääasiassa yritys- ja vähittäispankkina. BIC:n pääosakkaita ovat angolalaisista sijoittajista muodostuva ryhmä. Sillä on myös portugalilaisia osakkaita kuten Amorim Projetos SGPS, SA (25 prosentin omistusosuudella). Joulukuussa 2010 sen liikevaihto oli 389 miljoonaa euroa ja omaisuuserien kokonaisarvo oli miljardi euroa. Sen oma pääoma oli 32 miljoonaa euroa 31 päivänä maaliskuuta 2011, ja sillä oli 7 toimipaikkaa. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan BIC:n markkinaosuus on sen toiminnan kattamilla markkinoilla alle 1 prosenttia (27).
(54)
Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän tarjouksen jälkeen (28) neuvottelut BIC:n kanssa päättyivät BPN:n myymistä BIC:lle koskevan puitesopimuksen (29) allekirjoittamiseen 9 päivänä joulukuuta 2011.
(55)
BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa esitettiin ainoastaan seuraavia yleisiä ehtoja:
i.
valtio toteuttaa pääomankorotuksen, jolla BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus nostetaan [9-18] prosenttiin, ja BPN saa sen lisäksi [100-300] miljoonaa euroa;
ii.
BIC:n valitsema osuus lainoista irrotetaan BPN:stä, jotta lainojen suhde talletuksiin olisi [110-150] prosenttia;
iii.
BPN:stä siirretään kaikki järjestämättömät lainat, jotka ylittävät noin […] miljoonan euron kynnysarvon (BPN:n arvioidut luottovaraukset);
iv.
BIC:llä on oikeus irrottaa BPN:n taseesta muita varoja ja velkoja (esim. luottolaitoksille myönnettyjä lainoja, rahoitusomaisuutta, kiinteistöomaisuutta, varauksia ja muita varoja ja velkoja), jotka eivät liity sen tavanomaiseen toimintaan;
v.
BPN:stä siirretään BIC:n valitsemat talletukset, jotka eivät täytä markkinaehtoja;
vi.
CGD myöntää BIC:lle enimmillään [150-650] miljoonan euron likviditeettilimiitin […] vuoden ajaksi […] kuukauden Euribor-korolla; määrää korotetaan, jos talletusten määrä putoaa alle […] miljardiin euroon;
vii.
BPN:n 500-600 työntekijän säilyttäminen (yhteensä noin 1 600 työntekijästä) ja sellaisten 160-170 toimipaikan säilyttäminen, jotka sijaitsevat pankin omistamissa toimitiloissa tai toimitiloissa, joissa on enintään 12 kuukauden vuokrasopimus;
viii.
riita-asioiden ratkaisuun liittyvät kustannukset siirretään valtiolle;
ix.
BIC sitoutuu maksamaan 30 miljoonan euron ostohinnan.
(56)
Noin viisi kuukautta kestäneiden neuvottelujen jälkeen laaditussa puitesopimuksessa määrätään seuraavaa:
i.
valtio toteuttaa pääomankorotuksen, jonka avulla saavutetaan lakisääteinen vähimmäisvakavaraisuussuhde ja BIC:n vaatima korkeampi pääomataso; BIC edellytti, että sen ehdottamien taseen mukautusten jälkeen lopullinen oma pääoma on [200-400] miljoonaa euroa (30);
ii.
osa BPN:n lainoista irrotetaan BPN:stä niiden lainojen lisäksi, jotka oli jo siirretty erillisyhtiöihin 30 päivänä syyskuuta 2010 (31); lisäosuuden poistaminen lainoista mahdollistaa sen, että lainojen suhde talletuksiin on [110-150] prosenttia; suhde oli vahvistettu [110-150] prosentiksi BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa;
iii.
BIC:llä on oikeus irrottaa taseesta myös muita varoja ja velkoja (esim. luottolaitoksille myönnettyjä lainoja, rahoitusomaisuutta, kiinteistöomaisuutta, varauksia ja muita varoja ja velkoja);
iv.
BIC:llä on oikeus myydä takaisin […] kuukauden kuluessa sellaiset järjestämättömät lainat, joista ei ole saatu tuottoa vähintään […] päivään (enimmäismäärä on […] BIC:n valitseman lainasalkun yhteenlasketusta nimellisarvosta, jossa on huomioitu olemassa olevat talletukset) varausten tason ylittävältä määrältä ([…] miljoonaa euroa (32)) (33);
v.
BIC:llä on oikeus siirtää talletukset, joista maksettava korko on vähintään […] peruspistettä yli relevantin viitekoron (34) tai saada valtiolta korvauksena erotus (35);
vi.
BIC:llä on oikeus pyytää muiden BPN:n varojen ja velkojen, kuten luottolaitoksille myönnettyjen lainojen sekä fyysisten varojen ja rahoitusvarojen, siirtämistä ennen kaupan toteutumista;
vii.
CGD myöntää BIC:lle vuoteen [ 2013] asti enintään [150-350] miljoonan euron likviditeettilimiitin […] kuukauden Euribor-korolla (36), johon lisätään […] peruspisteen marginaali. Tämä limiitti annetaan käyttöön, jos BPN:n talletusten taso putoaa alle […] miljardiin euroon;
viii.
meneillään olevalle ja valtion takaamalle yritystodistusohjelmalle vuoteen [ 2013] asti myönnettyä CGD:n [150-500] miljoonan euron luottolimiittiä jatketaan kolmen vuoden ajan, ja CGD sitoutuu siihen, ettei se vaadi lainojen takaisinmaksua ennen vuotta […];
ix.
noin puolet BPN:n työntekijöistä säilytetään (vähintään 750 työntekijää yhteensä 1 600 työntekijästä); valtio kattaa niiden toimipaikkojen sulkemisesta aiheutuneet kustannukset, joita BIC ei aio ostaa, ja maksaa korvaukset irtisanotuille ja sellaisille työntekijöille, joiden työpaikka siirtyy toiselle paikkakunnalle;
x.
riita-asioiden ratkaisuun liittyvät kustannukset siirretään valtiolle;
xi.
BIC sitoutuu maksamaan 40 miljoonan euron ostohinnan;
xii.
hintaehto, jonka mukaan BPN:n viiden seuraavan vuoden aikana tuottamasta nettovoitosta (verojen jälkeen) 20 prosenttia maksettaisiin valtiolle niiden voittojen osalta, jotka ylittävät yhteenlaskettuina 60 miljoonaa euroa;
xiii.
BIC sitoutuu siihen, ettei se maksa BPN:n osakkaille osinkoa tai muita vastaavia etuja viiteen vuoteen.
(57)
Tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan BPN:n myynnistä BIC:lle syntyvä uusi yritys, jäljempänä ’sulautunut yritys’, saavuttaa kannattavuuden […] vuoden jälkeen sekä perusskenaarion että vähemmän suotuisan skenaarion perusteella. Näin ollen arvioidaan, että sulautuneen yrityksen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus sen riskipainotetuista varoista putoaa ensimmäisen vuoden [10-15] prosentista […] prosenttiin viidentenä vuonna. Arvioitu pudotus johtuu BIC:n toteuttaman rakenneuudistuksen ensimmäisiin vuosiin liittyvistä negatiivisista tuloksista ja siitä, että pankin toiminta lisääntyy kasvavan talouteen suunnatun luotonannon myötä, jonka tarkoituksena on kannattavuuden palauttaminen. Rakenneuudistus sisältää investointeja pankin konttoreihin ja yrityskuvaan, prosessien, menettelyjen ja organisaation integrointiin sekä tietotekniikkaan. Oman pääoman tuoton (ROE) uskotaan kasvavan siten, että se on - [1-5] prosenttia vuonna 1 ja + [1-5] prosenttia vuonna 5. Kokonaispääoman tuoton (ROA) arvioidaan puolestaan kasvavan siten, että se on - [0-2] prosenttia vuonna 1 ja + [0-2] prosenttia vuonna 5.
(58)
Vähemmän suotuisassa skenaariossa järjestämättömien lainojen osuus on suurempi ja rahoituskustannukset korkeammat. Tämän skenaarion mukaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden odotetaan putoavan [8-12] prosenttiin vuonna 5, kun se on [10-15] prosenttia vuoden 1 lopussa.
(59)
Portugalin valtio korotti lopulta 15 päivänä helmikuuta 2012 BPN:n pääomaa 600 miljoonalla eurolla (37).
3. Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen
(60)
Komissio totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, että sillä oli seuraavia epäilyjä:
-
onko BPN elinkelpoinen ostajan kanssa sulautuneena yrityksenä;
-
onko BPN:lle myönnetty tuki rajattu välttämättömään ja myynti BIC:lle edullisin vaihtoehto verrattuna selvitystilaskenaarioon;
-
ovatko kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet riittäviä; ja
-
sisältyykö myyntiprosessiin tukea ostajalle.
4. Kolmansien osapuolten huomautukset
(61)
Komissio ei ole saanut huomautuksia kolmansilta osapuolilta.
5. Portugalin viranomaisten kanta
5.1 Portugalin viranomaisten kanta menettelyn aloittamisesta 24 päivänä lokakuuta 2011 annettuun päätökseen
(62)
Portugalin viranomaisten mukaan tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma on rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukainen. Suunnitelman lisäksi Portugalin viranomaiset esittivät 20 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä useita huomautuksia 24 päivänä lokakuuta 2011 annetusta päätöksestä.
(63)
Portugalin viranomaiset katsovat, että kolmentyyppisiin toimenpiteisiin BPN:n hyväksi ei sisältynyt valtiontukea.
(64)
Portugalin mukaan ennen kansallistamista BPN:n hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet, eli kriisitilanteen likviditeettituki ja CGD:n loka-marraskuussa 2008 myöntämät lainat, eivät sisällä valtiontukea. Portugali katsoo, että kriisitilanteen likviditeettituki myönnettiin BPN:lle riippumattomalla tavalla, siitä perittiin sakkokorkoa ja BPN:n antoi lainalle vakuudet. CGD:n loka-marraskuussa 2008 myöntämät lainat myönnettiin markkinaehdoin, kilpailukykyisellä korolla ja riittävin vakuuksin. Näistä syistä lainat eivät tarjonneet BPN:lle taloudellista etua.
(65)
Portugali kieltää myös sen, että CGD:n BPN:lle sen kansallistamisen jälkeen myöntämään rahoitukseen sisältyisi valtiontukea (pankkienväliset rahamarkkinaoperaatiot ja CGD:n merkitsemät yritystodistukset). Portugalin mukaan kyse on liiketoimista, joiden ehdot vastaavat markkinatalouden ehtoja noudattavan harkitsevan sijoittajan toteuttamia liiketoimia. Tämän vuoksi ne eivät tarjoa taloudellista etua BPN:lle.
(66)
Portugalin viranomaiset katsovat myös, että BIC:lle ei ole BPN:n ostajana myönnetty valtiontukea. Portugalin viranomaiset katsovat, että myyntiprosessi oli avoin ja puolueeton eikä siihen liittynyt syrjintää. BIC:n tarjous oli kokonaisuudessaan taloudellisesti paras, ja tämän vuoksi myyntihinnan olisi katsottava vastaavan markkinahintaa. Puitesopimus, joka allekirjoitettiin 9 päivänä joulukuuta 2011, vastaa pääosin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän tarjouksen ehtoja. Portugalin viranomaiset katsovat myös, että huolimatta negatiivisesta myyntihinnasta, myynnin ainoa vaihtoehto (BPN:n selvittäminen) olisi merkinnyt valtiolle suurempaa taloudellista rasitusta ja olisi vaarantanut kansallisen rahoitusjärjestelmän vakauden.
(67)
Samalla Portugali kuitenkin myöntää, että osa BPN:n hyväksi toteutetuista toimenpiteistä sisältää valtiontukea. Kyseessä ovat seuraavat toimenpiteet: BPN:n liikkeeseenlaskemalle yritystodistukselle myönnetty valtiontakaus, tiettyjen omaisuuserien siirtäminen erillisyhtiöihin vuonna 2010, BPN:n pääomankorotus 15 päivänä helmikuuta 2012 myyntiä varten ja jotkin toimenpiteet, jotka liittyvät suunniteltuun myyntiin BIC:lle (kuten valtiontakaus myynnin jälkeen jatkettavalle yritystodistusohjelmalle).
(68)
Portugali katsoo kuitenkin, että kaikki valtiontukea sisältävät toimenpiteet ovat EU:n lainsäädännön mukaisia, sillä niiden tavoitteena oli Portugalin taloudessa olevan, perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetun vakavan häiriön poistaminen.
(69)
Portugalin mukaan tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa BPN:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen ilman lisätuen tarvetta. Portugali toteutti BPN:n rakenneuudistuksen irrottamalla siitä omaisuuseriä ja siirtämällä osan niistä erillisyhtiöihin sekä supistamalla BPN:n toimintaa markkinoilla yli 50 prosentilla ja lopettamalla toiminnan, joka ei kuulunut vähittäispankin ydinliiketoimintaan. Lisäksi se toteutti useita riskienhallintatoimenpiteitä ja noudatti varovaista liiketoimintapolitiikkaa. Kun BPN on yhdistetty BIC:hen, sulautuneen yrityksen arvioidaan BIC:n ennusteiden perusteella saavuttavan positiivisen tuloksen […] rakenneuudistussuunnitelmasta sekä perusskenaarion että vähemmän suotuisan skenaarion perusteella. Negatiivinen myyntihinta on hyväksyttävä, koska yrityksen selvittäminen on valtiolle kalliimpaa ja uhkaisi rahoitusvakautta.
(70)
Portugali katsoo, että toimenpiteet on rajattu vähimmäistasoon, joka on tarpeen Portugalin rahoitussektorin vakauden turvaamiseksi ja BPN:n elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(71)
Lisäksi viranomaiset katsovat, että myynti oli ainoa vaihtoehto kalliimmalle selvitysmenettelylle. Muilla vaihtoehdoilla (yhdistäminen CGD:hen ja rakenneuudistus itsenäisenä yksikkönä) ei olisi ollut mahdollista hankkia nettonykyarvoltaan riittäviä varoja tarvittavan alkuinvestoinnin kattamiseksi. Portugali arvioi, että BIC:lle myynnin kustannukset eli noin […]-[…] miljoonaa euroa (pl. tulevien ehdollisten erien mahdollinen vaikutus, jota ei Portugalin käsityksen mukaan tule aiheutumaan) olivat pienemmät kuin eri menettelyskenaarioiden mukaiset arvioidut selvittämiskustannukset.
(72)
Lisäksi Portugalin mukaan likviditeetti, jota BPN:lle myönnettiin kansallistamisen jälkeisen yritystodistuksen liikkeeseenlaskun takauksen muodossa, oli välttämätön sen varmistamiseksi, että pankki pystyi jatkamaan toimintaansa rakenneuudistuksen ajan.
(73)
Kun tarkastellaan erillisyhtiöihin siirrettyjen omaisuuserien valitsemista, Portugali katsoo, että valinta tehtiin puolueettomia arviointiperusteita soveltaen. Tavoitteena oli edistää BPN:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista ja saada mahdolliset ostajat kiinnostumaan yksityistämisprosessista. Portugali toteaa myös, että lisäomaisuuserien siirrot BIC:lle myynnin yhteydessä ovat riittäviä varmistamaan BPN:n tulevan elinkelpoisuuden ja rajoittuvat myynnin mahdollistamisen kannalta pienimpään mahdolliseen määrään.
(74)
Portugalin mukaan 15 päivänä helmikuuta 2012 toteutetun BPN:n pääomankorotuksen tarkoituksena on varmistaa, että BPN ei ajaudu pääomavajeeseen tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman kattamalla jaksolla. Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta koskevien, suunnitelman mukaisten ennusteiden perusteella kyseisen suhdeluvun odotetaan putoavan [10-15] prosenttiin vuonna 2016 perusskenaariossa ja [8-12] prosenttiin vähemmän suotuisassa skenaariossa. Vaadittu lakisääteinen vähimmäisvakavaraisuussuhde on 10 prosenttia vuoden 2012 lopusta alkaen. Portugali toteaa myös, että BIC:n avoimessa ja läpinäkyvässä ilman vähimmäishintaa toteutetussa myyntiprosessissa asettamat ehdot vastaavat vähimmäistasoa, joka on tarpeen BPN:n tulevan elinkelpoisuuden varmistamiseksi, sillä sen selvittäminen olisi valtiolle kalliimpaa ja saattaisi vaarantaa rahoitusvakauden.
(75)
Portugali väittää myös, että sekä BPN:n entiset osakkaat että pankki itse ovat osallistuneet tai osallistuvat riittävällä osuudella rakenneuudistusprosessin kustannuksiin, millä varmistetaan asianmukainen vastuunjako. BPN:n entiset osakkaat eivät ole saaneet minkäänlaista korvausta kansallistamisen perusteella, vaan ovat menettäneet pankkiin sijoittamansa pääoman kokonaisuudessaan.
(76)
Portugali kuitenkin katsoo, ettei ole asianmukaista vaatia, että huonommassa etuoikeusasemassa olevan velan muodossa BPN:ää rahoittaneet asiakkaat osallistuvat kustannustenjakoon, kun otetaan huomioon kyseisten instrumenttien markkinointiin liittyvät erityispiirteet […]. Eräissä tapauksissa tuotteiden tekniset ominaisuudet estävät sen, että BPN voisi kieltäytyä maksamasta asiakkaille korkoa korvaukseksi pääomasta.
(77)
Portugalin mukaan BPN osallistuu niin ikään merkittävällä osuudella rakenneuudistusprosessiin, sillä sen johto vaihdettiin kansallistamisen jälkeen, sen liiketoiminta- ja riskienhallintapolitiikkaa on muutettu tuntuvasti ja sen toimintaa supistetaan yli 50 prosentilla.
(78)
Portugali myöntää, että omaisuuserien siirtäminen erillisyhtiöihin kirjanpitoarvostaan toteutettiin niiden todellista arvoa suurempaan hintaan ja ilman minkäänlaista korvausta valtiolle. Portugali katsoo kuitenkin, että BPN:n oma osallistuminen on varmistettu sillä, että se kansallistettiin vastikkeetta, minkä jälkeen toteutettiin perusteellinen rakenneuudistus. Portugalin mukaan mahdollinen etu, jota BPN voisi saada omaisuuseriensä irrottamisesta ja siirtämisestä erillisyhtiöihin, tulisi osittain perityksi takaisin pankin uudelleenyksityistämisestä maksettavassa hinnassa, joka oli korkein mahdollinen. Portugali katsoo myös, että valtiontakauksesta maksettiin asianmukainen korvaus. Vaikka korvaus (0,2 prosenttia vuodessa) on pienempi kuin mitä valtiontakauksista vaaditaan (38), BPN:n rakenneuudistusprosessin aikana mahdollisesti saamat lisätuotot (tai toteutumatta jäävät menot) hyödyttävät valtiota, jolla on tällä hetkellä hallussaan pankin koko osakekanta.
(79)
Kun tarkastellaan 15 päivänä helmikuuta 2012 toteutettua BPN:n pääomankorotusta, Portugali toteaa, että se ei muuta BPN:n osakasrakennetta. Pääoma saadaan ainakin osittain perittyä takaisin BPN:n myynnin yhteydessä, sillä sen avulla voidaan välttää selvittämisen vieläkin suuremmat kustannukset.
(80)
Portugali katsoo myös, että toimenpiteet, jotka valtio on toteuttanut tai aikoo toteuttaa, eivät vääristä kilpailua. Portugalin mukaan yhdistetyn yrityksen markkinaosuus on alle 1 prosentti ([0-1] prosenttia pankkisektorin markkinaosuudesta, se on 14. suurin pankki asiakkaille myönnettyjen luottojen ja 15. suurin talletusten määrän perusteella). Lisäksi on epätodennäköistä, että toimenpiteillä olisi kielteinen vaikutus ulkomaisten pankkien pääsyyn Portugalin markkinoille. Tästä on osoituksena jo se, että BIC kuuluu angolalaiseen finanssikonserniin. Portugali katsoo myös, että moraalikadon riskiä ei ole, koska pankki kansallistettiin, sen johto irtisanottiin, osakkaille ei maksettu minkäänlaista korvausta ja pankki joutui perusteelliseen rakenneuudistukseen.
(81)
Lisäksi Portugali katsoo, että tässä prosessissa toteutetut eri toimenpiteet ovat riittäviä rajoittamaan mahdollisia kilpailun vääristymiä. BPN:llä oli vähäinen markkinaosuus ennen kansallistamista (se oli Portugalin 9. suurin pankki, jonka osuus oli [1-5]-[1-5] prosenttia markkinoista riippuen), siinä toteutettiin rakenneuudistus ja sen markkinaosuutta supistettiin yli 50 prosentilla keskittymällä vähittäispankkitoimintaan. Kansallistaminen toteutettiin maksamatta minkäänlaista korvausta entisille osakkaille ja BPN:n liiketoiminta- ja riskienhallintapolitiikkaa muutettiin samassa yhteydessä.
(82)
Portugalin viranomaiset katsovat myös, että BPN:n myyntiprosessi oli avoin ja läpinäkyvä. BIC on lisäksi sitoutunut vuoteen 2016 asti siihen, ettei se jaa osinkoa, jotta voidaan varmistaa, että BPN:lle myönnetty rahoitustuki käytetään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden turvaamiseen. BIC:n ja valtion välinen voitonjakosopimus […] miljoonan euron ylittävältä osalta mahdollistaa sen, että valtio saa takaisin osan rakenneuudistuskustannuksista. BIC:n sitoutuminen siihen, ettei se viittaa valtiontukiin markkinointiviestinnässään, merkitsee Portugalin viranomaisten mukaan sitä, että tukea ei käytetä kilpailijoita vahingoittavalla tavalla. Muut pankkien rakenneuudistusta koskevan komission tiedonannon mukaan mahdolliset sitoumukset (kuten toimenpiteet markkinoiden avaamisen edistämiseksi, markkinaosuusrajat tai lisäomaisuuserien tai -toimintojen luovutus) eivät sovellu BPN:n rakenneuudistukseen.
5.2 Portugalin viranomaisten antamat sitoumukset
(83)
Portugalin viranomaiset antoivat seuraavat sitoumukset rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen osalta.
(84)
BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus ei ole yli [10-18] prosenttia myyntiajankohtana Banco BIC:lle.
(85)
Jos Banco BIC tai sulautunut yritys päätyvät palauttamaan lainat valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle myynnin jälkeen, se joutuu maksamaan takaisin valtiolle kyseisiin lainoihin liittyvän pääoman, joka vastaa [10-18] prosenttia lainojen riskipainotetuista varoista.
(86)
Banco BIC tai sulautunut yritys eivät saa siirtää järjestämättömiä lainoja valtiolle tai muulle valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle vuoden [ 2013] jälkeen.
(87)
Banco BIC tai sulautunut yritys voivat siirtää järjestämättömät lainat valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle edellä 85 kappaleessa mainituin ehdoin vasta sen jälkeen, kun ne ovat käyttäneet kaikki BPN:n taseeseen myyntiajankohtana olevat varaukset.
(88)
Nykyistä puitesopimukseen perustuvaa, valtion takaamaa [150-500] miljoonan euron luottolimiittiä, joka liittyy BPN:n yritystodistusohjelmaan, voidaan jatkaa enintään […] vuotta myyntiajankohdan jälkeen.
(89)
CGD:n Banco BIC:lle ja sulautuneelle yritykselle myöntämän [200-400] miljoonan euron likviditeettilimiitin korvaus vastaa vähintään Euribor-korkoa, johon lisätään […] peruspistettä.
(90)
Portugali sitoutuu pyytämään 31 päivään joulukuuta 2016 asti komissiolta hyväksynnän ennen kuin CGD tai valtio myöntää myynnin jälkeen mahdollisia luottolimiittejä tai takauksia Banco BIC:lle tai sulautuneelle yritykselle.
(91)
Banco BIC ja sulautunut yritys eivät toteuta yritysostoja 31 päivään joulukuuta 2016 asti, ellei Banco BIC:n ja sulautuneen yrityksen kaikista yritysostoista yhden tilikauden aikana maksama yhteenlaskettu bruttohinta ole alle […] miljoonaa euroa. Näiden yritysostojen yhteenlaskettu bruttohinta on laskettava siten, ettei siihen sisällytetä ostoihin liittyvien velkojen siirtoa.
(92)
Banco BIC, sulautunut yritys ja Portugalin valtio eivät 31 päivään joulukuuta 2016 asti käytä mahdollisia myyntioptioitaan, jotka liittyvät BPN:n ennen myyntiajankohtaa liikkeeseenlaskemiin huonommassa etuoikeusasemassa oleviin velkainstrumentteihin.
(93)
Banco BIC ja sulautunut yritys eivät käytä viittauksia valtiontukeen markkinointikampanjoissaan tai sijoittajille suunnatussa viestinnässään.
6. Arviointi
6.1. Tuen olemassaolo
(94)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tästä seuraa, että valtion toimenpide katsotaan valtiontueksi, jos seuraavat neljä (kumulatiivista) arviointiperustetta täyttyvät:
-
valtion varat
-
valikoiva etu
-
kilpailua vääristävä vaikutus sekä
-
vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
6.1.1. BPN:n hyväksi toteutetut toimenpiteet ja taloudellinen toiminta myynnin jälkeen
6.1.1.1 Toimenpiteet ennen kansallistamista
(95)
Portugalin mukaan BPN:n hyväksi ennen kansallistamista toteutetut toimenpiteet eivät ole valtiontukea. Kyseiset toimenpiteet ovat kriisitilanteen likviditeettituki ja neljä lainaa, jotka CGD myönsi BPN:lle ennen sen kansallistamista loka-marraskuussa 2008.
(96)
Kuten Portugalin viranomaiset toteavat 24 päivänä lokakuuta 2011 annettua päätöstä koskevissa huomautuksissaan, kriisitilanteen likviditeettituki on BPN:lle ennen kansallistamista myönnettyä hätärahoitusta, josta BdP päätti itsenäisesti. Siitä perittiin sakkokorkoa ja BPN:n antoi lainalle vakuudet. Rahoitukseen ei liittynyt valtion takausta.
(97)
Kriisitilanteen likviditeettituen myöntämisajankohtana (17 ja 27 päivänä lokakuuta 2008) ei ollut vielä tehty päätöksiä BPN:n maksuvalmiudesta ja kansallistamisesta (kyseiset päätökset tehtiin vasta marraskuun alussa 2008). Kriisitilanteen likviditeettituki ei ollut osa laajempaa tukitoimenpidepakettia, vaan kyse oli enemminkin BdP:n tavanomaiseen toimintaan kuuluvasta likviditeetin tarjoamisesta.
(98)
Tämän vuoksi komissio päättelee pankkitiedonannon (39) mukaisesti, että BdP:n BPN:lle myöntämään kriisitilanteen likviditeettitukeen ei sisältynyt valtiontukea.
(99)
Komissio toteaa CGD:n myöntämistä lainoista, että ennen BPN:n kansallistamista pankki sai CGD:ltä yhteensä 315 miljoonaa euroa lainaa eikä 235 miljoonaa (40).
(100)
Komissio toteaa, että CGD on kokonaan valtion omistuksessa ja valtio nimittää sen johtokunnan jäsenet. Jotta voidaan arvioida, onko lainoissa kyse valtion toimenpiteestä, on tarkasteltava lainojen myöntämisehtoja. Näin voidaan määrittää, toimiko CGD tavanomaisesta markkinakäytännöstä poikkeavalla tavalla. Tätä tarkastelua varten on otettava huomioon seuraavassa esitetyt seikat.
(101)
Kun ensimmäiset kolme lainaa myönnettiin lokakuussa 2008, BPN:n vaikeudet olivat jo yleisesti tiedossa. Portugalin viranomaisten mukaan BPN:llä oli ollut likviditeettiongelmia kesästä 2008 asti, kuten merkittävät muutokset BPN:n johdossa (johto vaihtui kahteen otteeseen vuoden 2008 alun jälkeen), BdP:n kesäkuussa toteuttamat BPN:n tilintarkastukset ja Moody’s-luokituslaitoksen 18 päivänä heinäkuuta 2008 antama laskenut Baa3-luokitus osoittavat. Toinen, kolmas ja neljäs laina myönnettiin 22 päivän lokakuuta 2008 jälkeen, jolloin BPN:llä oli Portugalin mukaan vakava likviditeettivaje. Jokainen tavanomaisin markkinaehdoin toimiva lainanantaja olisi vaatinut BPN:ltä tarvittavat tiedot sen likviditeettitilanteen ja takaisinmaksukyvyn arvioimiseksi ennen kuin olisi myöntänyt sille lisälainan ja olisi näin ollut perillä BPN:n heikosta rahoitustilanteesta.
(102)
Lisäksi lainasummat olivat varsin merkittäviä verrattuna BPN:n taseeseen ja velkoihin kyseisenä ajankohtana. Tämä merkitsee, että CGD otti huomattavan suuren yksittäisen riskin rahoittamalla vaikeuksissa olevaa pankkia.
(103)
Lainat myönnettiin lokakuussa ja marraskuussa 2008 pian Lehman Brothers -yrityksen konkurssin jälkeen. Tuolloin pankkienväliset markkinat olivat käytännössä suljetut jopa kaikkein vahvimmassa asemassa olevilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, mutta ennen kaikkia sellaisilta pankeilta, joilla oli vakavia likviditeettiongelmia.
(104)
Neljännen lainan osalta komissio toteaa, että CGD ei pelkästään hallinnoinut BPN:tä valtion etua ajaen kansallistamislain 2 §:n 7 momentin mukaisesti, vaan se myös sai kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaan valtiontakauksen kaikkiin luotto- tai likviditeettitoimenpiteisiin, jotka se mahdollisesti toteuttaisi BPN:n hyväksi osana kansallistamista ja ”valtion puolesta”.
(105)
Kun otetaan huomioon yleinen rahoitus- ja taloustilanne ja erityisesti yleisesti tiedossa olleet BPN:n vaikeudet, on erittäin epätodennäköistä, että mikään muu rahoituslaitos olisi myöntänyt kyseistä likviditeettiä BPN:lle. Tämä selittää sen, miksi Portugalin viranomaiset katsovat, että CGD:n toteuttamat likviditeettitoimenpiteet ovat ”erityisiä” (ks. 25 kappale).
(106)
Näiden huomioiden perusteella komissio päättelee, että CGD:n päätöstä myöntää kyseiset lainat BPN:lle ennen sen kansallistamista ei tehty tavanomaisin markkinaehdoin. Päätös lainojen myöntämisestä on katsottava suoraan valtiosta johtuvaksi toimenpiteeksi. Tämän vuoksi lainoissa on kyse valtion varoista.
(107)
Koska BPN pystyi lainojen avulla saamaan likviditeettiä, jota se ei muutoin olisi pystynyt markkinoilta hankkimaan, ne tarjosivat sille varoja, joita se tarvitsi toimintansa jatkamiseen ja kilpaillakseen muun muassa lainoista ja talletuksista toimintansa kattamilla pankkitoiminnan markkinoilla.
(108)
Tämän vuoksi komissio katsoo, että BPN sai taloudellista etua.
(109)
Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttivät ainoastaan BPN:ää.
(110)
Vaikka BPN oli ennen kansallistamistaan Portugalin mukaan vasta yhdeksänneksi suurin pankki Portugalin markkinoilla, CGD:n toteuttamat toimenpiteet vääristivät tai uhkasivat vääristää kilpailua asettamalla BPN:n kilpaileviin pankkeihin nähden suotuisaan asemaan, sillä se pystyi niiden ansiosta saamaan likviditeettiä, jota se ei olisi muutoin saanut markkinoilta.
(111)
Koska BPN harjoitti lainasopimusten tekoajankohtana toimintaa kansallisella, eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla, esimerkiksi Ranskassa toimivan tytäryhtiönsä välityksellä, toimenpiteet olivat omiaan vaikuttamaan myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(112)
Näistä syistä komissio katsoo, että CGD:n BPN:lle lokakuussa ja marraskuussa 2008 myöntämät neljä lainaa, joiden yhteenlaskettu määrä on 315 miljoonaa euroa, ovat valtiontukea.
6.1.1.2. Kansallistamisen jälkeen toteutetut toimenpiteet, jotka eivät liity erityisesti myyntiin BIC:lle
(113)
Komissio on jo todennut 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, että kansallistaminen ei sisältänyt valtiontukea BPN:n osakkaille.
(114)
BPN:n kansallistamisen jälkeen toteutettiin seuraavat toimenpiteet, joilla ei ole suoraa yhteyttä myyntiin BIC:lle:
(a)
valtiontakaus BPN:n liikkeeseenlaskemille ja CGD:n rahoittamille velkainstrumenteille, mukaan lukien CGD:n merkitsemän yritystodistuksen liikkeeseenlasku ja CGD:n myöntämien rahamarkkinaluottojen käyttö;
(b)
varojen ja velkojen siirto kolmeen valtion omistamaan erillisyhtiöön.
(115)
Kansallistamisen jälkeen myönnetty valtiontakaus BPN:n (ja erillisyhtiöiden) liikkeeseenlaskemalle ja CGD:n merkitsemälle yritystodistukselle rahoitettiin suoraan jäsenvaltion varoista. Tämän lisäksi kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaan kaikkiin luotto- tai likviditeettitoimenpiteisiin, jotka CGD toteuttaa BPN:n (ja erillisyhtiöiden) hyväksi osana kansallistamista, on määrä antaa Portugalin valtion myöntämä takaus. Tämän vuoksi on selvää, että CGD:n BPN:lle (tai erillisyhtiöille) kansallistamisen jälkeen myöntämässä rahoituksessa on kyse valtion varoista.
(116)
Lisäksi on syytä korostaa, että kansallistamisen jälkeen CGD oli ainoa yhteisö, joka tarjosi rahoitusta BPN:lle tai erillisyhtiöille, ja sen riski kasvoi ajan mittaan, sillä muiden velkaerien juoksuajan päättyessä alkuperäiset lainanantajat eivät jatkaneet lainoja eikä lainoja korvattu toisten rahoituslaitosten lainoilla. BPN:n vaihtoehtoisten rahoituslähteiden puute ei ole yllättävää, kun otetaan huomioon, että sen rahoitusvaikeudet ja epävarma tulevaisuus olivat yleisesti tiedossa.
(117)
Valtiontakausten ansiosta BPN sai rahoitustukea tilanteessa, jossa markkinoilla ei ollut tarjolla vaihtoehtoisia lähteitä.
(118)
Valtiontakausten avulla BPN pystyi jatkamaan toimintaansa kilpailijana markkinoilla (se pystyi paitsi jatkamaan toimintaansa samassa laajuudessa, ehkä myös hankkimaan uusia asiakkaita) ja täyttämään velvoitteensa asiakkaita ja muita markkinatoimijoita kohtaan.
(119)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että valtiontakaus tarjoaa taloudellista etua BPN:lle.
(120)
Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttivät yksittäistä yhteisöä eli BPN:tä. Myynnin jälkeen jatketun likviditeettilimiitin osalta toimenpiteet hyödyttivät myös sulautunutta yritystä.
(121)
Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(122)
BPN:lle myönnettyjen valtiontakausten avulla kyseinen pankki pystyi saamaan merkittävän määrän rahoitusta, jota ei ollut tarjolla markkinoilla, ja se sai näin valikoivan edun. Takausten avulla BPN pystyi jäämään markkinoille ja jatkamaan toimintaansa siten, ettei siihen vaikuttanut sen aikaisempi rahoitustilanne. Kyseiset toimenpiteet ovat valtiontukea.
(123)
Tiettyjen BPN:n omaisuuserien siirtäminen valtion kokonaan omistamiin erillisyhtiöihin, merkitsee sitä, että jäsenvaltio ottaa täyden rahoitusvastuun niistä ja vastaa kaikista riskeistä, jotka liittyvät erillisyhtiöiden varoihin, joista ainakin osa saattaa olla takaisinperintäkelvottomia. Tämän vuoksi toimenpiteessä on kyse valtion varoista.
(124)
Komissio katsoo, että ennen myyntiä toteutettu omaisuuserien siirto erillisyhtiöihin niiden kirjanpitoarvosta eli 3,9 miljardista eurosta (arvoltaan alentuneiden omaisuuserien arvioitu määrä on 1,8 miljardia euroa) sisältää edun BPN:lle, koska toimenpidettä ei edeltänyt avoin tiedotus, omaisuuseriä ei siirretty markkina-arvoon eikä valtio ei saanut korvausta siirrosta.
(125)
Komissio katsoo, että omaisuuserien siirto niiden kirjanpitoarvon eikä markkina-arvon perusteella tarjoaa BPN:lle taloudellisen edun sen kilpailijoihin verrattuna.
(126)
Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttivät vain yhtä yksittäistä yhteisöä eli BPN:tä.
(127)
Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
6.1.1.3. Kansallistamisen jälkeen toteutetut toimenpiteet, jotka liittyvät myyntiin BIC:lle
(128)
Kansallistamisen jälkeen BPN:n hyväksi toteutettiin toimenpiteitä, jotka eivät liity sen myyntiin BIC:lle. Tämän lisäksi toteutettiin seuraavat toimenpiteet, jotka liittyivät pankin myyntiin BIC:lle:
a)
BPN:n pääomankorotus myyntiä varten;
b)
BPN:n varoihin ja velkoihin kuuluvien lisäerien siirto myyntiä varten;
c)
BIC:n oikeus siirtää järjestämättömät lainat valtiolle myynnin jälkeen;
d)
riita-asioiden ratkaisuun liittyvien kustannusten siirto valtiolle myyntiä varten; ja
e)
CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä likviditeettilimiitti ja valtion takaamaan yritystodistusohjelmaan liittyvän [150-500] miljoonan euron luottolimiitin jatkaminen myynnin jälkeen.
(129)
BPN:n pääomaa korotettiin 15 päivänä helmikuuta 2012 600 miljoonalla eurolla. Toimenpiteen toteutti valtio suoraan, ja se toteutettiin valtion varoin pankin myymiseksi BIC:lle.
(130)
BPN:n 15 päivänä helmikuuta 2012 toteutettu 600 miljoonan euron pääomankorotus suunniteltiin siten, että BPN:n oman pääoman ehtoiset varat olivat myyntiajankohtana [200-400] miljoonaa euroa. Kyseinen määrä vastasi BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän tarjouksen ajankohtana noin [10-18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten varojen osuutta. Osuus ylittää tuntuvasti lakisääteisen vähimmäisvakavaraisuusvaatimuksen (jonka mukaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden on oltava 9 prosenttia loppuvuonna 2011 ja 10 prosenttia loppuvuonna 2012) (41).
(131)
Komissio katsoo, että pääomasijoitus tarjoaa taloudellisen edun BPN:lle ja sen myynnin jälkeiselle taloudelliselle toiminnalle. Etu johtuu sen varmistamisesta, että BPN:n hallussa ja myös sulautuneen yrityksen hallussa on lakisääteisten vaatimusten täyttämisen ja ylittämisen edellyttämä pääoma pääomankorotuksen jälkeen. Kyseisen pääoman avulla BPN ja myös sulautunut yritys pystyvät harjoittamaan toimintaa markkinoilla ja myöntämään uusia luottoja taloudellisessa ympäristössä, jossa kilpailijat joutuvat supistamaan toimintaansa.
(132)
Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä BPN:tä ja sulautunutta yritystä, joka jatkaa sen taloudellista toimintaa myynnin jälkeen.
(133)
Portugalin mukaan BPN jatkoi markkinaosuutensa supistamista kansallistamisen jälkeen ja sulautuneen yrityksen markkinaosuuden odotetaan olevan alle 1 prosentti asiakkaille myönnettyjen luottojen, asiakkaiden varojen ja pankkituotteiden osalta ja alle 2 prosenttia kaikilla merkityksellisillä markkinoilla. Tästä huolimatta toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne asettavat BPN:n ja sulautuneen yrityksen BIC:lle myynnin jälkeen suotuisaan asemaan kilpaileviin pankkeihin verrattuna. Sulautuneen yrityksen vakavaraisuusvaatimuksen ylittävä pääomaosuus suojaa sen taloudellista toimintaa muiden kilpailijoiden kohtaamilta sijoitusriskeiltä. Se myös lisää sen todennäköisyyttä, että molempien edunsaajien käytettävissä on lisää likviditeettiä ja saattaa helpottaa BPN:n ja sulautuneen yrityksen laajenemista tulevaisuudessa, kun muut Portugalissa toimivat kilpailijat joutuvat supistamaan toimintaansa vallitsevassa taloustilanteessa.
(134)
Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(135)
BPN:lle helmikuussa 2012 myönnetty 600 miljoonan euron pääomankorotus on valtiontukea.
(136)
Toimenpiteisiin, jotka liittyvät pankin myyntiin BIC:lle, kuuluu myös BIC:n oikeus pyytää joidenkin muiden BPN:n varojen ja velkojen, kuten luottolaitoksille myönnettyjen lainojen sekä fyysisten varojen ja rahoitusvarojen, siirtämistä ennen kaupan toteuttamista. Toimenpiteisiin kuuluu myös BIC:n oikeus siirtää talletukset, joista maksettava korko on vähintään […] peruspistettä yli relevantin viitekoron tai saada valtiolta korvauksena tällaisiin talletuksiin liittyvä korkoerotus.
(137)
Tiettyjen BIC:n valitsemien lainojen ja velkojen (ml. talletukset) erottaminen BPN:stä on jäsenvaltion suoraan rahoittama toimenpide. Kaikki BPN:stä irrotetut omaisuuserät joko siirretään kirjanpitoarvostaan erillisyhtiöihin, jotka valtio omistaa kokonaan, tai ne siirtyvät joka tapauksessa valtion taloudellisen vastuun piiriin. Tällä tavalla valtio vastaa kyseisten varojen ja velkojen hallinnoinnista ja luovutuksesta aiheutuvista kustannuksista. Jäsenvaltion on myös rahoitettava talletuksiin sovellettavien talletuskorkojen ja viitekoron […] peruspisteellä ylittävän raja-arvoksi asetetun koron välinen erotus.
(138)
Komissio katsoo, että ennen myyntiä toteutettu varojen ja velkojen lisäerien siirto erillisyhtiöihin sisältää edun BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle, koska toimenpidettä ei edeltänyt avoin tiedotus, varoja ei siirretty markkina-arvoonsa eikä valtio saanut korvausta siirrosta.
(139)
Komissio katsoo, että varojen siirto niiden kirjanpitoarvon eikä markkina-arvon perusteella tarjoaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle taloudellisen edun kilpailijoihin verrattuna. BIC:llä on täysi vapaus valita irrotettavat omaisuuserät puitesopimuksen mukaisesti. Kyseisten omaisuuserien arvoa ei määritetä markkina-arvon mukaan eikä valtiolle makseta korvausta tästä toimenpiteestä. Koska tämä vaihtoehto supistaa BPN:n riskipainotettujen varojen osuutta, se kohentaa pankin vakavaraisuusastetta ja näin ollen sen valmiuksia myöntää uusia lainoja ja kehittää toimintaansa markkinoilla. Myynnin jälkeen kyseinen etu siirtyisi sulautuneelle yritykselle.
(140)
Koska valtio on sitoutunut maksamaan talletuksiin sovellettavien talletuskorkojen ja viitekoron […] peruspisteellä ylittävän raja-arvoksi asetetun koron välisen erotuksen, tämä poistaa BPN:ltä kustannuksen, josta sen olisi tavallisesti vastattava. Tämän vuoksi kyseessä on etu sen hyväksi.
(141)
Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä eli BPN:ää ja taloudellista toimintaa, joka jatkuu sen myynnin jälkeen.
(142)
Toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, sillä ne asettavat BPN:n ja sulautuneen yrityksen BIC:lle myynnin jälkeen suotuisaan asemaan kilpaileviin pankkeihin verrattuna. BPN:n ja sulautuneen yrityksen ei tarvitse supistaa toimintaansa toisin kuin kilpailijoiden, ja ne pystyvät tarjoamaan enemmän luottoja talouteen.
(143)
Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(144)
Varojen ja velkojen (ml. talletukset) lisäerien siirtäminen BPN:n taseesta erillisyhtiöihin ennen myyntiä on valtiontukea.
(145)
BIC:llä on oikeus myydä takaisin […] kuukauden kuluessa sellaiset järjestämättömät lainat, joista ei ole saatu tuottoa vähintään […] päivään (enimmäismäärä on […] prosenttia BIC:n valitseman lainasalkun yhteenlasketusta nimellisarvosta, jossa on huomioitu olemassa olevat talletukset) varaukset ylittävältä osalta ([…] miljoonaa euroa).
(146)
BIC:n oikeus poistaa taseesta lisää varoja ja velkoja myynnin jälkeen on jäsenvaltion suoraan rahoittama toimenpide. Kaikki BPN:stä irrotetut omaisuuserät joko siirretään kirjanpitoarvostaan erillisyhtiöihin, jotka valtio omistaa kokonaan, tai ne siirtyvät joka tapauksessa valtion taloudellisen vastuun piiriin. Tällä tavalla jäsenvaltio vastaa kyseisten varojen ja velkojen hallinnoinnista ja luovutuksesta aiheutuvista kustannuksista.
(147)
Komissio katsoo, että mahdollisuus irrottaa järjestämättömät lainat myynnin jälkeen antaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle tilaisuuden laajentaa toimintaansa ja myöntää enemmän lainoja sellaisessa taloustilanteessa, jossa muut Portugalissa toimivat kilpailijat joutuivat supistamaan toimintaansa. Jos sama pääomataso säilytettäisiin, pankin vakavaraisuusaste paranisi järjestämättömien lainojen irrottamisen ja riskipainotettujen varojen osuuden supistumisen myötä. Tämän vuoksi pankin valmiudet myöntää uusia luottoja ja kehittää toimintaansa markkinoilla paranisivat.
(148)
Sulautunut yritys hyötyy myös edusta sellaisiin kilpailijoihinsa verrattuna, joiden on itse vastattava heikkolaatuisten omaisuuseriensä arvon alentumisen kustannuksista, mikä rajoittaa uusien lainojen myöntämiseen käytettävissä olevaa pääomaa. Sulautuneen yrityksen pääomapohja ei sitä vastoin supistu tällaisten arvonalentumisten eikä sen lainakannan arvon vähenemisen vuoksi.
(149)
Lisäksi BIC:n mahdollisuus siirtää valtiolle muut vielä järjestämättömät lainat viimeistään […] myyntipäivän jälkeen saattaa muuttaa pankin riskipainotettujen varojen määrää ja johtaa korkeampaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen kuin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa mainittu [10-18] prosenttia. Komissio toteaa Portugalin sitoutuneen siihen, että jos Banco BIC tai sulautunut yritys päättävät myynnin jälkeen palauttaa järjestämättömät lainat valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle, pankki maksaa valtiolle takaisin näihin lainoihin liittyvän pääomamäärän [10-18] prosenttiin asti lainan riskipainotetuista varoista ja siirtää järjestämättömät lainat sekä maksaa takaisin kyseisiin lainoihin liittyvän pääoman valtiolle vasta sen jälkeen, kun BPN:n taseessa myyntiajankohtana olevat varaukset on käytetty.
(150)
Kyseinen toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttää yksittäistä yhteisöä eli BPN:ää ja taloudellista toimintaa, joka jatkuu sen myynnin jälkeen.
(151)
Toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, sillä se asettaa BPN:n ja sulautuneen yrityksen BIC:lle myynnin jälkeen suotuisaan asemaan kilpaileviin pankkeihin verrattuna. BPN:n ja sulautuneen yrityksen ei tarvitse supistaa toimintaansa toisin kuin kilpailijoiden, ja ne pystyvät tarjoamaan enemmän luottoja talouteen.
(152)
Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(153)
Ilman lainoihin liittyvän pääoman takaisinmaksusitoumusta toimenpide saattaisi mahdollistaa sen, että BPN ja sulautunut yritys voisivat muuttaa takautuvasti pankin riskipainotettuja varoja myynnin jälkeen. Tämä merkitsisi pankille suhteessa suurempaan pääomankorotusta. Tämän vuoksi se tarjoaa pankille edun ja vääristää kilpailua muiden toimijoiden kanssa. Toimenpide on valtiontukea.
(154)
Riita-asioihin liittyvien BPN:n riskien siirtäminen valtiolle on velkaerä, jonka valtio ottaa vastattavakseen.
(155)
Vastaamalla tästä BPN:n velkaerästä valtio myöntää edun kyseiselle pankille ja sulautuneelle yritykselle verrattuna niiden kilpailijoihin, joiden on kirjattava samankaltaisia velkoja taseisiinsa.
(156)
Kyseinen toimenpide on valikoiva, koska se hyödyttää yksittäistä yhteisöä (BPN:tä ja BIC:lle myynnin jälkeen sulautunutta yritystä).
(157)
Toimenpide tarjoaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle pääomatukea aikana, jolloin markkinoilta ei ole saatavana vaihtoehtoista rahoitusta ja jolloin kilpailijoiden on kirjattava vastaavanlaiset velat taseisiinsa.
(158)
Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(159)
Toimenpide vastaa pääomatukitoimenpidettä, ja kyseessä on valtiontuki.
(160)
CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä [150-350] euron likviditeettilimiitti ja BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150-500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen on katsottava valtion toimenpiteiksi, kun otetaan huomioon niiden toteuttamisolosuhteet.
(161)
CGD on valtion kokonaan omistama laitos, ja valtio nimittää sen johtokunnan jäsenet. Kuten edellä 100 kappaleessa todetaan, CGD määrättiin lailla johtamaan BPN:ää ja se sai myös kansallistamislain 2 §:n 9 momentin mukaisen valtion takauksen kaikkiin luotto- tai likviditeettitoimenpiteisiin, jotka se mahdollisesti toteuttaisi BPN:n hyväksi osana kansallistamista ”valtion puolesta”. Tätä takausta sovelletaan edelleen [150-500] miljoonan euron luottolimiittiin.
(162)
CGD ei tehnyt itsenäisesti päätöksiä likviditeetti- ja luottolimiittien myöntämisestä, vaan ne olivat osa BIC:n ja Portugalin viranomaisten välillä neuvoteltuja myyntiehtoja.
(163)
CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä [200-400] euron likviditeettilimiitti ja BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150-500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen on tämän vuoksi katsottava valtion suoraan toteuttamiksi toimenpiteiksi.
(164)
Näiden toimenpiteiden avulla BPN:n ja sulautuneen yrityksen on helppo saada käyttöönsä edullista likviditeettiä.
(165)
Komissio toteaa CGD:n BIC:lle myöntämästä [200-400] miljoonan euron luottolimiitistä, että se tarjoaa sulautuneen yrityksen rahoitusasemalle turvamarginaalin, jos myynnin jälkeen syntyy talletuspakoa. CGD ei ole myöntänyt tämäntyyppistä luottolimiittiä millekään muulle yksikölle kuin sulautuneelle yritykselle. Tämän vuoksi luottolimiitti tarjoaa taloudellisen edun sulautuneelle yritykselle.
(166)
Valtion takaamaan BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150-500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen […] asti tarjoaa BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle etua niiden kilpailijoihin verrattuna myös likviditeetin saatavuuden osalta.
(167)
Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä (BPN:ää ja BIC:lle myynnin jälkeen sulautunutta yritystä).
(168)
BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myönnetty etu vääristää kilpailua erityisesti siksi, että lainakustannukset ovat rahoitusmarkkinoilla nykyisin suuret.
(169)
Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(170)
CGD:n sulautuneelle yritykselle myynnin jälkeen myöntämä [200-400] miljoonan euron likviditeettilimiitti ja BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150-500] miljoonan euron luottolimiitin säilyttäminen ovat valtiontukea.
6.1.1.4 Mahdollinen tuki ostajalle
(171)
Pankkitiedonannon 49 kohdan mukaan yritystä myytäessä on noudatettava tiettyjä ehtoja, jotta voidaan varmistaa, että tukea ei myönnetä valtion myymän rahoituslaitoksen ostajille. Erityisesti on noudatettava seuraavia ehtoja: myyntiprosessin olisi oltava avoin ja syrjimätön, myynnin olisi tapahduttava markkinaehdoin ja valtion olisi pyrittävä myymään varat ja velat mahdollisimman korkean hintaan.
(172)
Kun tarkastellaan ensimmäistä ehtoa, voidaan todeta, että vaikka myyntiprosessi alkoi avoimena ja syrjimättömänä tarjouskilpailuna, BIC:n tekemä sitova tarjous ei ollut lopullinen monilta suunnitellun toimenpiteen olennaisilta osilta. Tarjouksessa ei esimerkiksi määritetty niiden BPN:n varojen ja velkojen lopullista laajuutta, jotka BIC aikoi ostaa, eikä niiden toimipaikkojen ja työntekijöiden täsmällistä lukumäärää, jotka BIC aikoi säilyttää sulautuneessa yrityksessä. Kaikista näistä seikoista keskusteltiin tarjouskilpailua seuranneissa Portugalin viranomaisten ja BIC:n kahdenvälisissä neuvotteluissa, jotka päättyivät puitesopimuksen tekemiseen 9 päivänä joulukuuta 2011. Edes varsinainen puitesopimus ei ole lopullinen siltä osin, että siinä ei määritetä ostettavan pankin täsmällistä laajuutta. Siinä ei etenkään määritetä niitä varoja ja velkoja, jotka BIC ostaa, vaikka siinä todetaankin selkeästi, että BPN:n osakepääoma on [200-400] miljoonaa euroa myyntiajankohtana. Toisin sanoen BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa ja puitesopimuksessa ei kummassakaan täsmennetä selkeästi, mitä BIC ostaa, vaan niissä esitetään vain täsmällinen kauppahinta.
(173)
Tässä yhteydessä on tärkeää ottaa huomioon, että puitesopimuksen ei pitäisi poiketa BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemän sitovan tarjouksen ehdoista tarjoamalla lisäetuja BIC:lle ja/tai sulautuneelle yritykselle. Kun otetaan huomioon 20 päivänä heinäkuuta 2011 tehdyssä sitovassa tarjouksessa esitetyt varsin yleiset ehdot, BIC voisi helposti saada valtiolta lisäetuja, esimerkiksi supistamalla niiden varojen ja velkojen määrää, jotka se käytännössä ostaa. Nämä lisäedut johtaisivat korkeampaan rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuteen kuin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemä tarjous edellyttää, eikä muutos rikkoisi myyntiprosessin ehtoja.
(174)
Tämän vuoksi komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin esittämään sitoumukseen rajoittaa BPN:n pääomaa siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus myyntiajankohtana on [10-18] prosenttia, kuten BIC:n tarjouksessa esitetään. Portugalin antama lisäsitoumus, jonka mukaan BIC maksaa takaisin pääoman, joka liittyy BIC:n valtiolle tai valtion omistamalla yhteisölle myynnin jälkeen palauttamiin järjestämättömiin lainoihin, varmistaa, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus ei nouse perusteettomasti myynnin jälkeen.
(175)
Kuten 6.1.1.3 kohdassa osoitetaan, kaikki pankin myyntiin BIC:lle liittyvät toimenpiteet sisältävät valtion varojen käyttöä.
(176)
BPN:n rajoituksettomia ensisijaisia omia varoja ei ole määritetty BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa eikä puitesopimuksessakaan (molemmissa esitetään vain myyntiajankohtana edellytetty BPN:n absoluuttinen pääomamäärä; huomioon ei oteta riskipainotettujen omien varojen osuutta eikä BIC:n oikeutta valita erillisyhtiöihin ennen myyntiä siirrettävät varat ja velat). Tämän vuoksi komissio pitää mahdollisena, että BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus voi lopulta olla korkeampi kuin tarjouksen mukainen arvo. Portugalin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan rajoituksettomien ensisijaisten varojen osuus, joka on [10-18] prosenttia, vastaa BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa mainittua tasoa.
(177)
Komissio ottaa kuitenkin huomioon Portugalin sitoumukseen rajoittaa BPN:n pääomaa siten, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus myyntiajankohtana on [10-18] prosenttia, kuten BIC:n tarjouksessa esitetään. Valtio voi näin saada kyseisistä varoista ja veloista mahdollisimman korkean hinnan. Tämä sitoumus on tarpeen sen varmistamiseksi, että BIC:lle ei tarjota etua.
(178)
Käyttämällä oikeuttaan siirtää valtiolle myynnin jälkeen lisää järjestämättömiä luottoja BIC pystyisi supistamaan edelleen pankin kokoa ja korottamaan näin yhdistetyn yrityksen rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta suuremmaksi kuin BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa edellytetään. Tämä toimenpide tarjoaisi BIC:lle lisäedun. Portugalin lisäsitoumus, jonka mukaa BIC maksaa takaisin pääoman, joka liittyy sen valtiolle tai valtion omistamalle yhteisölle myynnin jälkeen palauttamiin järjestämättömiin lainoihin, varmistaa, että rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta ei koroteta lisää myynnin jälkeen. Tämä lisäsitoumus on tarpeen sen varmistamiseksi, että BIC:lle ei tarjota etua.
(179)
Kyseiset toimenpiteet ovat valikoivia, koska ne hyödyttävät yksittäistä yhteisöä eli BIC:tä ja näin ollen myös sulautunutta yritystä.
(180)
Kun otetaan huomioon BPN:n asema Portugalin rahoitusmarkkinoilla, rahoitusalalla käytävä tiukka kilpailu unionin tasolla ja myös se, että BPN kilpailee monien ulkomaisten pankkien Portugalissa sijaitsevien tytäryhtiöiden kanssa, komissio katsoo, että valtion varoista myönnetty etu voi vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(181)
Komissio päättelee Portugalin esittämien sitoumusten perusteella, että prosessin lopputulos, mukaan lukien BIC:n kanssa puitesopimuksen yhteydessä sovitut tekijät, ei olisi muuttanut tarjouskilpailun lopputulosta eikä BIC:lle ole myönnetty myyntiprosessissa minkäänlaista etua.
6.1.2 Tuen määrän arviointi
(182)
BPN ja sulautunut yritys, joka jatkaa BPN:n taloudellista toimintaa, hyötyivät useista valtiontukitoimenpiteistä, joista esitetään yhteenveto seuraavassa.
Taulukko 1
BPN:lle ja sulautuneelle yritykselle myönnetyt tuet
Kuvaus
Määrä (milj. euroa)
a.
CGD:n myöntämät lainat ennen kansallistamista
315
b.
3,9 miljoonan euron omaisuuserien siirto erillisyhtiöihin ennen tarjouskilpailua
1 800 - 4 000
c.
Valtion 15.2.2012 toteuttama pääomankorotus
600
d.
CGD:n BPN:lle myöntämät likviditeettilimiitit (31.12.2011),
[150-500]
joista nimenomaisella valtiontakauksella katettu määrä
[200-400]
e. Likviditeettilimiitit, jotka BIC pyysi sulautunutta yritystä varten:
yritystodistusohjelman jatkaminen
400
uusi likviditeettilimiitti
300
(183)
On todettava, että kaikkia näitä valtiontukitoimenpiteitä ei pidä katsoa kumulatiivisiksi. Portugalin viranomaisten mukaan jotkin toimenpiteet korvasivat toiset (esimerkiksi CGD:n ennen kansallistamista myöntämät alkuperäiset lainat korvattiin kansallistamisen jälkeen BPN:n liikkeeseenlaskemalla yritystodistuksella).
(184)
Toimenpiteet b ja c sisältävät pääomankorotuksia tai niitä vastaavia toimenpiteitä. Toimenpiteiden arvo on vähintään 3 miljardia euroa eli noin 50 prosenttia BPN:n taseesta ennen kansallistamista. Tämän lisäksi Portugalin myöntämä valtiontakaus BPN:n kansallistamisen jälkeen toteuttamalle yritystodistusohjelmalle on yhteensä 5 miljardia euroa. Tästä 4,5 miljardia euroa oli käytetty 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä.
(185)
Toimenpiteisiin kuuluu myös BIC:n oikeus siirtää talletukset, joista maksettava korko on vähintään […] peruspistettä yli viitekoron, tai saada valtiolta korvauksena tällaisiin talletuksiin liittyvä korkoerotus. Portugali arvioi toimenpiteen kustannuksiksi noin […] euroa. Riita-asioihin liittyvien kustannusten siirtäminen valtiolle ja muiden varojen ja velkojen, myös järjestämättömien lainojen, siirtäminen myynnin yhteydessä BPN:stä erillisyhtiöihin, sisältävät valtiontukea, jonka arvoa ei Portugalin mukaan voi määrittää.
6.2 Eri tukitoimenpiteiden soveltuvuus sisämarkkinoille: SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen
(186)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdassa annetaan komissiolle valtuudet todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi ”tuki Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”.
(187)
Komissio tunnustaa, että maailmanlaajuinen rahoituskriisi voi aiheuttaa vakavan häiriön jäsenvaltion talouteen ja että pankkitukitoimenpiteet voivat edistää näiden häiriöiden korjaamista. Komissio on vahvistanut tämän arvion pankkitiedonannossaan, pääomapohjan vahvistamista koskevassa tiedonannossaan (42), arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossaan (43) ja rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossaan (44). Komissio on edelleen sitä mieltä, että valtiontuki voidaan hyväksyä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti, jos rahoitusmarkkinoilla esiintyy uudelleen häiriöitä. Komissio vahvisti tämän kannan antamalla tiedonannon (45), jossa valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annetun tiedonannon voimassaoloaikaa jatketaan 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen.
(188)
Finanssi- ja talouskriisi on vaikuttanut vakavasti erityisesti Portugaliin. Komissio on ottanut nämä vaikutukset huomioon ja hyväksynyt useaan otteeseen (46) Portugalin viranomaisten toimenpiteitä finanssikriisin torjumiseksi. Lisäksi olisi otettava huomioon vaikea finanssi- ja taloustilanne, joka johti siihen, että Portugali pyysi virallisesti kansainvälistä rahoitustukea 7 päivänä huhtikuuta 2011. Tilanne johti yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittamiseen 17 päivänä toukokuuta 2011.
(189)
Komissio päättelee, että BPN:n hallitsematon konkurssi olisi aiheuttanut vakavia seurauksia Portugalin talouteen. Tämän vuoksi kyseisiä toimenpiteitä voidaan arvioida SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti.
6.3. Soveltuvuus sisämarkkinoille rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukaan
(190)
Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa määritetään valtiontukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisen kriisin aikana. Jotta rahoituslaitoksen rakenneuudistus olisi perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen, siihen on rakenneuudistustiedonannon mukaan nykyisessä rahoituskriisissä kuuluttava:
(i)
pankin elinkelpoisuuden palauttaminen;
(ii)
riittävä edunsaajan oma osallistuminen (vastuunjako);
(iii)
riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.
6.3.1 Elinkelpoisuus
(191)
Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 9 ja 10 kohdan mukaan jäsenvaltion on esitettävä kattava ja yksityiskohtainen rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää täydelliset tiedot liiketoimintamallista. Suunnitelmassa olisi osoitettava myös rahoituslaitoksen vaikeuksiin johtaneet syyt, ja sen olisi sisällettävä vaihtoehtoja esitetylle rakenneuudistussuunnitelmalle.
(192)
Rakenneuudistussuunnitelman olisi osoitettava, että pankin strategia perustuu johdonmukaiseen konseptiin ja että pankki on palauttanut pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa ilman valtiontukea.
(193)
Rakenneuudistustukea koskevan tiedonannon 17 kohdassa vahvistetaan, että rahoituslaitoksen (tai sen osan) myynti kolmannelle osapuolelle voi edistää sen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista. Tässä tapauksessa komissio toteaa, että Portugalin viranomaiset ovat päättäneet myydä BPN:n tarjouskilpailumenettelyllä. Sen tuloksena pankkitoiminta myydään BIC:lle tiettyjen mukautusten jälkeen ja tietyt valitut omaisuuserät siirretään erillisyhtiöihin realisoitaviksi pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi komission on arvioitava, onko osaksi ostajan toimintaa (sulautuneessa yrityksessä) siirtyvä BPN:n pankkitoiminta elinkelpoista.
(194)
Komissio totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, että se ei ollut saanut liiketoimintasuunnitelmaa, joka olisi osoittanut BPN:n elinkelpoisuuden sulautuneena yrityksenä BIC:n kanssa. Tämän vuoksi se ei voinut esittää asiaa koskevia päätelmiä. Portugali esitti BPN:n yksityiskohtaisen liiketoimintasuunnitelman ostajan kanssa sulautuneena yrityksenä. Suunnitelma esitettiin tammikuussa 2012 toimitetussa rakenneuudistussuunnitelmassa (johon sisältyvät 3 päivänä helmikuuta 2012 esitetyt toimintaa ja elinkelpoisuutta koskevat lisätiedot).
(195)
Tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan BIC:lle myytävän BPN:n osan taseen loppusumma on huomattavasti pienempi, eli noin […] miljardia euroa, kuin BPN:n tase kansallistamisajankohtana.
(196)
Yhdessä BIC:n omaisuuserien kanssa uuden yksikön yhteenlasketut varat ovat noin […] miljardia euroa.
(197)
Myyntiajankohtana BIC:lle BPN:n tase sisältää vain elinkelpoisemman toiminnan ja pankin hyvälaatuisimmat varat. Etenkin BIC:lle siirrettyä lainasalkkua on puhdistettu ja pääosa epälikvideistä omaisuuseristä on siirretty erillisyhtiöihin.
(198)
BPN:n velat koostuvat pääasiassa vähittäisasiakkaiden talletuksista, joiden määrä on yhteensä 1 669 miljoonaa euroa, ja huonommassa etuoikeusasemassa olevista velkainstrumenteista, joiden määrä on yhteensä 246 miljoonaa euroa.
Taulukko 2
BPN:n tilanne myynnin ja pääomankorotuksen jälkeen (pro forma -arvoina) (47)
Miljoonaa euroa
Talletukset, keskuspankki ja rahoituslaitokset
[…]
Luotot asiakkaille
[…]
Muut varat
[…]
VARAT YHTEENSÄ
[…]
Talletukset
[…]
Muut velat
[…]
Huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkainstrumentit
[…]
VELAT YHTEENSÄ
[…]
Oma pääoma
[…]
VELAT JA OMA PÄÄOMA YHTEENSÄ
[…]
(199)
BIC jatkaa väliaikaishallinnon jo käynnistämiä rakenneuudistustoimenpiteitä, joilla puututaan BPN:n ongelmien syihin.
(200)
Kuten 24 kappaleessa todetaan, pankin koko johto on korvattu uusilla henkilöillä. Kun otetaan huomioon BPN:n kansallistamiseen johtaneet erityisolosuhteet ja erityisesti useat petokset, joihin pankin entisen johdon väitetään syyllistyneen, uusi johto on nostanut useita kanteita (48) pankin etujen puolustamiseksi. Pankin riskinhallintamenettelyt on uudistettu kokonaan alan parhaiden käytäntöjen mukaisiksi.
(201)
BPN:n uusi johto keskittyy myös kustannusrakenteen optimointiin, ja se on toteuttanut monia aloitteita toimintakustannusten supistamiseksi. Toimintakustannukset ovatkin supistuneet noin […] miljoonalla eurolla ja henkilöstökustannukset […] miljoonalla eurolla joulukuun 2008 ja joulukuun 2010 välisenä aikana.
(202)
Tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan BIC:n strategiana on keskittyä ydintoimintaansa vähittäispankkina ja hyödyntää BPN:n verkostoa siten, että pankista tulee Portugalin ja Angolan välisen kaupankäynnin ja rahoitustoimien ensisijainen pankki.
(203)
Suunnitelma perustuu realistisiin makrotaloudellisiin oletuksiin, kun otetaan huomioon Portugalin nykyinen markkinatilanne. Talousennusteiden mukaan taantuman odotetaan jatkuvan vuoteen 2014.
(204)
Rahoitusennusteiden perusteella sulautuneen yrityksen pitäisi rakenneuudistuskauden lopulla (31 päivänä joulukuuta 2016) jopa stressiskenaarion mukaan pystyä kattamaan kustannuksensa ja sen oman pääoman tuoton (ROE) arvioidaan olevan noin [1-10] prosenttia.
(205)
Suunnitelmien mukainen alustava pääomapohja ylittää selkeästi vähimmäispääomavaatimukset, ja rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus on noin [10-18] prosenttia valtion toteuttaman pääomankorotuksen jälkeen.
(206)
Valtion toteuttaman merkittävän pääomankorotuksen jälkeen pankin ennustetun pääomatason odotetaan rakenneuudistuskauden aikana ja sen jälkeen ylittävän vähimmäisvaatimukset ja turvaavan näin pankin maksuvalmiuden. Portugalin toimittaman liiketoimintasuunnitelman ja tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan rajoituksettomien ensisijaisten varojen osuus on perusskenaariossa noin [8-12] prosenttia rakenneuudistuskauden lopulla (31 päivänä joulukuuta 2016). Tämä on hieman enemmän kuin BdP:n 10 prosentin lakisääteinen vähimmäisvaatimus, jota sovelletaan joulukuusta 2012 alkaen (49). Stressiskenaariossa kyseinen arvo ([7-11] prosenttia) alittaa hienoisesti vähimmäisvaatimuksen, kuten 207 kappaleeseen sisältyvä kuvio osoittaa.
(207)
Tämänsuuntaisen kehityksen odotetaan olevan seurausta pääasiassa tarpeesta toteuttaa tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukainen liiketoimintasuunnitelma, jonka mukaan talouteen myönnetään enemmän luottoja. Lisäksi siihen vaikuttavat rakenneuudistussuunnitelman ensimmäisten toteutusvuosien negatiiviset tulokset. Negatiiviset tulokset johtuvat lähinnä pankin edelleen raskaasta kustannusrakenteesta sen toiminnan volyymiin verrattuna ja BIC:n toteuttaman rakenneuudistuksen kustannuksista.
Kuvio 1
Sulautunutta yritystä BPN/BIC koskevat perusskenaarion mukaiset ennusteet kaudella 2012-2016
[…]
(208)
Likviditeetin osalta liiketoimintasuunnitelma perustuu lähinnä talletuksiin, joiden määrän ennustetaan kasvavan [1-10] prosenttia vuodessa. Komissio katsoo, että vakaan rahoituksen tarjoaminen sulautuneelle yritykselle talletusten kautta on merkittävä osa rakenneuudistussuunnitelmaa. Kun otetaan huomioon sulautuneen yrityksen pieni koko ja sen kasvupotentiaali, talletuskehitystä koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta.
(209)
Samalla komissio katsoo, että sulautuneen yrityksen elinkelpoisuuden varmistamiseksi sille ei pitäisi tarjota kannustimia korvata talletukset tukkumarkkinarahoituksella. Samasta syystä on tärkeää, että BIC:n pyytämästä likviditeettilimiitistä, jolla katetaan mahdollinen talletuspako, maksettavaa korvausta korotetaan siten, että korko on vähintään Euribor + […] peruspistettä. Portugalin tältä osin antama sitoumus on tarpeen sen varmistamiseksi, että rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille, kun otetaan huomioon se, että […] on merkittävä määrä talletuksia, joista maksetaan tällä hetkellä korkeampaa korkoa kuin Euribor + […] peruspistettä. Tällä korkotasolla BIC voi päättää olla säilyttämättä kyseisiä talletuksia. Jos uudesta likviditeettilimiitistä maksettavaa korvausta ei vahvisteta tasolle, joka kannustaa BIC:tä säilyttämään talletukset tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaisella tasolla, tämä saattaa houkutella BIC:tä korvaamaan talletukset CGD:ltä saatavalla edullisemmalla rahoituksella. Tällainen korvaaminen saattaisi parantaa sulautuneen yrityksen lyhyen aikavälin kannattavuutta, mutta vaarantaisi samalla sen elinkelpoisuuden.
(210)
Tässä yhteydessä on myös tärkeää huomata, että sovellettaessa Euribor-korkoa, johon lisätään […] peruspistettä, likviditeettilimiitti myönnetään edelleen suotuisammin ehdoin kuin ehdot, jotka BIC pystyisi todennäköisesti saamaan markkinoilta. Vaikka komissiolle ei ole toimitettu vertailukelpoista viitearvoa vastaavien markkinatransaktioiden osalta, komissio pitää epätodennäköisenä, että markkinoilla olisi saatavilla yhtä suurta luottolimiittiä yhtä pitkäksi juoksuajaksi edes korkeammalla korolla. Lisäksi komissio pitää viitteellisenä sitä, että CGD:n […] myöntämistä lainoista maksettava korvaus vahvistettiin tasolle, joka vastaa […] kuukauden Euribor-korkoa korotettuna […] peruspisteellä.
(211)
Edellä esitetyn perusteella komissio ei enää epäile BPN:n elinkelpoisuutta.
6.3.2 Tuen rajaaminen välttämättömään ja vastuunjako
(212)
Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukaan tuensaajan riittävä oma osallistuminen on tarpeen, jotta tuen määrä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään ja kilpailun vääristyminen sekä moraalikato voidaan ehkäistä. Tätä varten: a) sekä rakenneuudistuskustannuksia että tuen määrää olisi rajoitettava ja b) merkittävä omavastuu varmistettava.
(213)
Tuensaajapankin osallistumista kustannuksiin koskevat periaatteet vahvistetaan rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 3 jaksossa. Tiedonannon mukaan i) rakenneuudistustuki on rajoitettava niin, että se kattaa kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi; ii) tuensaajapankin olisi osallistuttava rakenneuudistukseen mahdollisimman paljon omilla varoillaan, esimerkiksi myymällä omaisuuseriään; iii) riittävän osan rakenneuudistukseen liittyvistä kustannuksista kantavat pankkiin sijoittaneet, jotka kattavat tappioita käytettävissä olevalla pääomalla ja maksavat asianmukaisen vastikkeen valtion tukitoimista. Vastuunjaolla on kaksi tavoitetta: rajoittaa kilpailun vääristymistä ja ehkäistä moraalikato (50).
(214)
Rakenneuudistussuunnitelman olisi osoitettava selkeästi, että tuki rajataan välttämättömään vähimmäismäärään. Valtion ei pitäisi yksinään kantaa rakenneuudistuksen kuluja, vaan mahdollisimman suuri osa taakasta kuuluu pankkiin sijoittaneille. Toisin sanoen pankin ja sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistukseen mahdollisimman paljon omilla varoillaan. Rakenneuudistustuki olisi rajoitettava niin, että se kattaa kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Tämä tarkoittaa, että yritykselle ei pitäisi myöntää julkisia varoja, joita voitaisiin käyttää sellaisen markkinoita vääristävän toiminnan rahoittamiseen, joka ei liity rakenneuudistukseen, kuten hankintoihin (51).
(215)
Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 23 kohdassa todetaan rakenneuudistuksen kustannusten rajoittamisesta, että rakenneuudistustuen olisi rajoituttava kustannuksiin, jotka ovat elinkelpoisuuden palauttamiseksi välttämättömiä.
(216)
Komission on tätä varten arvioitava Portugalin viranomaisten väitettä, jonka mukaan BPN:n myyntiin BIC:lle liittyvät kustannukset ovat alhaisemmat kuin kustannukset, jotka Portugalille aiheutuisivat BPN:n konkurssimenettelystä. Lisäksi sen on arvioitava, onko BPN:n rakenneuudistukseen myönnetty tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään.
(217)
Komissio kyseenalaisti 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä monia osia näiden kahden eri skenaarion välisestä kvantitatiivisesta arvioinnista, jonka Portugali oli tuolloin esittänyt.
(218)
Tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa Portugali esitti ajantasaistetun vertailun näiden skenaarioiden välillä. Se muutti alustavia oletuksiaan puuttuakseen keskeisimpiin epäilyihin hallitun konkurssimenettelyn kustannuksista, jotka komissio oli esittänyt 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä. Portugali antoi lisätietoja erityisesti lainapääoman alentamisesta (haircut) ja huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden kohtelusta.
(219)
Portugali esitti lisätietoja ja vaihtoehtoisen viitearvon oletuksista, joita se oli soveltanut kirjanpitoarvon alentamiseen (haircut) 30-50 prosentilla lainojen myynnin yhteydessä. Portugali esitti myös lopulliset numerotiedot lainoista, joista BIC viimeisten analyysien mukaan vastaisi. Kyseinen lainasumma ei ollut tiedossa vielä alkuperäisen vertailun tekoajankohtana 17 päivänä helmikuuta 2012. Portugali myös poisti hallittua konkurssimenettelyä koskevasta skenaariosta kustannukset, jotka liittyivät eräiden huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoille maksettaviin korvauksiin (kuten 221 kappaleessa täsmennetään).
(220)
Komissio katsoo, että kun huomioon otetaan nykyinen taloustilanne ja pankkisektorin toiminnan huomattava supistuminen, nimellisarvon alentaminen (haircut) lainasalkun myynnin yhteydessä on perusteltua. Jos lainat olisi säilytettävä niiden juoksuajan päättymiseen asti, valtion olisi vastattava rahoituskustannuksista ja luottoriskistä. Tämän vuoksi komissio voi hyväksyä Portugalin toimittamista arvoista alhaisemmat estimaatit eli lainapääoman alentamisen [20-50] prosentilla.
(221)
Huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijoiden osalta komissio toteaa, että 245 miljoonan euron kokonaismäärä koostuu useista liikkeeseenlaskuista. Saattaakin olla mahdollista, että […]. Portugali totesi, että kunkin liikkeeseenlaskun edellytyksiä koskevan oikeudellisen analyysin jälkeen […].
(222)
Taulukossa 3 esitetään edellä 219-221 kappaleessa mainittuihin tarkistettuihin oletuksiin perustuva yleiskatsaus arvioiduista rahavirroista yritykseen ja yrityksestä pois. Kyseisessä arviossa otetaan huomioon vain kahteen skenaarioon liittyvät marginaalikustannukset (eikä jo aiheutuneita kustannuksia), ja se perustuu BPN:n tasetietoihin ajankohtana, jolloin se myytiin BIC:lle (52).
Taulukko 3
Skenaarioiden vertailu: myynti BIC:lle ja hallittu konkurssimenettely (miljoonina euroina)
Myynti BIC:lle
Konkurssi
RAHAVIRRAT YRITYKSESTÄ
1
Rahoituksen maksaminen luottolaitoksille
[…] (53)
2
Asiakastalletusten maksu
[…]
3
Pääoman lisäys
[…]
4
Huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat, pl. liikkeeseenlaskut ilman eräpäivää - TBC
[…]
Rahavirrat yrityksestä yhteensä
[…]
[…]
Myynti BIC:lle
Konkurssi
RAHAVIRRAT YRITYKSEEN
5
Luottojen myynti asiakkaille (2 114 milj. EUR, kun lainapääomaa alennettu 30 %)
[…]
6
Korvaukset talletuksista ja lainoista luottolaitoksille
[…] (54)
7
BPN:n myyntihinta
[…]
8
Palkkio talletusten myynnistä - 2 % talletusten yhteenlasketusta määrästä
[…]
Rahavirrat yritykseen yhteensä
[…]
ARVIOITU EROTUS
[…]
[…]
(223)
Hallittuun konkurssimenettelyyn liittyvät vaihtoehdot, joissa valtio maksaisi kaikki talletukset (pl. huonommassa etuoikeusasemassa olevat velkojat, joilla on hallussaan joukkovelkakirjalainoja, joilla ei ole erääntymispäivää) ja vastaisi kaikista luottolaitoksiin liittyvistä vastuista, olisivat kalliimpia kuin myynti BIC:lle.
(224)
Komissio myöntää, että useisiin oletuksiin liittyy epävarmuustekijöitä, etenkin mahdollisuuteen periä takaisin BIC:lle siirretyt luotot. Lisäksi olisi otettava huomioon, että hallitulla konkurssimenettelyllä voisi olla kielteisiä heijastusvaikutuksia koko pankkialaa koskevaan luottamukseen ja jäsenvaltion valtionvelan luokitukseen.
(225)
Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio päättelee, että rakenneuudistusta koskeva vaihtoehto eli pankin myynti BIC:lle edistää tuen rajaamista välttämättömään.
(226)
BPN sai merkittävän määrän tukea ennen kansallistamistaan ja sen jälkeen, kuten 182-185 kappaleessa todetaan. Tuki oli tarpeen, jotta pankki pystyi jatkamaan toimintaansa valitun rakenneuudistusvaihtoehdon toteutusjakson ajan. Kyseinen vaihtoehto muodostuu elinkelpoisten osien myynnistä BIC:lle ja heikkolaatuisten omaisuuserien realisoinnista pitkällä aikavälillä. Rakenneuudistuksen jälkeen BPN lopettaa toimintansa itsenäisenä pankkina. BIC:n ostaman vähittäispankkitoiminnan taseen loppusumma on alle 35 prosenttia BPN:n taseesta ennen kansallistamista. Nykyisissä markkinaolosuhteissa nämä toimenpiteet (ja etenkin muiden kuin vähittäispankkitoiminnan omaisuuserien irrottaminen erillisyhtiöihin) liittyvät läheisesti markkinoille jäävän pankin elinkelpoisuuteen. Muu kuin vähittäispankkitoimintaan liittyvä liiketoiminta on siirretty erillisyhtiöihin ja realisoidaan ajan mittaan. Komissio myöntää, että BPN:n rakenneuudistuksen toteuttamisen merkittävä viivästyminen on yhteydessä poikkeuksellisiin olosuhteisiin, joista Portugalin talous on kärsinyt ja jotka johtivat yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittamiseen 17 päivänä toukokuuta 2011.
(227)
Kuten komissio totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, BIC edellyttää lisätoimenpiteitä (ks. 56 kappale) niiden toimenpiteiden ohella, jotka toteutettiin BPN:n hyväksi ennen myyntiä.
(228)
Komissio pohti 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, oliko BIC:n edellyttämä pääomankorotus rajattu välttämättömään vähimmäismäärään pankin elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Kun otetaan huomioon BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemässä tarjouksessa edelletyt taseen mukautukset ja BPN:n kesäkuun 2011 tilinpäätöstiedot, Portugali arvioi, että [200-400] miljoonan euron pääoma vastaa [10-18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta.
(229)
Portugalin mukaan pääomataso on seurausta tarjouskilpailumenettelystä, kun huomioon otetaan myös BIC:n valtiolle maksama ostohinta (40 miljoonaa euroa). Se on perusteltu kustannuksilla, joita pankin uudelleensuuntaaminen ydinliiketoimintaan aiheuttaa, ja tarpeella ylläpitää riittävä pääomapuskuri ylimääräisen pääoman turvin. Portugali katsoo, että puskuri on riittävä asianmukaisen oman pääoman tason ylläpitämiseksi erityisesti ensimmäisinä sulautumista seuraavina vuosina, kun huomioon otetaan myös BPN:n heikko maine ja Portugalin vaikea taloustilanne.
(230)
On syytä todeta, että tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan vakavaraisuussuhteen arvioidaan saavuttavan [8-12] prosentin tason myyntiä seuraavan neljännen vuoden lopussa, jolloin stressiskenaarion mukainen taso on [7-11] prosenttia (hieman alle Portugalin lakisääteisen 10 prosentin vaatimuksen).
(231)
Tämän vuoksi komissio päättelee, että vakavaraisuussuhde, joka vastaa [10-18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuutta, on tulosta tarjouskilpailumenettelystä ja välttämätön pankin elinkelpoisuuden varmistamiseksi tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti.
(232)
Komissio suhtautuu myönteisesti myös siihen, että puitesopimukseen sisältyy BIC:n sitoutuminen siihen, ettei se maksa BPN:n osalta osinkoa tai vastaavia etuja osakkaille viiteen vuoteen. Kyseisen sitoumuksen tarkoituksena on varmistaa, että BPN:n sijoitettu pääoma ei poistu välittömästi pankista osakkeenomistajille jaettavina varoina.
(233)
BIC:n lopulta ostamat varat poikkeavat BIC:n 20 päivänä heinäkuuta 2011 tekemästä tarjouksesta, ja BIC varaa myös itselleen oikeuden palauttaa järjestämättömät lainat. Jotta tuki voidaan rajata välttämättömään, komissio katsoo, että riskipainotettujen varojen mahdollista vähenemistä valtiolle palautettujen lainojen johdosta olisi kompensoitava vastaavalla pääoman supistuksella, joka on [10-18] prosenttia riskipainotettujen varojen vähennyksestä. Pääoman supistaminen voitaisiin toteuttaa valtiolle palautettavien uusien lainojen kirjanpitoarvoa alentamalla (haircut).
(234)
Komissio toteaa BIC:n ehdottaneen, että sulautettu yritys voisi säilyttää [10-18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden, vaikka se palauttaisi järjestämättömät lainat, lisäämällä uusien lainojen tarjontaa talouteen. Komissio katsoo, että tämä toimenpide ei rajaa tukea välttämättömään seuraavista syistä. BIC:n vakavaraisuussuhde ennen myyntiä on alhaisempi kuin myyntiajankohdan [10-18] prosenttia. Kun BPN:n sulautuminen BIC:hen on toteutettu, sulautuneen yrityksen rajoituksettomat ensisijaiset omat varat vähenevät välittömästi (kuten tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan). Jos sulautunut yritys haluaa säilyttää [10-18] prosentin rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden sulautumisen jälkeen, sen pääomataso ylittäisi BIC:n omat ennusteet. Tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa on jo otettu huomioon uusien lainojen myöntäminen talouteen ja tämän vuoksi BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen (erittäin korkeaa) [10-18] prosentin osuutta myyntiajankohtana pidetään riittävänä. Tästä syystä uusien lainojen myöntämiseen ei ole tarpeen osoittaa enemmän pääomaa kuin tammikuussa 2012 esitetyssä rakenneuudistussuunnitelmassa arvioidaan. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin sitoutumiseen siihen, että BPN:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus ei ylitä [10-18] prosenttia, kun pankki myydään Banco BIC:lle. Jos järjestämättömät lainat siirretään myynnin jälkeen valtiolle tai jollekin valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle, BIC tai sulautunut yritys maksavat valtiolle tai valtion määräysvallassa olevalle yhteisölle takaisin näihin lainoihin liittyvän pääomamäärän [10-18] prosenttiin asti lainan riskipainotetuista varoista.
(235)
Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa todetaan, että ostokielto on tarpeen tuen rajaamiseksi välttämättömään. Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 23 kohdassa todetaan, että ”yritykselle ei pitäisi myöntää julkisia varoja, joita voitaisiin käyttää sellaisen markkinoita vääristävän toiminnan rahoittamiseen, joka ei liity rakenneuudistukseen. Esimerkiksi muiden yritysten osakkeiden hankintaa tai uusia sijoituksia ei voida rahoittaa valtiontuella, ellei se ole välttämätöntä yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi”.
(236)
Komissio toteaa, että tammikuussa 2012 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan sulautunut yritys on elinkelpoinen ja sen oman pääoman tuoton (ROE) odotetaan olevan hyväksyttävällä tasolla. Sen uskotaan tuottavan jopa voittoa. Elinkelpoisuuden palautuminen ei ole hankintojen varassa. Komissio toteaa, että ostokielto varmistaa sen, että rakenneuudistuksen kannalta välttämättömänä pidettävä pääoma säilyy pankissa ja edistää näin sen elinkelpoisuuden palauttamista. Komissio katsoo tältä osin, että Portugalin sitoutuminen ostokiellon asettamiseen on tarpeen, jotta voidaan varmistaa rakenneuudistustuen soveltuminen sisämarkkinoille.
(237)
Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa edellytetään oman rahoitusosuuden osalta, että valtion ei pidä yksinään kantaa rakenneuudistuksen kuluja vaan osa kustannuksista kuuluu entisille sijoittajille ja osakkeenomistajille. Tämä vaatimus varmistaa, että pelastamistukea saaneet pankit kantavat riittävän vastuun aikaisemman toimintansa seurauksista ja luovat asianmukaiset kannustimet tulevaa toimintaansa varten.
(238)
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio suhtautuu myönteisesti siihen, että osakkaat ovat menettäneet pankkiin sijoittamansa varat ilman korvausta. Ne osallistuvat näin riittävällä tavalla vastuunjakoon pankista, jonka arvo oli negatiivinen kahden Portugalin nimittämän riippumattoman yhteisön arvioiden perusteella. Komissio pitää myönteisenä myös sitä, että BPN:n johtokunnan jäsenet on vaihdettu kansallistamisprosessin yhteydessä.
(239)
Komissio kuitenkin toteaa, että huonommassa etuoikeusasemassa olevien velkainstrumenttien haltijat, joiden hallussa on 245 miljoonaa euroa, säilytetään yksityistettävässä pankissa ja nämä voivat edelleen saada korkokuponkeja.
(240)
Kuten rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 26 kohdassa todetaan, ”pankkien ei kuitenkaan pitäisi käyttää valtiontukea omista varoista (oma pääoma ja etuoikeusasemaltaan huonompi velka) suoritettavan korvauksen maksamiseen silloin kun ne eivät saa toiminnastaan riittävää tuottoa”.
(241)
BPN ei ole rakenneuudistuskautensa osalta noudattanut rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 26 kohdassa vahvistettua sekamuotoisia pääomainstrumentteja koskevaa komission politiikkaa. Tältä osin komissio selvensi, että tuensaajapankkien harkinnanvarainen tappioiden tasaaminen (esimerkiksi ottamalla käyttöön vararahastoja tai vähentämällä omaa pääomaa) rakenneuudistuksen yhteydessä osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron maksamiseksi ei periaatteessa sovellu yhteen vastuunjakotavoitteen kanssa. Komissio toteaa, että kuponkikoron maksaminen ei ole tämän periaatteen mukaista ja sitä olisi kompensoitava perusteellisemmalla rakenneuudistuksella (55).
(242)
Komissio katsoo, että pankin perusteellisempi rakenneuudistus voi riittää kompensoimaan vastuujaossa esiintyvät puutteet.
(243)
Koska pankki kuitenkin nyt myydään, osto-optioiden kieltäminen 31 päivään joulukuuta 2016 asti on tarpeen, jotta voidaan varmistaa pankin pääoman haltijoiden osallistuminen vastuunjakoon vaaditulla vähimmäismäärällä.
(244)
Komissio ottaa tässä yhteydessä huomioon Portugalin sitoutumisen siihen, että osallistuakseen BPN:n rakenneuudistusprosessin rahoittamiseen, Banco BIC, sulautunut yritys ja Portugalin viranomaiset eivät käytä 31 päivään joulukuuta 2016 asti mitään osto-optioita, jotka liittyvät huonommassa etuoikeusasemassa oleviin velkainstrumentteihin, joka BPN on laskenut liikkeeseen ennen myyntiajankohtaa.
(245)
Komissio toteaa, että kustakin 182-185 kappaleessa mainitusta tukitoimenpiteestä, erityisesti takauksista, pääomankorotuksesta ja omaisuuserien siirrosta erillisyhtiöihin, maksettu korvaus ei ole asiaa koskevien komission tiedonantojen mukainen.
(246)
Valtion myöntämistä takauksista maksettu korvaus oli 20 peruspistettä, mikä on selvästi alle rahoituslaitosten liikkeeseenlaskemille velkakirjoille myönnettävien valtiontakausten korvauksia koskevien komission sääntöjen soveltamisesta seuraavan tason.
(247)
Helmikuussa 2012 toteutettuun BPN:n 600 miljoonan euron pääomankorotukseen ei selvästikään liity pääomapohjan vahvistamista koskevan tiedonannon mukaista korvausta. Portugalin viranomaiset eivät nimittäin odottaneet saavansa minkäänlaista korvausta sijoitetusta pääomasta. Käytännössä pääomankorotus toteutettiin, jotta pankki voitaisiin myydä negatiiviseen hintaan.
(248)
Kun tarkastellaan varojen siirtämistä erillisyhtiöihin niiden kirjanpitoarvosta, komissio myöntää, että varojen siirtämisellä kolmeen erillisyhtiöön pyritään suojelemaan BPN:n elinkelpoisuutta ja mahdollistamaan sen myynti. Kirjanpitoarvoon toteutettu siirto sisältää kuitenkin valtiontukea, joka ei vastaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon keskeisiä vaatimuksia. Siirto toteutetaan kirjanpitoarvoon, joka on selvästi todellista markkina-arvoa korkeampi, eikä tästä ole tarkoitus maksaa valtiolle minkäänlaista korvausta. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa todetaan, että perusteellisella rakenneuudistuksella voidaan kompensoida mahdolliset poikkeamat tiedonannossa määritellyistä keskeisistä kriteereistä, hinta mukaan lukien. Koska BPN:ssä on tarkoitus toteuttaa perusteellinen rakenneuudistus, komissio voisi sen perusteella päätellä, että toimenpide täyttää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa asetetut edellytykset. Näin ollen varojen siirtämistä erillisyhtiöihin voitaisiin arvioida yhdessä muiden BPN:n hyväksi toteutettujen toimenpiteiden kanssa ja osana perusteellista rakenneuudistusta.
(249)
Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 25 kohdan mukaan poikkeaminen asianmukaisesta ennalta sovitusta vastuunjaosta, mikä on voitu poikkeuksellisesti hyväksyä pelastamisvaiheessa rahoitusjärjestelmän vakauden säilyttämiseksi, on kompensoitava rakenneuudistuksen myöhempään vaiheeseen ajoittuvalla osallistumisella, esimerkiksi takaisinperintälausekkeilla ja/tai pidemmälle menevällä rakenneuudistuksella, johon kuuluu lisätoimenpiteitä kilpailun vääristymien rajoittamiseksi.
(250)
Komissio katsoo, että BPN:n rakenneuudistus on riittävän perusteellinen. Komissio toteaa, että BPN on pieni pankki ja että se lopettaa toimintansa itsenäisenä pankkina rakenneuudistuksen jälkeen. BIC:n ostaman vähittäispankkitoiminnan taseen loppusumma on alle 35 prosenttia BPN:n taseesta ennen kansallistamista. Muu kuin vähittäispankkitoimintaan liittyvä liiketoiminta on lopetettu lopullisesti.
(251)
Tämän vuoksi komissio voi päätellä, että vastuunjako on riittävä, kun otetaan huomioon BPN:n perusteellinen rakenneuudistus.
6.3.3 Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet
(252)
Kun tarkastellaan toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi, rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa todetaan, että tällaisten toimenpiteiden luonne ja muoto riippuvat tukimäärästä sekä edellytyksistä ja olosuhteista, joissa tuki myönnettiin, sekä niiden markkinoiden ominaisuuksista, joilla tuensaajapankki harjoittaa toimintaa.
(253)
Vaikka BPN:n saama tukimäärä on merkittävä, on otettava huomioon pankin rajallinen koko. Kuten rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 32 kohdassa todetaan, komissio arvioi tuen todennäköiset vaikutukset markkinoihin, joilla tuensaajapankki toimii rakenneuudistuksen jälkeen. Ensiksi arvioidaan pankin koko ja suhteellinen merkitys markkinoilla sen elinkelpoisuuden palauduttua.
(254)
Tässä yhteydessä komissio toteaa, että BPN ei enää jatka toimintaansa samana taloudellisena yksikkönä kuin ennen valtion toimenpidettä (56). Se on kansallistettu, ja siinä on toteutettu perusteellinen rakenneuudistus. Näiden toimenpiteiden jälkeen markkinoilla kilpaileva pankki on kooltaan paljon pienempi.
(255)
Vuoden 2008 lopussa BPN oli Portugalin seitsemänneksi suurin rahoituslaitos taseen loppusummalla mitattuna. Kansallistamisestaan alkaen pankin koko on pienentynyt erityisesti talletuspaon vuoksi. Vuoden 2011 puolivälissä se oli 12. suurin pankki, jonka osuus markkinoista niin talletusten kuin lainojen osalta oli alle prosentti. Talletusten ja lainojen määrä lähes puolittui kaudella 2008-2011.
(256)
Portugali totesi 24 päivänä lokakuuta 2011 annetusta päätöksestä esittämissään huomautuksissa, että ennen kansallistamista BPN:n markkinaosuus oli noin [1-2] prosenttia. Kansallistamisen jälkeen BPN:ssä toteutettiin merkittävä rakenneuudistus ja sen kokoa supistettiin edelleen. Jopa sulauduttuaan BIC:n kanssa uuden sulautuneen yrityksen markkinaosuus Portugalissa on alle [ 1] prosenttia, kun BPN:n nykyinen markkinaosuus on noin [ 1] prosenttia asiakkaille myönnettyjen luottojen ja talletusten osalta ja BIC:n markkinaosuus on noin [ 1] prosenttia luottojen ja [ 1] prosenttia talletusten määrän perusteella.
(257)
Komissio toteaa myös, että pankkitoiminnan myyminen tarjouskilpailumenettelyä noudattaen antoi kilpailijoille mahdollisuuden ostaa BPN:n tuotemerkki ja liiketoiminta ja rajoitti näin kilpailun vääristymistä.
(258)
Komissio suhtautuu myönteisesti myös 56 kappaleen xiii alakohdassa kuvailtuun osingonjakopolitiikkaan.
(259)
Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 44 kohdassa mainitaan myös, että pankit eivät saa tuoda valtiontukea esiin kilpailuetuna, kun ne markkinoivat rahoitustarjouksiaan. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin sitoumukseen, jonka mukaan BIC ei viittaa valtiontukeen markkinointikampanjoissaan tai sijoittajille suunnatussa viestinnässään.
(260)
Komissio epäili 24 päivänä lokakuuta 2011 annetussa päätöksessä, olivatko suunnitellut toimenpiteet riittäviä, kun huomioon otetaan tuen suuri määrä ja se, että BPN oli hyötynyt pääomankorotuksesta, takauksista ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevista toimenpiteistä, joista ei ollut maksettu asiaa koskevissa tiedonannoissa edellytettyjä korvauksia.
(261)
Komissio totesi erityisesti, että kun pankki toimisi markkinoilla, sen alustava rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus olisi [10-18] prosenttia. Tämä ylittää tuntuvasti vuoden 2011 lopussa edellytetyn 9 prosentin vähimmäisosuuden ja vuoden 2012 lopussa edellytetyn 10 prosentin vähimmäisosuuden.
(262)
Lisäksi BIC pyysi oikeutta myydä takaisin […] kuukauden kuluessa sellaiset järjestämättömät lainat, joista ei ole saatu tuottoa vähintään […] päivään (enimmäismäärä on […] prosenttia lainasalkun yhteenlasketusta nimellisarvosta). Se edellytti myös sitä, että CGD:n myöntämää kahdentyyppistä likviditeettitukea jatketaan. Ensinnäkin edellytyksenä on, että valtion takaamaan yritystodistusohjelmaan liittyvää, enintään [150-500] miljoonan euron luottolimiittiä jatketaan kolmen vuoden ajan ja CGD sitoutuu […] asti siihen, ettei se muuta luottolimiitin ehtoja. Toisena edellytyksenä on CGD:n myöntämä enintään [150-350] miljoonan euron luottolimiitti, jolla korvataan talletusten lasku alle 1,8 miljardin euron. Tästä maksettava korvaus on Euribor-korko korotettuna […] peruspisteellä.
(263)
Tämän pitäisi varmistaa, että sulautunut yritys ei käytä valtiontukea kasvattamaan toimintaansa kilpailijoiden kustannuksella ja että aiheutettuun kilpailun vääristymiseen puututaan asianmukaisesti.
(264)
Kun otetaan huomioon kireä markkinatilanne ja tiukat toimintaehdot, jotka Portugali asetti pankkisektorilleen yhteistyöpöytäkirjan allekirjoittamiseen johtaneiden tapahtumien vuoksi, komissio katsoo, että nämä likviditeettilimiitit vaikuttavat huomattavasti siihen, missä määrin sulautunut yritys pystyy kilpailemaan markkinoilla tukea saamattomien kilpailijoiden kanssa.
(265)
Valtiontukea voidaan tämän vuoksi pitää sisämarkkinoille soveltuvana ainoastaan, jos on toteutettu riittävät toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valtiontukea ei käytetä kilpailijoiden vahingoksi, kun osa kilpailijoista ei ole saanut samanlaista julkista tukea. Tukea saaneiden ja tukea saamattomien pankkien välillä olisi säilytettävä tasapuolinen kilpailu. Valtiontuella ei pitäisi vähentää tukea saamattomien pankkien kannustimia kilpailla, investoida ja innovoida eikä myöskään luoda markkinoille pääsyn esteitä, jotka voivat vaikuttaa kielteisesti rajat ylittävään toimintaan.
(266)
On tarpeen varmistaa, että sulautunut yritys ei hyödy kilpailuedusta, joka on seurausta likviditeettiriskin siirtymisestä valtiolle ja pääomapanoksesta.
(267)
Jotta voidaan rajoittaa kilpailun vääristymistä, joka johtuu siitä, että pankin vakavaraisuussuhde ylittää vaaditun vähimmäistason (ks. 261 kappale), komissio katsoo, että riskipainotettujen varojen mahdollista vähenemistä valtiolle palautettujen lainojen johdosta olisi kompensoitava vastaavalla pääoman supistuksella. Tämän vuoksi Portugalin antama sitoumus BPN:n pääoman enimmäistasosta on välttämätön sen varmistamiseksi, että rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille.
(268)
Komissio katsoo, että BPN:n yritystodistusohjelmaan liittyvän [150-500] miljoonan euron luottolimiitin voimassaoloaika on rajattava […] vuoteen. Lisäksi toisesta likviditeettilimiitistä maksettavan korvauksen pitäisi olla lähempänä markkinaehtoja eli Euribor-korko korotettuna […] peruspisteellä. Samalla Portugalin olisi pyydettävä komissiolta ennakkohyväksyntä CGD:n tai valtion mahdollisesti myöntämille luottolimiiteille tai takauksille 31 päivään joulukuuta 2016 asti, jotta voidaan varmistaa, ettei näitä rajoituksia kierretä. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin antamiin likviditeettilimiittejä koskeviin sitoumuksiin, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että rakenneuudistustuki soveltuu sisämarkkinoille.
(269)
Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukaan ostokiellolla ja kilpailun vääristymisellä on yhteys toisiinsa. Tiedonannon 39 ja 40 kohdassa todetaan, että ”valtiontukea ei saa käyttää vahingoittamaan kilpailijoita, jotka eivät saa samanlaista julkista tukea” ja että ”pankkien ei pitäisi käyttää valtiontukea kilpailevien yritysten ostamiseen”. Komissio suhtautuu myönteisesti 236 kappaleessa mainittuun Portugalin antamaan sitoumukseen, jonka mukaan ostokieltoa sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2016 asti.
(270)
BIC:n oikeuden palauttaa valtiolle muita järjestämättömiä lainoja pitäisi päättyä […], eikä […] kuukauden kuluttua myyntiajankohdasta. Komissio katsoo, että BIC:llä on ollut mahdollisuus analysoida BPN:n lainakantaa tarjouskilpailumenettelyn alusta alkaen ja erityisesti puitesopimuksen allekirjoittamisen jälkeen 9 päivänä joulukuuta 2011. Tämän lisäksi lainakantaa on jo puhdistettu kahteen otteeseen, kun heikkolaatuisimmat lainat siirrettiin erillisyhtiöihin joulukuussa 2010 ja kun BIC pyysi ostajana oikeutta palauttaa valtiolle lisää lainoja, jotta lainojen suhde talletuksiin olisi [110-150] prosenttia.
(271)
Komissio toteaa, että mahdollisuus uusiin palautuksiin tarjoaa BIC:lle suojaa taloudellisen tilanteen heikkenemisen riskiä vastaan. Mahdollisten uusien järjestämättömien lainojen syntyminen johtuisi todennäköisesti taloudellisen tilanteen heikkenemisestä, mikä vaikuttaisi koko pankkisektoriin. BIC:n oikeus palauttaa valtiolle järjestämättömät lainat vääristää kilpailua, sillä millään muulla pankilla ei ole tällaista mahdollisuutta. Palautusaikaa olisi tämän vuoksi lyhennettävä siten, että se päättyy viimeistään […]. Komissio suhtautuu myönteisesti Portugalin sitoumukseen noudattaa määräaikaa, joka päättyy […].
6.3.4 Päätelmät
(272)
Jos kaikkia 5.2 kohdassa kuvailtuja sitoumuksia noudatetaan asianmukaisesti, tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma tarjoaa riittävää näyttöä siitä, että sulautuneen yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus on palautettu, vastuunjako on riittävä ja kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi on toteutettu riittävät toimenpiteet. Näistä syistä komissio katsoo, että tammikuussa 2012 esitetty rakenneuudistussuunnitelma on rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukainen.
6.3.5 Valvonta
(273)
Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 46 kohdassa asetetaan vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioilta tarvitaan säännöllisesti yksityiskohtaisia kertomuksia, jotta voidaan tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan moitteettomasti. Tämän vuoksi Portugalin olisi toimitettava komissiolle tällainen kertomus kuuden kuukauden välein tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.
7. Päätelmät
(274)
Komissio pitää valitettavana sitä, että Portugali on myöntänyt sääntöjenvastaisesti 6.1.2 kohdassa (”Tuen määrän arviointi”) kuvaillun valtiontuen ja rikkonut perussopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Kyseinen tuki yhdessä muiden tässä päätöksessä tarkasteltujen tukitoimenpiteiden kanssa voidaan kuitenkin katsoa soveltuvaksi sisämarkkinoille, jos 5.2 kohdassa kuvailtuja sitoumuksia noudatetaan,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Seuraavat Portugalin toteuttamat toimenpiteet sisältävät valtiontukea:
i.
CGD:n ennen kansallistamista myöntämät lainat;
ii.
CGD:n BPN:lle kansallistamisen jälkeen ja ennen myyntiä myöntämät lainat ja likviditeettilimiitit riippumatta siitä, onko niille myönnetty erillinen valtiontakaus;
iii.
BPN:n varojen siirto erillisyhtiöihin kirjanpitoarvostaan ennen ja jälkeen myynnin;
iv.
valtion 15 päivänä helmikuuta 2012 toteuttama pääomankorotus;
v.
likviditeettilimiitit, jotka CGD myöntää sulautuneelle yritykselle BIC:n pyynnöstä;
vi.
BIC:n oikeus siirtää valtiolle talletukset, joista maksettava korko on vähintään […] peruspistettä yli viitekoron tai saada valtiolta korvauksena erotus; ja
vii.
riita-asioiden ratkaisuun liittyvien kustannusten siirtäminen valtiolle.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tukitoimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille 5.2 kohdassa esitettyjen sitoumusten nojalla.
2 artikla
Portugalin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta niistä toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi. Portugalin on lisäksi toimitettava yksityiskohtaiset kertomukset tämän päätöksen noudattamiseksi toteutetuista toimenpiteistä kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen hyväksymispäivästä.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2012.