KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 402/2012
af 10. maj 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 12. august 2011 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet af International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l - »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af aluminiumsradiatorer. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, producenter i referencelandet, importører, forhandlere og andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører og forhandlere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører samt eksporterende producenter fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle importører og eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. definitionen i afsnit 3 nedenfor) i perioden fra juli 2010 til juni 2011.
(6)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. Kun en gruppe af virksomheder, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. (»Sira-gruppen«), gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling. Der blev modtaget anmodninger om individuel behandling fra Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. og Metal Group Co., Ltd.
(7)
Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 24, indsendte otte EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af fire EU-producenter på grundlag af den største produktions- og salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen.
(8)
Som anført i betragtning 27 indsendte kun tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. To af disse importører importerede/indkøbte dog ikke den pågældende vare. På grund af det begrænsede antal importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig.
(9)
Som anført i betragtning 28 indsendte 18 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de to eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen.
(10)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle virksomheder, der gav sig til kende inden for fristen i indledningsmeddelelsen, nemlig de eksporterende producenter i Kina, de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, de samarbejdsvillige importører i Unionen og til den europæiske forbrugerorganisation BEUC og anmodede dem om at sende brugerspørgeskemaet til organisationens medlemsvirksomheder.
(11)
Der blev modtaget besvarelser fra to eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, fra de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, og fra en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet.
(12)
Desuden fremsatte en gruppe af eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, en anmodning om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Det ville i den midlertidige fase have været urimeligt byrdefuldt at foretage en gennemgang af disse anmodninger. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt denne gruppe af virksomheder skal indrømmes individuel behandling.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polen
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italien
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italien
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italien.
EU-importører
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polen.
Eksporterende producenter i Kina
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (»Zhejiang Flyhigh«), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2010 til 30. juni 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner heraf (»den undersøgte vare«). Den pågældende vare tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90.
(16)
Varedefinitionen blev anfægtet af Sira-gruppen på grundlag af påståede forskelle mellem de to produktionsprocesser, som anvendes til fremstilling af radiatorer. Sira-gruppen består af to kinesiske eksporterende producenter, hvoraf den ene anvendte sprøjtestøbningsteknikken, hvorimod den anden virksomhed anvendte ekstruderingsmetoden. Sira-gruppen påstod, at ekstruderingsmetoden bør udelukkes fra definitionen af den pågældende vare på grund af påståede forskelle i de fysiske og tekniske egenskaber, råmaterialer, produktionsomkostninger og salgspriser, og idet der ikke anvendes den samme ekstruderingsteknik i Unionen og Kina.
(17)
En anden kinesisk part, det kinesiske handelskammer for import og eksport af maskiner og elektroniske produkter (CCCME), anmodede om en uddybning af dette spørgsmål som følge af forskelle i omkostninger og priser på radiatorer produceret ved hjælp af de to produktionsmetoder.
(18)
Selvom der er mindre forskelle, er det i den forbindelse klart, at radiatorer produceret ved hjælp af de to metoder har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. Radiatorer produceret ved hjælp af de to metoder kan i høj grad erstatte hinanden. De grundlæggende egenskaber er først og fremmest lethed, ringe termisk træghed og høj varmeføring. Forskelle i omkostninger og priser og det forhold, at ekstruderingsteknikken kan omfatte brug af en lidt anderledes type aluminiumlegering, ændrer ikke disse grundlæggende egenskaber. Hvad angår prissammenligninger, er der taget højde for eventuelle forskelle i strukturen af det system, der anvendes til sammenligning af varetyper i denne undersøgelse (»varekontrolnummer-systemet«), hvilket betyder, at der kun foretages sammenligninger mellem varer med samme varekontrolnumre.
(19)
Desuden bør aluminiumsradiatorer betragtes som en enkelt vare uanset deres produktionsproces, idet de sælges gennem de samme salgskanaler, og idet slutbrugernes og forbrugerne opfatter radiatorerne som varer produceret af aluminium (med de velkendte egenskaber, som er beskrevet ovenfor), og ikke betragter dem forskelligt på grundlag af produktionsmetoden. På denne baggrund afvises påstanden.
(20)
CCCME anfægtede også det forhold, at stålpladeradiatorer og støbejernsradiatorer ikke er omfattet af varedækningen. Selvom disse varer har de samme anvendelsesformål, har de dog forskellige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, idet det grundlæggende råmateriale (aluminiumlegering) erstattes af jern eller stål, som har anderledes fysiske og tekniske egenskaber, hvad angår vægt, termisk træghed og varmeføring. Påstanden afvises derfor.
(21)
CCCME fremsatte desuden bemærkninger til referencerne i klagen vedrørende salg »som led i udbudsprocedurer«. Disse bemærkninger viste, at CCCME antog, at der var tale om offentlige kontrakter. De udbudsprocedurer, der var omtalt i klagen, vedrørte dog normal praksis i erhvervslivet, hvor en køber af radiatorer i Unionen anmoder potentielle leverandører om at opgive deres priser, inden køberen afgiver sin ordre. De importerede varer fra Kina, der blev anvendt til beregningerne, indgik ikke i offentlige udbudsprocedurer.
(22)
CCCME fremsætter desuden bemærkninger til referencer i klagen vedrørende »designradiatorer«, idet det blev antaget, af disse radiatorer er udelukket fra varedækningen. Også disse bemærkninger var baseret på en misforståelse, idet varedækningen ikke udelukker sådanne radiatorer. Disse påstande blev derfor afvist.
2. Samme vare
(23)
Det fremgik af undersøgelsen, at aluminiumsradiatorer, der fremstilles og eksporteres fra Kina, og aluminiumsradiatorer, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(24)
På baggrund af det store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(25)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire virksomheder ud af 8 EU-producenter, om hvem man vidste, at de producerede samme vare inden undersøgelsens indledning, udvalgt ud fra deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i Unionen. De tegnede sig for 66 % af den samlede anslåede produktion i Unionen i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. En interesseret part anmodede om, at der i stikprøven også blev taget hensyn til produktionsmængde. Det blev bestemt at ændre stikprøven i overensstemmelse hermed. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelse mod den endelige stikprøve, der bestod af fire virksomheder.
2. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(26)
I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(27)
Kun tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at samarbejde. Da to af disse importører ikke angav import eller køb af den pågældende vare, var det ikke længere nødvendigt at udtage en stikprøve.
3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(28)
I alt 18 eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Disse virksomheder eksporterede ca. 5 millioner elementer (3), dvs. næsten 50 % af den kinesiske eksport til EU-markedet i UP. Ud fra de oplysninger, som disse parter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af to eksporterende producenter med den største repræsentative produktionsmængde, salg og eksport, som med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. De to eksporterende producenter, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. og Metal Group Co., Ltd., tegnede sig for ca. 62 % af salgsmængden fra de 18 eksporterende producenter, som indsendte oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen.
(29)
En gruppe af eksporterende producenter (Sira-gruppen) anfægtede deres udelukkelse fra stikprøven, idet gruppen fremstiller en bestemt type radiatorer (ved hjælp af ekstruderingsmetoden), og idet gruppens deltagelse i stikprøven derfor ville gøre stikprøven mere repræsentativ. Tilføjelsen af endnu en gruppe var dog ikke nødvendig, idet den oprindeligt udtagne stikprøve alligevel repræsenterede over 60 % af den eksportmængde, der var blev angivet af de samarbejdsvillige virksomheder. Stikprøven behøvede desuden ikke at omfatte samtlige typer af den pågældende vare. Anmodningen om medtagelse af Sira-gruppen blev derfor afvist, og den oprindelige stikprøve blev bekræftet.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(30)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(31)
De to eksporterende producenter i stikprøven anmodede dog kun om individuel behandling. Kriterierne for markedsøkonomisk behandling blev derfor ikke undersøgt.
1.2. Individuel behandling
(32)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(33)
Begge eksporterende producenter i stikprøven anmodede om individuel behandling. Begge anmodninger blev undersøgt. Undersøgelsen viste, at virksomhederne i stikprøven opfyldte samtlige betingelser i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Begge eksporterende producenter i stikprøven blev derfor indrømmet individuel behandling.
2. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Rusland som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Der blev ikke modtaget bemærkninger til forslaget om at anvende Rusland som referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af den samme vare i referencelandet udover dem, der fremgik af klagen, i forbindelse med undersøgelsen.
(38)
Der blev ikke udvist samarbejdsvilje i Rusland, selv om de kendte russiske producenter blev kontaktet gentagne gange i løbet af undersøgelsen og fik tilsendt spørgeskemaer for producenter i referencelandet.
(39)
Kommissionen søgte gennem sin egen efterforskning at fastslå, om der fandtes andre producenter i tredjelande.
(40)
Der blev derfor sendt henvendelser og spørgeskemaer til alle kendte producenter i andre tredjelande (dvs. Tyrkiet, Iran, Kroatien, Indien, Sydafrika og Schweiz). Til trods for en opfølgning på disse henvendelser blev der dog ikke udvist samarbejdsvilje.
(41)
Som det fremgår af betragtning 38-40 blev der i undersøgelsen ikke fundet andre tredjelande, der kunne anvendes som referenceland i denne undersøgelse. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev det derfor midlertidigt konkluderet, at det ikke var muligt at fastsætte en normal værdi for producenterne i stikprøven på grundlag af hjemmemarkedspriser eller en beregnet normal værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, eller prisen fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, og det var derfor nødvendigt at fastsætte den normale værdi på ethvert andet rimeligt grundlag, i dette tilfælde de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare. Dette blev fundet hensigtsmæssigt som følge af den manglende samarbejdsvilje, jf. ovenfor, og på grund af EU-markedets størrelse, tilstedeværelsen af import og den stærke interne konkurrence på EU-markedet for denne vare.
3. Normal værdi
(42)
Da de to virksomheder i stikprøven ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle eksporterende kinesiske producent fastsat, jf. betragtning 41, på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare. Ud fra valget af priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der var blevet kontrolleret hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, jf. betragtning 13.
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet var repræsentativt. Det konstateredes, at EU-producenternes hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(44)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg på EU-markedet til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne på EU-markedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på EU-markedet blev derfor fastlagt for UP. Ovennævnte analyse viste, at salg på EU-markedet af visse varetyper var rentabelt, idet nettosalgsprisen pr. enhed lå over de beregnede produktionsomkostninger pr. enhed.
(45)
Den normale værdi for hver varetype blev baseret på den faktisk salgspris (ab fabrik) for det rentable salg og på en beregnet normal værdi for ikke-rentabelt salg.
(46)
Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje SA&G-omkostninger og fortjenesten til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Beløbene for SA&G og fortjeneste på 4,43 % blev, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af EU-producenternes faktiske tal for produktion og salg i normal handel af samme vare.
4. Eksportpriser
(47)
Da de eksporterende producenter i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
5. Sammenligning
(48)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev i alle tilfælde foretaget passende justeringer for indirekte skatter, fragt, forsikring, emballering og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
(49)
For så vidt angår en af de eksporterende producenter, stod det klart, at virksomheden ikke har klassificeret den pågældende vare korrekt ved brug af det system, som er påkrævet i spørgeskemaet. En af specifikationerne for den pågældende vare vedrørte radiatorernes varmeeffekt. Virksomheden er imidlertid ikke i besiddelse af beviser for den varmeeffekt, der blev angivet for de eksporterede modeller. Den varmeeffekt, der faktisk blev angivet, var ikke korrekt og svarede ikke til andre specifikationer som f.eks. vægt og dimensioner. Derfor anvendtes kun de resterende specifikationer til sammenligningen.
(50)
Ved brug af varekontrolnummer-systemet til klassificering af varetyperne svarede mange af varenumrene fra den ene eksporterende producent i stikprøven overens med systemet. For den anden eksporterende producent i stikprøven blev der dog anvendt en lignende teknik, da der ikke kunne identificeres direkte overensstemmelser. I de tilfælde hvor den lignende teknik blev anvendt, fik den pågældende part adgang til de nærmere oplysninger.
6. Dumpingmargener
(51)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de eksporterende producenter i stikprøven fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(52)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af disse to dumpingmargener for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven.
(53)
I betragtning af den ringe samarbejdsgrad fra Kinas side (under 50 %), anses det, at den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksporterende producenter i Kina, bør fastsættes på grundlag af de samarbejdsvillige eksportørers transaktioner til en bestemt kunde, hvor dumpingen var størst.
(54)
De således fastsatte foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Tabel 1
Virksomhedens navn
Status
Dumpingmargen
Zhejiang Flyhigh
Indiv. beh.
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Indiv. beh.
70,8 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
Landsdækkende dumpingmargen
76,6 %
E. SKADE
1. Den samlede EU-produktion
(55)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(56)
Aluminiumsradiatorer fremstiltes af otte producenter i UP. Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP.
(57)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 60 millioner elementer i UP. Da de EU-producenter, der støttede klagen, tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør de EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes herefter »EU-erhvervsgrenen«.
2. EU-forbruget
(58)
Eurostats importstatistik kunne ikke anvendes i denne undersøgelse, idet KN-koderne for aluminiumsradiatorer også omfatter andre aluminiumsvarer som f.eks. elektriske radiatorer.
(59)
EU-forbruget blev derfor fastsat på grundlag af data i klagen vedrørende især EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importen fra de eksporterende producenter i Kina. Disse data blev krydstjekket med de indkomne spørgeskemabesvarelser og de data, der blev indhentet og kontrolleret hos de EU-producenter, der indgår i stikprøven, og hos de eksporterende producenter i Kina.
(60)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 2
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget (elementer)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeks (2009 = 100)
114
100
96
109
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(61)
Det samlede forbrug på EU-markedet faldt med 3,8 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 12 %, som svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise, hvorefter forbruget faldt med yderligere 3,7 %. Forbruget steg dog igen fra 2010 til UP, hvor det steg med 13,5 %, men det nåede ikke det oprindelige niveau fra 2008. Det fremgår af ovenstående tabel, at forbruget steg med 9 % i perioden fra 2009 til UP.
3. Import fra det pågældende land
(62)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (elementer)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeks (2009 = 100)
86
100
114
152
Markedsandel
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeks (2009 = 100)
75
100
119
139
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(63)
Uanset udviklingen i forbruget, steg importmængden fra Kina også markant, dvs. med 77 % i den betragtede periode. Stigningen var konstant og var på sit højeste mellem 2010 og UP (+ 33 %). De kinesiske eksporterende producenters markedsandel udviste ligeledes en konstant stigende tendens i den betragtede periode, hvor den gik fra 13 % i 2008 til 24 % i UP. Denne tendens skal ses i lyset af det generelle fald i forbruget på 3,8 % i den samme periode.
3.1. Importpriser og prisunderbud
Tabel 4
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/element)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeks (2009 = 100)
125
100
125
123
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(64)
Ovenstående tabel viser, at den gennemsnitlige pris på importen fra Kina faldt en anelse i den betragtede periode. I første omgang faldt den gennemsnitlige importpris mellem 2008 og 2009 markant, dvs. med 20 %, og steg derefter med 25 % mellem 2009 og 2010. Endelig faldt den igen imod slutningen af den betragtede periode.
(65)
Undersøgelsen viste desuden at prisen for import fra Kina konstant lå under EU-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode. Prisfaldet i 2009 faldt sammen med en markant stigning i den kinesiske markedsandel fra 13 % til 17,3 % af EU-markedet, og det konstante prisunderbud forklarer den konstante stigning i de kinesiske eksporterende producenters markedsandel, særlig i perioden mellem 2009 og UP.
(66)
For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import.
(67)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en underbudsmargen for de kinesiske eksporterende producenter på 6,1 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(68)
Der blev, jf. betragtning 24 og 25, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Det skal bemærkes, at en af de EU-producenter, der indgår i stikprøven, først begyndte at producere aluminiumsradiatorer i 2009. Med henblik på at udarbejde en sammenhængende analyse af tendenserne for den betragtede periode blev det skønnet hensigtsmæssigt at anvende 2009 som benchmarkår for skadesanalysen, nemlig indeks 100. For at opstille et fuldstændigt billede blev der endvidere beregnet et indeks for 2008 på grundlag af de foreliggende data.
(69)
De data, der blev indsendt og kontrolleret hos de fire EU-producenter i stikprøven, blev anvendt til at opstille mikroindikatorer, som f.eks. enhedspris, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lagerbeholdninger. Indekset for 2008 blev fastsat på grundlag af de foreliggende data for de tre producenter i 2008 sammenholdt med data for de samme tre producenter i 2009 (indeks 100).
(70)
Oplysningerne vedrørende de otte EU-producenter af aluminiumsradiatorer blev anvendt til at opstille makroindikatorer som f.eks. EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og beskæftigelse. Indekset for 2008 blev fastsat på grundlag af de foreliggende data for de syv producenter i 2008 sammenholdt med de foreliggende data for de samme syv producenter i 2009 (indeks 100).
(71)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der fremgår af nævnte artikel.
4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (elementer)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeks (2009 = 100)
116
100
108
115
Produktionskapacitet (elementer)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapacitetsudnyttelse
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeks (2009 = 100)
119
100
106
101
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(72)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(73)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt i den betragtede periode. I tråd med et fald i efterspørgslen faldt produktionen markant i 2009, hvorefter den steg i 2010 og i UP. Produktionen var forholdsvis stabil mellem 2009 og UP til trods for et fald i forbruget på 9 %. Produktionsniveauet er desuden afhængigt af EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet, som var høj i hele den betragtede periode.
(74)
Til trods for det begrænsede fald i forbruget faldt kapacitetsudnyttelsen fra 70 % i 2008 til 60 % i UP. Den var forholdsvis stabil i perioden mellem 2009 og UP.
4.3. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (elementer)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeks (2009 = 100)
119
100
93
100
Markedsandel
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeks (2009 = 100)
105
100
96
92
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(75)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 16 % i den betragtede periode, og dens markedsandel fulgte et konstant fald fra 87 % i 2008 til 76 % i UP. I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 16 %, og erhvervsgrenen mistede således mere end 4 procentpoint af markedsandelen. I 2010 faldt salgsmængden med yderligere 7 %, og markedsandelen faldt fra 82,7 % til 79,5 %. I UP steg forbruget (+ 13,5 %), men EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt yderligere til 76 %. EU-erhvervsgrenen var således ikke i stand til at udnytte det stigende forbrug til at genvinde en del af de markedsandele, den tidligere havde tabt.
4.4. Vækst
(76)
I den betragtede periode faldt forbruget i Unionen en anelse, nemlig med 3,8 %, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel faldt markant med hhv. 15,9 % og 12,6 % i den samme periode. Samtidig steg importen fra Kina med 76,9 % i den betragtede periode. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 11 procentpoint i samme periode.
4.5. Beskæftigelse
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
1 598
1 642
1 641
Indeks (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks (2009 = 100)
114
100
105
112
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(77)
Antallet af ansatte steg en anelse i den betragtede periode, men dette førte til gengæld til et fald i produktiviteten. Det skal dog bemærkes, at den stigende tendens for beskæftigelsen kun skyldes, at en af virksomhederne i stikprøven, nemlig den mindste i stikprøven, startede sin produktion i 2009. Tendensen for beskæftigelsen ville da ellers have været negativ.
(78)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion pr. ansat faldt en anelse i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den steg lidt hen imod UP uden dog at nå tilbage til det oprindelige niveau. Fra 2009 og frem til UP faldt produktionen med 12 %.
4.6. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
(EUR pr. element)
5,31
5,47
5,62
Indeks (2009 = 100)
113
100
103
106
Enhedsomkostninger EUR/element
4,92
5,34
5,61
Indeks (2009 = 100)
113
100
109
114
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven.
(79)
Tendensen for de gennemsnitlige salgspriser viser et markant fald på 6 % i den betragtede periode. I tråd med et stigende forbrug og en genrejsning på markedet steg priserne i perioden fra 2009 til UP med 6 %, men nåede dog ikke niveauet fra 2008.
(80)
De relative omkostninger til at producere og sælge samme vare faldt ligeledes en anelse i den betragtede periode, men det var langt fra nok til, at EU-erhvervsgrenen kunne være rentabel i 2010 og UP. Selv om faldet i omkostningerne på 11,5 % i 2009 svarede til et fald i salgspriserne på 11,5 %, oplevede EU-erhvervsgrenen i 2010 og UP en markant stigning i omkostningerne og kunne kun øge sine priser en anelse for at dække de ekstra omkostninger. Dette førte til et yderligere tab i rentabilitet og markedsandele, idet EU-erhvervsgrenens priser konstant lå højere end priserne for de importerede varer fra Kina.
4.7. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeks (2009 = 100)
99
100
32
2
Likviditet
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeks (2009 = 100)
112
100
51
3
Investeringer (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeks (2009 = 100)
165
100
78
58
Investeringsafkast
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeks (2009 = 100)
73
100
43
4
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(81)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode og i perioden fra 2009 til UP faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet drastisk og lå kun på nulpunktsniveau.
(82)
Tendensen for likviditeten, der er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, fulgte i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Tendensen nåede sit laveste niveau i UP. Investeringsafkastet faldt også fra 36 % i 2008 til 2 % i UP.
(83)
Udviklingen i rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet i den betragtede periode begrænsede EU-erhvervsgrenens evne til at investere i sine aktiviteter og underminerede dens udvikling. EU-erhvervsgrenen formåede at foretage omfattende investeringer i begyndelsen af den betragtede periode og modernisere sine maskiner med henblik på en mere effektiv produktion, men derefter faldt investeringerne støt med 64,7 % i resten af den betragtede periode.
4.8. Lagerbeholdninger
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
EU-erhvervsgrenens slutlagre Indeks (2009 = 100)
137
100
131
299
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(84)
Slutlagrene hos EU-producenterne i stikprøven steg markant i den betragtede periode. I 2009 faldt slutlagrene med 27 %; senere, i 2010 og i UP, steg de med henholdsvis 30,8 % og 128,4 %.
5. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(85)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
6. Konklusion vedrørende skade
(86)
Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode. Denne bemærkning gælder navnlig for perioden 2009 til udgangen af UP.
(87)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og i markant omfang i en situation med faldende forbrug. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 16 %, og markedsandelen faldt fra 87 % i 2008 til 76 % i UP. Selv da forbruget steg med 9 % fra 2009 til UP, fortsatte EU-erhvervsgrenens markedsandel med at falde yderligere. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde de tidligere tabte markedsandele i lyset af den markante stigning i dumpingimporten fra Kina til EU-markedet. Lavprisdumpingimporten steg støt i den betragtede periode og underbød konstant EU-erhvervsgrenens priser.
(88)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital og foretage investeringer også blev undermineret.
(89)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(91)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 3,8 % i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg markant, dvs. med ca. 77 %, og markedsandelen for denne import steg også fra 13 % i 2008 til 24 % i UP. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 16 %, og markedsandelen faldt fra 87 % i 2008 til 76 % i UP.
(92)
I perioden 2009 til UP steg EU-forbruget med 9 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt igen i kontrast til en årlig stigning i dumpingimporten fra Kina på 52 % i samme periode.
(93)
Med hensyn til pristrykket skal det bemærkes, at den gennemsnitlige importpris fra Kina i 2009 faldt med 20 %, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser med 11,5 %. I 2010 og UP søgte EU-erhvervsgrenen at øge sine priser som følge af de øgede omkostninger. Dette førte til et yderligere tab i markedsandele, idet EU-erhvervsgrenens priser konstant lå højere end priserne for dumpingimporten fra Kina. Denne situation førte navnlig til en markant forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, salgsmængder og markedsandele.
(94)
Priserne for dumpingimporten fra Kina faldt i den betragtede periode. Selvom importpriserne fra Kina i perioden 2009 til UP steg med 23 %, lå de konstant væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode og navnlig i UP og holdt derved prisen på EU-markedet.
(95)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den massive stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i den dårlige finansielle situation, det betydelige fald i salgsmængde og markedsandel samt forværringen af næsten samtlige skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(96)
Som det fremgår af betragtning 58, kunne Eurostats importstatistik ikke anvendes i denne undersøgelse, idet KN-koderne for aluminiumsradiatorer samt elementer og sektioner deraf også omfatter andre aluminiumsvarer. Da der ikke foreligger andre pålidelige oplysninger, blev det på grundlag af klagen fastslået, at der udover Kina ikke er andre ikke-europæiske lande, der producerede og eksporterede aluminiumsradiatorer til Unionen i den betragtede periode.
3.2. Den økonomiske krise
(97)
Den økonomiske krise forklarer delvis EU-forbrugets tilbagegang i 2009 og 2010. Det skal dog bemærkes, at i en situation med faldende forbrug i den betragtede periode og i en situation med stigende forbrug i perioden mellem 2009 og UP steg mængden af dumpingimport fra Kina til EU-markedet til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(98)
Resultaterne for lavprisdumpingimporten står i kontrast til EU-erhvervsgrenens resultater. Undersøgelsen viste nemlig, at fra 2009 til UP mistede EU-erhvervsgrenen konstant markedsandele til trods for, at EU-forbruget steg i tråd med den generelle økonomiske fremgang. Produktionsmængderne steg, mens der stadig var en overskydende produktion, som måtte lægges på lager.
(99)
Under normale økonomiske forhold uden et kraftigt pristryk og en stigning i dumpingimporten ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den har haft. Undersøgelsen viser klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske afmatning. Selv ikke under den generelle økonomiske fremgang var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde de salgsmængder og markedsandele, der var tabt i løbet af den betragtede periode.
(100)
Selv om den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige overordnede resultater, kan den ikke generelt anses for at have en sådan virkning, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen navnlig i UP.
3.3. Udvikling i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(101)
Undersøgelsen viste, at produktionsomkostningerne for aluminiumsradiatorer er direkte forbundet med udviklingen i priserne for aluminium, som er den vigtigste råvare til produktion af denne vare. Selvom EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt markant i 2009, jf. tabel 8, faldt salgspriserne i samme takt. I 2010 og UP steg omkostningerne mere end salgspriserne, hvilket skabte en mulighed for fremgang for især EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Denne situation opstod, da prisen for de importerede varer fra Kina konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(102)
I en markedsøkonomi kunne det forventes, at priserne på markedet regelmæssigt ville blive tilpasset for at afspejle udviklingen i produktionsomkostningernes forskellige komponenter. Dette skete dog ikke. Undersøgelsen bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser og fortsat lagde et pres på priserne på EU-markedet og dermed hindrede EU-erhvervsgrenen i at bibeholde sin markedsandel og tilpasse sine priser for at dække omkostningerne og opnå et rimeligt fortjenesteniveau, navnlig i UP.
(103)
Stigningen i råvarepriserne var derfor ikke af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført navnlig i undersøgelsesperioden.
3.4. Eksportresultater for EU-producenterne i stikprøven
Tabel 11
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg i elementer
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeks (2009 = 100)
126
100
111
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(104)
EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet udgjorde en betydelig del af erhvervsgrenens forretninger i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder var især Rusland og andre østeuropæiske lande, hvor de solgte varer var af relativt ringere kvalitet og derfor var billigere end de radiatorer, der blev solgt på EU-markedet.
(105)
Ovenstående tabel viser, at EU-erhvervsgrenens eksportomsætning faldt i den betragtede periode. Dette kan delvis skyldes, at der foregik en stigende eksport af aluminiumsradiatorer fra Kina til disse eksportmarkeder, jf. de foreliggende oplysninger.
(106)
Det står ikke desto mindre klart, at eksportaktiviteten gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at realisere stordriftsfordele og dermed nedbringe de samlede produktionsomkostninger. Det kan således med rimelighed konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke kunne udgøre en potentiel årsag til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen var blevet forvoldt navnlig i UP. Eventuelle negative indvirkninger, som det faldende eksportsalg måtte have haft på EU-erhvervsgrenen, kan ikke have været af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem skaden og lavprisdumpingimporten fra Kina.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(107)
Ovennævnte analyse viste, at der var en markant stigning i mængden af og markedsandelen for dumpingimporten fra Kina i den betragtede periode og også i perioden fra 2009 til UP. Det blev konkluderet, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet og navnlig i UP.
(108)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen af lavprisdumpingimport fra Kina var konstant og faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at genvinde de tabte markedsandele og den tabte rentabilitet, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditeten og investeringsafkastet nåede deres laveste niveau.
(109)
Undersøgelsen af andre kendte faktorer, herunder den økonomiske krise, viste, at eventuelle negative indvirkninger af disse faktorer ikke kan være af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(110)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(111)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(112)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation uundgåelig.
(113)
Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(114)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenen vil forblive tabsgivende. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. I betragtning af det påførte tab og de store investeringer i produktionen i begyndelsen af den betragtede periode kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(115)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Brugernes og importørernes interesser
(116)
Der var ingen brugere, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(117)
Hvad angår importørerne, samarbejdede kun én importør beliggende i Polen i forbindelse med denne undersøgelse ved at besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. Denne importør havde mindre tab på den pågældende vare i UP. Den pågældende vare udgør dog kun en mindre del af virksomhedens samlede aktiviteter. Indførelsen af foranstaltninger vil derfor sandsynligvis ikke få en alvorlig indvirkning på den samlede fortjeneste.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(118)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(119)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(120)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(121)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det konkluderes, at den fortjeneste, der kunne opnås uden dumpingimport, skal baseres på den gennemsnitlige fortjenstmargen før skat hos EU-producenterne i stikprøven i 2008. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 7,4 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(122)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at justere de salgspriser, der blev krævet af EU-producenterne i stikprøven, med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til.
(123)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(124)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(125)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Antidumpingtolden bør derfor være som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Landsdækkende dumpingmargen
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(127)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(128)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en foreløbig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner deraf, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90 (Taric-kode 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 og 7616999091) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd.
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd.
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd.
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd.
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.
21,2
B291
Alle andre virksomheder
61,4
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 402/2012,
annettu 10 päivänä toukokuuta 2012,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä12 päivänä elokuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely aloitettiin sen jälkeen, kun kansainvälinen alumiinisten säteilylämmittimien valmistajien järjestö (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, AIRAL S.c.r.l), jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka edustaa huomattavaa osaa eli tässä tapauksessa yli 25:tä prosenttia alumiinista valmistettujen säteilylämmittimien kokonaistuotannosta unionissa, oli tehnyt asiaa koskevan valituksen. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, vertailumaan tuottajille, tuojille, jakelijoille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, tuojat ja jakelijat ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska unionin tuottajia, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, tuojia ja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen (sellaisena kuin se määritellään jäljempänä olevassa 3 jaksossa) liittyvästä toiminnastaan heinäkuun 2010 ja kesäkuun 2011 väliseltä ajalta.
(6)
Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Ainoastaan yksi yritysryhmä eli Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd ja Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd, jäljempänä ’Sira-ryhmä’, ilmoittautui ja pyysi markkinatalouskohtelua. Yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt vastaanotettiin yrityksiltä Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd.
(7)
Kuten jäljempänä 24 kappaleessa selitetään, kahdeksan unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi neljä unionin tuottajaa käsittävän otoksen; valintaperusteena oli tuottajien myynti- ja tuotantomäärä, koko sekä maantieteellinen sijainti unionissa.
(8)
Kuten jäljempänä 27 kappaleessa selitetään, vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kaksi tuojista ei kuitenkaan tuonut tai ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta. Näin ollen otantaa ei enää katsottu tarpeelliseksi tuojien vähäisen määrän vuoksi.
(9)
Kuten jäljempänä 28 kappaleessa selitetään, 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinasta toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi kyseisiltä osapuolilta saatujen tietojen perusteella otoksen, johon kuului kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden vientimäärä unioniin oli suurin.
(10)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, neljä otokseen valittua unionin tuottajaa, yhteistyössä toimineet tuojat unionissa sekä Euroopan kuluttajaliitto (BEUC), jota pyydettiin lähettämään käyttäjille tarkoitettu kysely jäsenyrityksilleen.
(11)
Vastaukset saatiin otokseen valituilta kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, otokseen valituilta neljältä unionin tuottajalta ja yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään käyttäjä ei vastannut kyselyyn.
(12)
Lisäksi yksi etuyhteydessä olevien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Pyyntöjen tarkastelu menettelyn alustavassa vaiheessa olisi ollut liian työlästä. Päätös siitä, myönnetäänkö tälle yritysryhmälle yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn lopullisessa vaiheessa.
(13)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakova, Puola;
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italia
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italia
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italia.
Unionin tuojat
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Puola.
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (”Zhejiang Flyhigh”), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Tutkimusajanjakso
(14)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2008 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(15)
Tarkasteltavana olevana tuotteena ovat alumiiniset säteilylämmittimet ja elementit tai osaryhmät, joista tällaiset säteilylämmittimet koostuvat, riippumatta siitä, onko kyseiset elementit tai osaryhmät koottu lohkoiksi, lukuun ottamatta sähköisiä säteilylämmittimiä ja niiden elementtejä ja osaryhmiä, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90.
(16)
Sira-ryhmä kiisti tuotteen määritelmän sillä perusteella, että se katsoi säteilylämmittimien valmistuksessa käytettyjen kahden tuotantoprosessin olevan erilaiset. Sira-ryhmään kuuluu kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joista toinen käyttää tuotannossa painevalutekniikkaa ja toinen suulakepuristusmenetelmää. Sira-ryhmän esittämän mukaan suulakepuristusmenetelmä pitäisi jättää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle, koska fyysisten ja teknisten ominaisuuksien, raaka-aineiden, tuotantokustannusten ja myyntihintojen väitetään olevan erilaiset ja koska suulakepuristustekniikka on epätavallinen EU:ssa ja Kiinassa.
(17)
Toinen kiinalainen osapuoli eli Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamari (China Chamber of Commerce for Imports and Exports of Machinery and Electronic Products, CCCME) pyysi asian selvittämistä kyseisillä kahdella tuotantotekniikalla valmistettujen säteilylämmittimien kustannus- ja hintaerojen vuoksi.
(18)
Vaikka pieniä eroja esiintyy, kummallakin menetelmällä tuotetuilla säteilylämmittimillä on selvästi samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Molemmilla menetelmillä tuotetut säteilylämmittimet voidaan erittäin hyvin korvata keskenään. Perusominaisuuksia ovat ennen kaikkea keveys, alhainen lämpöhitaus ja suuri lämmönjohtavuus. Kustannus- ja hintaerot sekä se, että suulakepuristustekniikassa saatetaan käyttää hieman erilaista alumiiniseosta, eivät muuta näitä perusominaisuuksia. Tässä tutkimuksessa käytetyn tuotelajikohtaisen vertailujärjestelmän (tuotevalvontanumerojärjestelmä) rakenteessa otetaan asianmukaisesti huomioon mahdolliset hintaerot, mikä tarkoittaa sitä, että vain samanlaisia asioita verrataan keskenään.
(19)
Lisäksi alumiinisia säteilylämmittimiä olisi pidettävä yhtenä ja samana tuotteena niiden valmistusmenetelmästä riippumatta, koska niitä myydään samojen myyntikanavien kautta ja koska loppukäyttäjät ja kuluttajat käsittävät ne alumiinista valmistetuiksi (edellä mainitut hyvin tunnetut ominaisuudet omaaviksi) tekemättä niiden välille eroa tuotantomenetelmän mukaan. Edellä esitetyn perusteella pyyntö hylätään.
(20)
CCCME esitti vastaväitteen myös sille, etteivät teräslevystä tai edes valuraudasta valmistetut säteilylämmittimet sisälly tuotteen määritelmään. Vaikka kyseisillä tuotteilla on samanlaiset käyttötarkoitukset, niillä on kuitenkin erilaiset fyysiset ja tekniset perusominaisuudet, sillä niissä on perusraaka-aineena alumiiniseoksen sijasta teräs tai rauta, joilla on painon, lämpöhitauden ja lämmönjohtavuuden suhteen erilaiset fyysiset ja tekniset ominaisuudet. Tämän vuoksi väite hylätään.
(21)
CCCME esitti myös muita huomautuksia, jotka koskevat valituksessa olevia viittauksia tarjousmenettelyjen kautta tapahtuvaan myyntiin. Kyseisistä huomautuksista käy ilmi, että CCCME oletti, että oli kyse julkisista hankintamenettelyistä. Valituksessa tarkoitetut tarjousmenettelyt liittyvät kuitenkin tavanomaiseen liiketoimintakäytäntöön, jossa säteilylämmittimien hankkija EU:ssa pyytää mahdollisia toimittajia ilmoittamaan hinnat ennen tilausten tekemistä. Mihinkään laskelmissa käytettyyn Kiinasta tulevaan tuontiin ei liittynyt julkista hankintamenettelyä.
(22)
Lisäksi CCCME huomautti valituksessa olevista viittauksista ”design-säteilylämmittimiin” olettaen, että kyseiset säteilylämmittimet eivät kuulu tuotteen määritelmään. Myös nämä huomautukset johtuivat väärinkäsityksestä, sillä kyseisiä lämmittimiä ei ole jätetty pois tuotteen määritelmästä. Näin ollen huomautuksia ei otettu huomioon.
2. Samankaltainen tuote
(23)
Tutkimuksessa todettiin, että Kiinassa valmistetuilla ja sieltä viedyillä alumiinisilla säteilylämmittimillä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamilla ja myymillä alumiinisilla säteilylämmittimillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. OTANTA
1. Unionin tuottajia koskeva otanta
(24)
Koska unionin tuottajia on ilmeisen paljon, vireillepanoilmoituksessa esitettiin vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(25)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Otos koostui neljästä yrityksestä, jotka oli valittu kahdeksasta unionin tuottajasta, joiden tiedettiin tuottavan samankaltaista tuotetta ennen tutkimuksen käynnistämistä, niiden myyntimäärien, koon ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Niiden osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 66 prosenttia. Asianomaisia osapuolia pyydettiin tutustumaan asiakirjoihin ja esittämään valintaa koskevat huomautuksensa 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta. Yksi asianomainen osapuoli pyysi, että myös tuotantomäärä otetaan huomioon otosta valittaessa. Otoksen muuttaminen kyseisellä tavalla hyväksyttiin. Yksikään asianomaisista osapuolista ei vastustanut viidestä yrityksestä koostuvaa lopullista otosta.
2. Etuyhteydettömien tuojien otanta
(26)
Menettelyssä osallisina olevien tuojien mahdollisesti suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn soveltamista tuojiin.
(27)
Vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui toimimaan yhteistyössä. Koska näistä tuojista kaksi ei ilmoittanut tuoneensa tai ostaneensa tarkasteltavana olevaa tuotetta, otantaa ei enää pidetty tarpeellisena.
3. Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(28)
Kaikkiaan 18 vientiä harjoittavaa tuottajaa Kiinasta toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseiset yritykset veivät noin 5 miljoonaa elementtiä (3) eli hieman alle 50 prosenttia Kiinan EU:n markkinoille viemästä määrästä tutkimusajanjaksolla. Mainituilta osapuolilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otoksen, johon kuuluvien kahden vientiä harjoittavan tuottajan edustava tuotanto-, myynti- ja vientimäärä on suurin mahdollinen, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa määräajassa. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien - Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. ja Metal Group Co., Ltd. - osuus otantaa varten tietoja toimittaneiden 18:n vientiä harjoittavan tuottajan myyntimäärästä oli noin 62 prosenttia.
(29)
Yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä (Sira-ryhmä) vastusti sen jättämistä otannan ulkopuolelle sillä perusteella, että se valmistaa erästä tiettyä säteilylämmitinlajia (käyttäen suulakepuristusmenetelmää), minkä vuoksi sen sisällyttäminen otokseen parantaisi otoksen edustavuutta. Lisäryhmän sisällyttäminen otokseen ei kuitenkaan ollut tarpeen, sillä alun perin valittu otos edusti joka tapauksessa yli 60:tä prosenttia yhteistyössä toimineiden yritysten ilmoittamasta viennistä. Otoksen ei myöskään välttämättä tarvitse kattaa kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja. Sen vuoksi Sira-ryhmän pyyntö otokseen sisällyttämisestä hylättiin ja alkuperäinen otos vahvistettiin.
D. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu ja yksilöllinen kohtelu
1.1. Markkinatalouskohtelu
(30)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut perusteet.
(31)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät kuitenkin vain yksilöllistä kohtelua, minkä vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämisperusteiden täyttymistä ei tutkittu.
1.2. Yksilöllinen kohtelu
(32)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut perusteet. Kyseiset perusteet, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan ja
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(33)
Kumpikin otokseen kuuluva vientiä harjoittava tuottaja pyysi yksilöllistä kohtelua. Komissio tarkasteli pyyntöjä. Tutkimus osoitti, että otokseen kuuluvat yritykset täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.
(34)
Näin ollen kummallekin otokseen kuuluvalle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin yksilöllinen kohtelu.
2. Vertailumaa
(35)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(36)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Venäjää vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(37)
Ehdotukseen Venäjän valitsemiseksi vertailumaaksi ei saatu huomautuksia. Yksikään asianomaisista osapuolista ei ehdottanut tutkimuksen aikana vaihtoehtoisia vertailumaassa toimivia samankaltaisen tuotteen tuottajia valituksessa mainittujen tuottajien lisäksi.
(38)
Venäläisten yritysten kanssa ei päästy yhteistyöhön, vaikka kaikkiin tiedossa olleisiin venäläisiin tuottajiin oltiin toistuvasti yhteydessä tutkimuksen aikana ja niille lähetettiin vertailumaan kyselylomakkeet.
(39)
Komissio yritti omien selvitystensä avulla kartoittaa muita tuottajia kolmansissa maissa.
(40)
Sitä varten lähetettiin kirjeitä ja kyselyjä kaikille tiedossa olleille tuottajille muissa kolmansissa maissa (Turkissa, Iranissa, Kroatiassa, Intiassa, Etelä-Afrikassa ja Sveitsissä). Jatkotoimista huolimatta yhteistyöhalukkuutta ei ilmennyt.
(41)
Kuten edellä 38, 39 ja 40 kappaleessa selitetään, tutkimuksessa ei tullut esiin muita markkinataloutta toteuttavia kolmansia maita, joita olisi voitu käyttää vertailumaana tässä menettelyssä. Koska tällaista markkinataloutta toteuttavaa kolmatta maata ei ollut, pääteltiin alustavasti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti, ettei otokseen kuuluville tuottajille ollut mahdollista määrittää normaaliarvoa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella tai sellaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, vietäessä käytetyn hinnan perusteella ja että siksi normaaliarvo oli määritettävä jollakin muulla hyväksyttävällä perusteella eli tässä tapauksessa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Tämä katsottiin asianmukaiseksi niin edellä mainitun yhteistyöhaluttomuuden kuin EU:n markkinoiden koon, tuonnin harjoittamisen ja EU:n markkinoilla kyseisen tuotteen osalta vallitsevan voimakkaan kansainvälisen kilpailun vuoksi.
3. Normaaliarvo
(42)
Koska kumpikaan otokseen valittu yritys ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin samankaltaisesta tuotteesta unionissa tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, kuten edellä 41 kappaleessa selitetään. Unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa koskevan perusteen mukaisesti normaaliarvo laskettiin edellä 13 kappaleessa lueteltujen unionin tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella.
(43)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen EU-myynti riippumattomille asiakkaille edustavaa. Unionissa toimivien samankaltaisen tuotteen tuottajien myynnin EU:ssa todettiin olevan edustavaa verrattuna otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.
(44)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan EU-myynnin osuus. EU:n myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin tuotantokustannukset unionin markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. Tarkastelussa kävi ilmi, että joidenkin tuotelajien EU-myynti oli kannattavaa eli nettomääräiset yksikkömyyntihinnat ylittivät lasketut yksikön tuotantokustannukset.
(45)
Kunkin tuotelajin normaaliarvo perustui tosiasiallisiin myyntihintoihin (noudettuna lähettäjältä -tasolla) kannattavan myynnin osalta ja laskennalliseen normaaliarvoon kannattamattoman myynnin osalta.
(46)
Normaaliarvo laskettiin lisäämällä EU:n tuotannonalan tuotantokustannuksiin sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali (4,43 %) perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat EU:n tuottajien samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin.
4. Vientihinnat
(47)
Koska otokseen kuuluville vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin yksilöllinen kohtelu ja ne harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
5. Vertailu
(48)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin välillisten verojen, kuljetus-, vakuutus-, pakkaus-, käsittely- ja luottokustannusten perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
(49)
Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta oli selvää, että yritys ei ollut luokitellut tarkasteltavana olevaa tuotetta oikein käyttäessään kyselylomakkeessa edellytettyä järjestelmää. Yksi tarkasteltavana olevan tuotteen eritelmään sisältyvistä ominaisuuksista koski säteilylämmittimien lämpötehoa. Kyseinen yritys ei kuitenkaan esittänyt näyttöä, joka olisi tukenut yrityksen viemien mallien ilmoitettuja lämpötehoja. Tosiasiallisesti ilmoitettu lämpöteho ei ollut oikea eikä vastannut muita ominaisuuksia kuten painoa ja kokoa. Vertailussa voitiin sen vuoksi käyttää ainoastaan muita, jäljelle jääviä ominaisuuksia.
(50)
Kun tuotelajien luokitteluun käytettiin tuotevalvontanumerojärjestelmää, vastaavuus oli toisen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla hyvä. Koska otokseen kuuluvan toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta suoraa vastaavuutta ei kuitenkaan todettu, käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää. Kun käytettiin samankaltaisuuteen perustuvaa menetelmää, yksityiskohtaiset tiedot ilmoitettiin asianomaiselle taholle.
6. Polkumyyntimarginaalit
(51)
Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(52)
Näiden kahden polkumyyntimarginaalin perusteella laskettiin painotettu keskiarvo otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimineille yrityksille.
(53)
Koska kiinalaisten yritysten yhteistyöaste oli matala (alle 50 prosenttia), katsotaan asianmukaiseksi, että kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineiden viejien sellaisten tietylle asiakkaalle suuntautuneiden liiketoimien perusteella, joissa polkumyynti oli voimakkainta.
(54)
Tällä tavalla määritetyt väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Taulukko 1
Yrityksen nimi
Asema
Polkumyyntimarginaali
Zhejiang Flyhigh
Yksilöllinen kohtelu
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Yksilöllinen kohtelu
70,8 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
32,5 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
76,6 %
E. VAHINKO
1. Unionin kokonaistuotanto
(55)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
(56)
Tutkimusajanjaksolla alumiinisia säteilylämmittimiä valmisti unionissa kahdeksan tuottajaa. Tutkimusajanjakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.
(57)
Tällä perusteella elementtien lukumäärällä mitatun unionin kokonaistuotannon tutkimusajanjakson aikana arvioitiin olevan noin 64 miljoonaa. Koska valitusta tukevat unionin tuottajat vastasivat unionin koko tuotannosta, ne muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
2. Unionin kulutus
(58)
Eurostatin tuontitilastoja ei voitu käyttää tässä tutkimuksessa, koska ne CN-koodit, joihin alumiiniset säteilylämmittimet kuuluvat, sisältävät myös muita alumiinituotteita, kuten sähköisiä säteilylämmittimiä.
(59)
Näin ollen unionin kulutus määritettiin valitukseen sisältyvien, erityisesti unionin tuotannonalan myyntimäärää unionissa sekä Kiinassa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien vientiä koskevien tietojen perusteella. Tiedot tarkastettiin vertaamalla niitä otantakyselyyn saatuihin vastauksiin sekä otokseen valittujen unionin tuottajien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tiloissa saatuihin, tarkastettuihin tietoihin.
(60)
Tämän perusteella unionin kulutuksen todettiin kehittyneen seuraavasti:
Taulukko 2
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (elementtiä)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeksi (2009 = 100)
114
100
96
109
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(61)
Kokonaiskulutus EU:n markkinoilla väheni tarkastelujakson aikana 3,8 prosenttia. Vuodesta 2008 vuoteen 2009 vähenemistä tapahtui 12 prosenttia, mikä johtui talouskriisin maailmanlaajuisista negatiivisista vaikutuksista, ja myöhemmin kulutus väheni vielä lisää 3,7 prosenttia. Vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana se kuitenkin elpyi, kun kasvua oli 13,5 prosenttia, mutta ei noussut takaisin vuoden 2008 lähtötasolle. Edellä olevan taulukon mukaan kulutus lisääntyi 9 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
(62)
Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
Taulukko 3
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (elementtiä)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeksi (2009 = 100)
86
100
114
152
Markkinaosuus
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeksi (2009 = 100)
75
100
119
139
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(63)
Kulutuksen kehittymisestä huolimatta Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (77 %) tarkastelujaksolla. Kasvu oli jatkuvaa, ja se oli jyrkintä vuoden 2010 ja tutkimusajanjakson välillä (+ 33 %). Vastaavasti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus kasvoi tasaisesti tarkastelujaksolla: vuonna 2008 osuus oli 13 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 24 prosenttia. Tätä suuntausta olisi tarkasteltava pitäen mielessä kulutuksen yleinen väheneminen 3,8 prosentilla samalla ajanjaksolla.
3.1. Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
Taulukko 4
Tuonti Kiinasta
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen hinta (euroa/elementti)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeksi (2009 = 100)
125
100
125
123
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(64)
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskihinta laski hieman tarkastelujaksolla. Ensin vuodesta 2008 vuoteen 2009 hinta laski huomattavasti eli 20 prosenttia ja nousi sitten vuosien 2009 ja 2010 välillä 25 prosenttia. Tarkastelujakson loppua kohden se laski jälleen.
(65)
Tutkimus osoitti myös, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat pysyivät tarkastelujakson ajan jatkuvasti unionin tuotannonalan myyntihintoja alempina. Vuoden 2009 hintojen laskun kanssa samaan aikaan Kiinan markkinaosuus kasvoi rajusti eli 13 prosentista 17,3 prosenttiin unionin markkinoista, ja jatkuva hinnan alittavuus selittää kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden vakaan kasvun erityisesti vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(66)
Tutkimusajanjakson aikaisen hinnan alittavuuden määrittämiseksi verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamia tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin yhteistyössä toimineilta kiinalaisilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(67)
Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos osoitti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 6,1 prosenttia ilmaistuna osuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1. Alustavat huomautukset
(68)
Kuten edellä 24 ja 25 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon tutkimiseen käytettiin otantamenetelmää. On syytä huomata, että yksi otokseen valituista unionin tuottajista aloitti alumiinisten säteilylämmittimien valmistuksen vasta vuonna 2009. Jotta tarkastelujakson aikaisista suuntauksista voitiin tehdä johdonmukainen analyysi, katsottiin asianmukaiseksi asettaa vuosi 2009 vahinkoanalyysin vertailuvuodeksi indeksillä 100. Kokonaiskuvan täydentämiseksi myös vuodelle 2008 vahvistettiin indeksi käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(69)
Neljän otokseen valitun unionin tuottajan toimittamien ja todentamien tietojen perusteella vahvistettiin mikroindikaattoreita, kuten yksikköhinta, yksikkökohtaiset kustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja varastot. Indeksi vuodelle 2008 määritettiin vertaamalla vuonna 2008 toimineita kolmea tuottajaa koskevia saatavilla olleita tietoja samojen kolmen tuottajan tietoihin vuodelta 2009 (indeksi 100).
(70)
Alumiinisten säteilylämmittimien kahdeksan EU:ssa toimivan tuottajan toimittamien tietojen perusteella vahvistettiin mikroindikaattoreita, kuten unionin tuotannonalan tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus ja työllisyys. Indeksi vuodelle 2008 määritettiin vertaamalla vuonna 2008 toimineita seitsemää tuottajaa koskevia saatavilla olleita tietoja samojen seitsemän tuottajan osalta saatavilla olleisiin tietoihin vuodelta 2009 (indeksi 100).
(71)
Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan tarkasteltaessa unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tarkastelujaksolla on otettava huomioon kaikki kyseisessä artiklassa mainitut taloudelliset tekijät.
4.2. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 5
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (elementtiä)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeksi (2009 = 100)
116
100
108
115
Tuotantokapasiteetti (elementtiä)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapasiteetin käyttöaste
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeksi (2009 = 100)
119
100
106
101
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(72)
Tarkastelujakson aikaisen unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja ja otokseen kuuluneilta unionin tuottajilta saatuja todennettuja kyselyvastauksia.
(73)
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni tarkastelujaksolla. Kysynnän vähenemistä vastaavasti tuotanto väheni huomattavasti vuonna 2009, minkä jälkeen se palautui vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Tuotanto pysyi melko vakaana vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä huolimatta kulutuksen 9 prosentin kasvusta. Tuotantotaso riippuu myös unionin tuotannonalan vientitoiminnasta, joka jatkui merkittävänä koko tarkastelujakson.
(74)
Vaikka kulutus väheni vain hieman, kapasiteetin käyttöaste laski 70 prosentista 60 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle se pysyi melko muuttumattomana.
4.3. Myyntimäärä ja markkinaosuus
Taulukko 6
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (elementtiä)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeksi (2009 = 100)
119
100
93
100
Markkinaosuus
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeksi (2009 = 100)
105
100
96
92
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(75)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 16 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui koko ajan 87 prosentista vuonna 2008 tutkimusajanjakson 76 prosenttiin. Vuonna 2009 unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi 16 prosenttia, joten sen markkinaosuus pieneni yli neljä prosenttiyksikköä. Vuonna 2010 myyntimäärä putosi vielä 7 prosenttia lisää ja markkinaosuus pieneni 82,7 prosentista 79,5 prosenttiin. Tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni edelleen 76 prosenttiin, vaikka samaan aikaan kulutus kasvoi (+ 13,5 %). Näin ollen unionin tuotannonala ei pystynyt hyödyntämään kulutuksen kasvua ja hankkimaan takaisin osaa aiemmin menettämästään markkinaosuudesta.
4.4. Kasvu
(76)
Kävi ilmi, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus väheni hieman eli 3,8 prosenttia, mutta samana ajanjaksona heikkenivät huomattavasti sekä unionin tuotannonalan myyntimäärä (15,9 prosentilla) että markkinaosuus (12,6 prosentilla). Samaan aikaan tuonti Kiinasta kasvoi merkittävästi eli 76,9 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tästä syystä unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 11 prosenttiyksikköä saman jakson aikana.
4.5. Työllisyys
Taulukko 7
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
1 598
1 642
1 641
Indeksi (2009 = 100)
102
100
103
103
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
Indeksi (2009 = 100)
114
100
105
112
Lähde: valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(77)
Työntekijämäärä kasvoi hieman tarkastelujaksolla, mutta se johti tuottavuuden laskuun. Olisi kuitenkin huomattava, että työllisyyden kasvusuuntaus johtuu ainoastaan siitä, että yksi otokseen kuulunut - otoksen pienin - yritys aloitti tuotannon vuonna 2009. Muussa tapauksessa työllisyys olisi kehittynyt kielteiseen suuntaan.
(78)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa) väheni tarkastelujaksolla hieman. Se oli alimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi elpyä mentäessä kohti tutkimusajanjaksoa saavuttamatta kuitenkaan alkuperäistä tasoa. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tuottavuus kasvoi 12 prosenttia.
4.6. Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat ja tuotantokustannukset
Taulukko 8
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:ssa etuyhteydettömille asiakkaille
(euroa/elementti)
5,31
5,47
5,62
Indeksi (2009 = 100)
113
100
103
106
Yksikkökustannukset (euroa/elementti)
4,92
5,34
5,61
Indeksi (2009 = 100)
113
100
109
114
Lähde: otokseen valittujen tuottajien kyselylomakevastaukset
(79)
Keskimääräisten myyntihintojen kehitys tarkastelujakson aikana on selvästi negatiivinen (lasku 6 prosenttia). Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat 6 prosenttia lisääntyvän kulutuksen ja markkinoiden elpymisen myötä mutta eivät palautuneet vuoden 2008 tasolle.
(80)
Samaan aikaan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä aiheutuvat suhteelliset kustannukset pienenivät hieman tarkastelujakson kuluessa, mutta se ei riittänyt alkuunkaan pitämään unionin tuotannonala kannattavana vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla. Kun vuonna 2009 kustannukset laskivat 11,5 prosenttia, myös myyntihinnat laskivat 11,5 prosenttia, mutta vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan kustannusten kasvaessa rajusti se pystyi nostamaan hintojaan vain hieman ylimääräisten kustannusten kattamiseksi. Tästä syystä kannattavuus ja markkinaosuus heikkenivät lisää, koska unionin tuotannonalan hinnat olivat jatkuvasti korkeampia kuin kiinalaistuonnin hinnat.
4.7. Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 9
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
EU-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeksi (2009 = 100)
99
100
32
2
Kassavirta
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeksi (2009 = 100)
112
100
51
3
Investoinnit (euroa)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeksi (2009 = 100)
165
100
78
58
Investointien tuotto
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeksi (2009 = 100)
73
100
43
4
Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(81)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina kyseisen myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujaksolla samoin kuin vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi ja ylsi hädin tuskin kannattavuusrajaan.
(82)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurilta osin yhtä negatiivisesti kuin kannattavuus. Se saavutti aallonpohjan tutkimusajanjakson aikana. Myös investointien tuotto heikkeni: vuonna 2008 se oli 36 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 2 prosenttia.
(83)
Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton kehityssuunta tarkastelujaksolla rajoitti unionin tuotannonalan kykyä investoida omaan toimintaansa ja heikensi sen kehittymistä. Tarkastelujakson alussa unionin tuotannonala onnistui tekemään suuria investointeja ja modernisoimaan koneitaan tuotannon tehostamiseksi, mutta sen jälkeen investoinnit vähenivät tasaiseen tahtiin 64,7 prosentilla tarkastelujakson loppuaikana.
4.8. Varastot
Taulukko 10
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan loppuvarastot, indeksi (2009=100)
137
100
131
299
Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(84)
Otokseen kuuluneen unionin tuotannonalan varastot kasvoivat huomattavasti tarkastelujakson aikana. Vuonna 2009 loppuvarastot pienenivät 27 prosenttia, minkä jälkeen ne kasvoivat vuoden 2010 aikana 30,8 prosenttia ja tutkimusajanjaksolla 128,4 prosenttia.
5. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(85)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun otetaan lisäksi huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(86)
Tutkimus osoitti, että useimmat unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit heikkenivät tai eivät kehittyneet kulutusta vastaavasti tarkastelujaksolla. Tämä koskee erityisesti vuodesta 2009 tutkimusajanjakson loppuun ulottuvaa aikaa.
(87)
Tarkastelujaksolla, jolloin kulutus väheni, tuontimäärät Kiinasta kasvoivat jatkuvasti ja merkittävästi. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni kaikkiaan 16 prosenttia, ja sen markkinaosuus putosi 87 prosentista 76 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Vielä sittenkin, kun kulutus kasvoi 9 prosentilla vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle tultaessa, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni edelleen. Unionin tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin aiemmin menettämäänsä markkinaosuutta, koska polkumyynnillä EU:n markkinoille tuleva tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi. Matalahintainen polkumyyntituonti, joka jatkuvasti alitti unionin tuotannonalan hinnat, lisääntyi tasaisesti tarkastelujakson ajan.
(88)
Vakavia vaikutuksia kohdistui myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan ja kannattavuuteen. Tästä syystä unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa ja tehdä investointeja heikkeni.
(89)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(90)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko polkumyynnillä Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyyntituonnin aiheuttamaksi.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(91)
Tutkimus osoitti, että unionin kulutus väheni 3,8 prosenttia tarkastelujaksolla ja samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä kasvoi rajusti, noin 77 prosenttia, samoin kuin sen markkinaosuus, joka nousi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 13 prosentista 24 prosenttiin. Samanaikaisesti unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 16 prosenttia ja markkinaosuus putosi 87 prosentista 76 prosenttiin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(92)
Vuodesta 2009 tutkimusajanjaksoon ulottuvalla jaksolla unionin kulutus kasvoi 9 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jälleen, päinvastoin kuin kiinalainen polkumyyntituonti, joka lisääntyi vuosittain 52 prosentilla kyseisenä ajanjaksona.
(93)
Hintapaineen osalta on syytä korostaa, että vuonna 2009 keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta laskivat 20 prosenttia, mikä pakotti unionin tuotannonalan laskemaan myyntihintojaan huomattavasti eli 11,5 prosenttia. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala yritti nostaa hintojaan kohonneiden kustannusten vuoksi. Tästä syystä sen markkinaosuus heikkeni lisää, koska unionin tuotannonalan hinnat olivat jatkuvasti korkeampia kuin polkumyynnillä tapahtuneen kiinalaistuonnin hinnat. Tämä tilanne aiheutti erityisesti unionin tuotannonalan kannattavuuden, myyntimäärän ja markkinaosuuden merkittävän heikkenemisen.
(94)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujakson aikana. Vaikka kiinalaistuonnin hinnat nousivat 23 prosenttia vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, ne pysyivät huomattavasti unionin tuotannonalan myyntihintoja matalampina koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti tutkimusajanjaksolla, mikä piti hinnat alhaalla unionin markkinoilla.
(95)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että voimakkaasti kasvaneella Kiinasta tulleella polkumyyntituonnilla, jonka hinnat jatkuvasti alittivat unionin tuotannonalan hinnat, on ollut ratkaiseva osa unionin tuotannonalan kärsimässä merkittävässä vahingossa, josta on osoituksena erityisesti sen heikko taloudellinen tilanne, myyntimäärien ja markkinaosuuden pieneneminen ja useimpien vahinkoindikaattoreiden kehitys huonompaan suuntaan.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1. Kolmansista maista tuleva tuonti
(96)
Kuten edellä 58 kappaleessa selvitetään, Eurostatin tuontitilastoja ei voitu käyttää tässä tutkimuksessa, sillä CN-koodeihin, joihin alumiiniset säteilylämmittimet ja niiden elementit ja osaryhmät kuuluvat, sisältyy kaikenlaisia alumiinituotteita. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut, valituksen perusteella määritettiin, että Kiinan lisäksi ei ole muita EU:n ulkopuolisia maita, jotka olisivat valmistaneet alumiinisia säteilylämmittimiä ja vieneet niitä EU:hun tarkastelujaksolla.
3.2. Talouskriisi
(97)
Talouskriisi selittää osittain unionin kulutuksen supistumisen erityisesti vuosina 2009 ja 2010. On kuitenkin huomion arvoista, että sekä tarkastelujaksolla kulutuksen vähetessä että sen kasvaessa vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinasta unionin markkinoille unionin tuotannonalan hinnat alittavilla polkumyyntihinnoilla tuleva tuonti lisääntyi jatkuvasti.
(98)
Matalahintainen polkumyyntituonti pääsi aivan erilaiseen tulokseen kuin unionin tuotannonala. Tutkimuksessa kävikin ilmi, että unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni jatkuvasti vuodesta 2009 alkaen tutkimusajanjaksoon asti, vaikka unionin kulutus lisääntyi yleisen talouden elpymisen myötä. Vaikka tuotantomäärä oli kasvussa, liikatuotantoa täytyi laittaa varastoon.
(99)
Tavanomaisissa taloudellisissa olosuhteissa ja ilman polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakasta lisääntymistä ja sen aiheuttamaa suurta hintapainetta unionin tuotannonalalla olisi saattanut olla jonkin verran vaikeuksia selviytyä kulutuksen laskusta ja kiinteiden yksikkökustannusten noususta, joka johtui alentuneesta kapasiteetin käyttöasteesta. Tutkimus kuitenkin osoittaa selvästi, että polkumyyntituonti Kiinasta on voimistanut talouden taantuman vaikutusta. Vaikka talous yleisesti alkoi elpyä, unionin tuotannonala ei pystynyt elpymään ja saamaan takaisin tarkastelujakson aikana menettämiään myyntimääriä ja markkinaosuutta.
(100)
Vaikka talouskriisi onkin osaltaan saattanut heikentää unionin tuotannonalan tulosta, sen vaikutus ei kokonaisuutena ole sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle erityisesti tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
3.3. Unionin tuotannonalan tuotantokustannusten kehittyminen
(101)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että alumiinisten säteilylämmittimien tuotantokustannukset ovat suoraan yhteydessä tuotteen valmistuksen pääraaka-aineen eli alumiinin hintakehitykseen. Vaikka unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat huomattavasti vuonna 2009, kuten edellä taulukossa 8 esitetään, myyntihinnat laskivat samaa tahtia. Vuonna 2010 ja tutkimusajanjaksolla kustannukset nousivat enemmän kuin myyntihinnat, joten unionin tuotannonala ei pystynyt elpymään etenkään kannattavuuden osalta. Tämä tapahtui tilanteessa, jossa Kiinasta tuotujen tuotteiden tuontihinnat alittivat jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat.
(102)
Markkinataloudessa voitaisiin odottaa, että hinnat markkinoilla mukautuisivat säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehittymistä vastaavasti. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Tutkimuksessa varmistui, että Kiinasta tuleva, unionin tuotannonalan hinnat alittava polkumyyntituonti laski edelleen unionin markkinoiden hintoja ja esti siten unionin tuotannonalaa säilyttämästä markkinaosuuttaan ja mukauttamasta hintojaan siten, että se olisi saanut katettua kustannuksensa ja saanut kohtuullisen voiton, etenkin tutkimusajanjakson aikana.
(103)
Näin ollen raaka-aineen hintojen nousun ei voida katsoa poistavan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle erityisesti tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen merkittävän vahingon välistä syy-yhteyttä.
3.4. Otokseen valitun unionin tuotannonalan vientitoiminta
Taulukko 11
2008
2009
2010
Tutkimusajanjakso
Vientimyynti (elementtiä)
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeksi (2009 = 100)
126
100
111
94
Lähde: otokseen valittujen EU:n tuottajien kyselylomakevastaukset
(104)
Vientitoiminta oli tärkeä osa unionin tuotannonalan liiketoimintaa tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskeiset vientimarkkinat olivat Venäjä ja muut Itä-Euroopan maat, joilla myydyt tuotteet olivat suhteellisesti heikompilaatuisia ja siten halvempia kuin unionin markkinoilla myydyt säteilylämmittimet.
(105)
Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että unionin tuotannonalan vientiliikevaihto pieneni tarkastelujaksolla. Se voi osaltaan johtua siitä, että alumiinisten säteilylämmittimien vienti Kiinasta kyseisille vientimarkkinoille lisääntyi, kuten saatavilla olevista tiedoista voidaan päätellä.
(106)
On kuitenkin selvää, että vientitoiminnan ansiosta unionin tuotannonala saavutti mittakaavaetuja ja pystyi siten pienentämään yleisiä tuotantokustannuksiaan. Tästä syystä voidaan perustellusti katsoa, että unionin tuotannonalan erityisesti tutkimusajanjakson aikana kärsimä merkittävä vahinko ei voinut johtua sen vientitoiminnasta. Vaikka vientimyynnin vähenemisellä on mahdollisesti ollut kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, vaikutus ei ole ollut sellainen, että se poistaisi vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen matalahintaisen tuonnin välisen syy-yhteyden.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(107)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi sekä tarkastelujaksolla että vuodesta 2009 tutkimusajanjaksolle ulottuvalla kaudella. Kyseisen tuonnin todettiin tapahtuneen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamia hintoja alemmilla hinnoilla jatkuvasti ja erityisesti tutkimusajanjaksolla.
(108)
Kiinasta tulevan matalahintaisen polkumyynnin määrän ja markkinaosuuden kasvu oli jatkuvaa ja tapahtui samanaikaisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemisen kanssa. Tilanne huononi tutkimusajanjaksolla, jolloin unionin tuotannonala ei kyennyt saamaan takaisin menetettyä markkinaosuuttaan ja kannattavuus samoin kuin muut talousindikaattorit kuten kassavirta ja investointien tuotto vajosivat alimmilleen.
(109)
Muita tiedossa olleita tekijöitä, talouskriisi mukaan luettuna, koskeva analyysi osoitti, että kyseisten tekijöiden mahdollinen kielteinen vaikutus ei voinut olla sellainen, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(110)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen viennin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuva vienti Kiinasta on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
G. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(111)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntituontia koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
2. Unionin tuotannonalan etu
(112)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne vääjäämättä heikkenee edelleen.
(113)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen hinnat vastaamaan eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Voidaan olettaa myös, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä puolestaan parantaisi sen kannattavuutta ja yleistä taloudellista tilannetta.
(114)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa markkinaosuuden vielä hupenevan ja unionin tuotannonalan pysyvän kannattamattomana. Tämä olisi kestämätöntä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Aiheutuneiden tappioiden ja tarkastelujakson alussa tuotantoon tehtyjen suurten investointien vuoksi voidaan olettaa, että jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, useimmat unionin tuottajista eivät pysty saamaan investointejaan takaisin.
(115)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Käyttäjien ja tuojien etu
(116)
Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa.
(117)
Tuojista vain yksi Puolassa sijaitseva yritys toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa vastaamalla kyselyyn ja hyväksymällä tarkastuskäynnin. Kyseinen tuoja teki tarkasteltavana olevan tuotteen osalta hieman tappiota tutkimusajanjaksolla. Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä liiketoiminta on kuitenkin melko vähäistä suhteessa koko yrityksen toimintaan. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole voimakasta vaikutusta sen kokonaistulokseen.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(118)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
H. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
1. Vahingon korjaava taso
(119)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.
(120)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä niin, ettei ylitetä todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(121)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka voitaisiin saada ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, pitäisi perustua otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiseen voittomarginaaliin (ennen veroja) vuonna 2008. Näin ollen katsotaan, että 7,4 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan olisi voitu odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.
(122)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin oikaisemalla otokseen kuuluvien unionin tuottajien myyntihinnat tutkimusajanjakson tosiasiallisella voitolla/tappiolla sekä lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali.
(123)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin keskimääräisestä CIF-kokonaisarvosta.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(124)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(125)
Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit on vahvistettu vertaamalla vahingon poistavaa marginaalia ja tukimarginaalia keskenään. Ehdotetut polkumyyntitullit ovat näin ollen seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen tulli
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Koko maata koskeva polkumyyntimarginaali
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(127)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa vastaavasti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
I. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(128)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, nykyisin CN-koodeihin ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 ja ex 7616 99 90 (Taric-koodit 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 ja 7616999091) kuuluvia alumiinisia säteilylämmittimiä ja elementtejä tai osaryhmiä, joista tällaiset säteilylämmittimet koostuvat, riippumatta siitä, onko kyseiset elementit tai osaryhmät koottu lohkoiksi, lukuun ottamatta sähköisiä säteilylämmittimiä ja niiden elementtejä ja osaryhmiä.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6
B272
Metal Group Co., Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co., Ltd.
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd.
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd.
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd.
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.
21,2
B291
Kaikki muut yritykset
61,4
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullisäännöksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2012.