RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 270/2010
af 29. marts 2010
om ændring af forordning (EF) nr. 452/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 452/2007 (2) en endelig antidumpingtold på importen af strygebrætter med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«). Foranstaltningerne består i en værditold på 38,1 %, undtagen for fem virksomheder, der specifikt er nævnt, og som pålægges en individuel toldsats.
1.2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(2)
I 2008 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3 (»interimsundersøgelsen«). Anmodningen om en undersøgelse alene af dumpingaspektet blev indgivet af en kinesisk eksporterende producent, Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou (»Power Team« eller »ansøgeren«). Den endelige antidumpingtold for ansøgeren er 36,5 %.
(3)
Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at de omstændigheder, som lå til grund for foranstaltningerne, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at fastholde foranstaltningen på sit nuværende niveau for at modvirke dumpingen.
(4)
Ansøgeren fremførte navnlig, at han nu driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, dvs. at virksomheden opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Ansøgeren påstod derfor, at hans normale værdi bør fastsættes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b). En sammenligning af denne normale værdi og virksomhedens eksportpriser til Den Europæiske Union (»EU«) viste, at dumpingmargenen tilsyneladende er betydeligt lavere end foranstaltningens nuværende niveau.
(5)
Ansøgeren hævdede derfor, at det ikke længere var nødvendigt at opretholde foranstaltningerne på det nuværende niveau for at modvirke dumpingen, da det var baseret på den tidligere konstaterede dumping.
1.3. Indledning af undersøgelsen
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en interimsundersøgelse, og besluttede at indlede en interimsundersøgelse alene af dumpingaspektet, for så vidt angår ansøgeren (3), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3.
1.4. Den pågældende vare og samme vare
(7)
Den vare, som er berørt af den delvise interimsundersøgelse, er den samme som i den undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger (»den oprindelige undersøgelse«), dvs. strygebrætter, også fritstående, også med suge- og/eller varme- og/eller blæsefunktion, herunder ærmebrætter, og væsentlige dele heraf, f.eks. ben, bræt og strygejernsholder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, normalt angivet under KN-kode ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 og ex 8516 90 00.
(8)
Den vare, der fremstilles og sælges på det kinesiske hjemmemarked, og den vare, der eksporteres til EU , samt den vare, der fremstilles og sælges i Ukraine (anvendt som referenceland), har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål, og de betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
1.5. De berørte parter
(9)
Kommissionen underrettede officielt repræsentanten for EU-erhvervsgrenen, ansøgeren og repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af den fornyede undersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt.
(10)
Kommissionen sendte også et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling samt et spørgeskema til ansøgeren og modtog en rettidig besvarelse heraf. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der fandt dumping sted, og der blev aflagt kontrolbesøg hos ansøgeren.
1.6. Den nuværende undersøgelsesperiode
(11)
Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (den »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Der mindes om, at undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse, som førte til indførelsen af foranstaltningerne, omfattede perioden fra 1. januar 2005 til 31. december 2005 (»den oprindelige undersøgelsesperiode«).
2. UNDERSØGELSESRESULTATER
2.1. Markedsøkonomisk behandling
(12)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1 til 6, for de producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), dvs. hvor det godtgøres, at fremstilling og salg af samme vare finder sted under markedsøkonomiske vilkår. Disse kriterier er kort fortalt følgende:
-
Virksomhedsbeslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nævneværdig statslig indblanding, og udgifter skal afspejle markedsværdierne.
-
Virksomheder skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder (»IAS«) og anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Love om konkurs og ejerforhold skal give stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutakursomregninger sker til markedskursen.
(13)
Ansøgeren anmodede i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), om markedsøkonomisk behandling og blev opfordret til at udfylde et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling.
(14)
Ved undersøgelsen blev det fastslået, at ansøgeren ikke opfyldte det kriterium for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), første led (kriterium 1), for så vidt angår udgifterne til de vigtigste inputs. Det blev fastslået, at efter den oprindelige undersøgelses undersøgelsesperiode, dvs. efter 2005, indførte staten eksportrestriktioner på en række stålvarer, herunder de vigtigste råvarer til fremstilling af strygebrætter, dvs. stålplader, stålrør og stålwire. Det bemærkes, at udgifterne til disse råvarer udgør en betydelig del af de samlede udgifter til råvarer. Indførelsen af eksportafgifter gjorde incitamentet til at eksportere mindre og øgede derved mængderne på hjemmemarkedet med lavere priser til følge. Det blev også konstateret, at kinesiske stålproducenter (5) havde adgang til en række subsidieordninger, og visse stålproducenters offentligt tilgængelige kontooplysninger bekræfter, at den kinesiske stat aktivt støtter udviklingen af stålsektoren i Kina.
(15)
Følgelig lå hjemmemarkedspriserne på stål i Kina i NUP langt under priserne på andre betydelige markeder, som f.eks. priserne på stål i Nordamerika og Nordeuropa (6), og disse prisforskelle kan ikke forklares ved nogen konkurrencefordel i stålproduktionen.
(16)
Ud fra de foreliggende oplysninger blev det konstateret, at ansøgeren nød godt af disse kunstigt lave og fordrejede priser på stål, når han købte sine råvarer på det kinesiske hjemmemarked.
(17)
Det konkluderedes derfor, at en stor del af Power Team's inputs ikke i alt væsentligt afspejler markedsværdierne. Følgelig blev det konkluderet, at ansøgeren ikke har dokumenteret, at alle kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, og virksomheden kunne dermed ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(18)
Ansøgeren, eksportlandet og EU-erhvervsgrenen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte konklusioner. Ansøgeren og EU-erhvervsgrenen fremsatte bemærkninger.
(19)
Ansøgeren fremførte tre hovedargumenter inden for tidsfristen. For det første anførte denne, at Power Team's råvarepriser stadig var i overensstemmelse med hjemmemarkedspriserne, og at denne konklusion var tilstrækkelig til at opfylde kriterium 1 i den oprindelige undersøgelse. Følgelig betragtede virksomheden det som værende i strid med grundforordningens artikel 11, stk. 9, at sammenligne priserne på det kinesiske hjemmemarked med priserne på andre internationale stålmarkeder. I den forbindelse anfægtede virksomheden også relevansen af de nordeuropæiske og nordamerikanske markedspriser på stål, som der blev sammenlignet med. Ansøgeren fremførte, at der også ville være priser på andre internationale markeder, som f.eks. de tyrkiske eksportpriser, som var lavere end hjemmemarkedspriserne i Kina.
(20)
Det er korrekt, at ansøgeren opfyldte kriterium 1 i den oprindelige undersøgelse, men ikke kriterium 2. Dette er imidlertid ikke i strid med grundforordningens artikel 11, stk. 9, da der ikke er nogen ændring i den metode, der anvendes til at vurdere, om virksomheden drives under markedsøkonomiske vilkår, og navnlig om den stadig opfylder kriterium 1. I begge undersøgelser - den oprindelige undersøgelse og den fornyede undersøgelse - blev spørgsmålet om, hvorvidt råvarerne afspejler markedsværdierne, vurderet. I begge undersøgelser var en af de undersøgte indikatorer hjemmemarkedspriserne på stål, men i den oprindelige undersøgelse var der ingen andre betydelige faktorer, der syntes at have indflydelse på råvarepriserne. Således forblev metoden den samme, det var kun konklusionerne, der var forskellige.
(21)
Den fornyede undersøgelse afslørede, at efter den oprindelige undersøgelsesperiode, dvs. siden 2006, har omstændighederne ændret sig, eftersom den kinesiske stat indførte en række foranstaltninger for at modvirke eksport af stålplader, stålrør og stålwire ved at indføre en eksportafgift og ved at afskaffe momsrefusion ved eksport. Dette havde sammen med de førnævnte subsidieordninger en fordrejende virkning på de kinesiske hjemmemarkedspriser på stål, fordi den prisforskel, der blev konstateret mellem de priser og de offentliggjorte hjemmemarkedspriser for Nordamerika og Nordeuropa, voksede betydeligt til omkring 30 %. Denne prisforskel er ikke blevet anfægtet af ansøgeren efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(22)
For så vidt angår det argument, at de nordamerikanske og nordeuropæiske hjemmemarkedspriser på stål ikke er de eneste internationalt relevante priser, bemærkes det, at begge stålmarkeder blev valgt til en prissammenligning, da begge markeder har et stort forbrug af stål og er konkurrenceprægede markeder med en række aktive producenter. Det kunne derfor med rimelighed antages, at disse hjemmemarkedspriser var repræsentative for konkurrencedygtige markedspriser. Endvidere blev påstanden om, at tyrkiske eksportpriser skulle være lavere end kinesiske hjemmemarkedspriser, ikke yderligere dokumenteret på dette stadium, dvs. at der ikke blev indsendt oplysninger om konkrete priser inden for den fastsatte frist. Endvidere fremkom der ingen forklaring på, at tyrkiske eksportpriser skulle være mere relevante, i betragtning af det tyrkiske eksportmarkeds relativt beskedne størrelse i forhold til det nordamerikanske og nordeuropæiske marked.
(23)
Virksomheden hævdede dernæst, at den blev diskrimineret i forbindelse med anvendelsen af EU-lovgivningen, eftersom der i et antal andre sager af nyere dato, hvor stål udgjorde et væsentligt input, var en række kinesiske stålvirksomheder, der opfyldte kriterium 1. Disse sager blev alle gennemgået, og det blev konstateret, at ingen af de virksomheder, som var inddraget i de sager, blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, eftersom de alle manglede at opfylde mindst et andet af de i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), opførte kriterier. Af hensyn til den økonomiske forvaltning var det således ikke nødvendigt at gå i detaljer med kriterium 1, da det stod klart, at virksomheden ikke ville komme i betragtning af en anden grund. Under alle omstændigheder var Kommissionen i ingen af disse sager af nyere dato nået frem til den konklusion, at der ikke fandtes fordrejninger på det kinesiske hjemmemarked for stål, tværtimod var der ikke blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling i sager af nyere dato, hvor der kunne konstateres fordrejede priser på råvarer (7).
(24)
Endelig fremførte ansøgeren det argument, at en justering af den normale værdi ville være mere rimelig end at nægte markedsøkonomisk behandling. En justering af den normale værdi forekommer imidlertid urimelig, i betragtning af at et af kriterierne for at indrømme markedsøkonomisk behandling er, at udgifterne til de vigtigste inputs skal afspejle markedsværdierne. Hvis dette ikke er tilfældet, bør konsekvensen snarere være, at der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, og at den normale værdi erstattes af den normale værdi i et referenceland, navnlig hvis råvarerne udgør så betydelig en del af udgifterne til inputs.
(25)
Det konkluderes, at ingen af Power Team's argumenter var overbevisende eller førte til en anden vurdering af konklusionerne.
(26)
EU-erhvervsgrenen påpegede, at den kinesiske stat havde grebet meget ind i forbindelse med stålindustrien, hvilket allerede havde fået EU og USA til at anmode om WTO-konsultationer for at løse disse problemer.
(27)
På grundlag af ovenstående bekræftes konklusionerne, samt at Power Team ikke bør indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(28)
Efter offentliggørelsen af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en ændring af forordning (EF) nr. 452/2007, fremsatte ansøgeren yderligere bemærkninger til konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(29)
Ansøgeren genfremsatte hovedsagelig sit argument om, at dennes vigtigste inputs ville afspejle markedsværdierne i Kina, og at kinesiske priser i det store og hele ville være i overensstemmelse med priserne på andre internationale markeder. Ansøgeren erkendte, at prisstigningen på de vigtigste inputs var mindre markant i Kina i 2008 end på andre internationale stålmarkeder, men påstod, at dette ikke skyldtes fordrejninger, hvorimod der kunne ligge andre rent kommercielle faktorer til grund for de lavere priser på det kinesiske hjemmemarked. Ansøgeren pegede på øget produktion i 2008 og anførte, at den gældende antidumping- og udligningstold på eksporten af størstedelen af de inputs af stål, der produceres i Kina, har gjort, at de kinesiske producenter har sænket deres priser på hjemmemarkedet.
(30)
Det bemærkes, at de yderligere prisoplysninger, som ansøgeren fremkom med, understøttede konklusionerne om, at de vigtigste råvarer til fremstillingen af strygebrætter i 2008 i gennemsnit var væsentlig billigere på det kinesiske hjemmemarked end på andre betydelige markeder i verden.
(31)
For så vidt angår det argument, at det var rent kommercielle faktorer, som lå til grund for den prisforskel, dvs. den øgede produktion i Kina, bemærkes det, at det argument ikke var tilstrækkelig dokumenteret, navnlig for så vidt angår en mulig sammenhæng mellem den påståede vækst i produktionen og situationen på efterspørgselssiden. Samtidig viser det argument, som blev fremført af ansøgeren, nemlig at der var indført udligningstold på eksporten af en række stålprodukter fra Kina, blot, at de kinesiske stålproducenter rent faktisk nød godt af subsidier.
(32)
Derfor kan ansøgerens påstand om, at stålmarkedet i Kina ikke er fordrejet, ikke tages til følge, og det konkluderes endeligt, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling ikke bør revideres, og at Power Team ikke bør indrømmes markedsøkonomisk behandling.
2.2. Individuel behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, indføres der om nødvendigt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterier for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Disse kriterier er kort fortalt følgende:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne skal tilhøre private, og det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(34)
Ud over den markedsøkonomiske behandling anmodede ansøgeren også om individuel behandling for det tilfælde, at den pågældende ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling.
(35)
Undersøgelsen viste, at ansøgeren opfyldte alle ovennævnte kriterier, og det konkluderes, at Power Team bør indrømmes individuel behandling.
2.3. Normal værdi
(36)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi i tilfælde af import fra lande uden markedsøkonomi og - i det omfang der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling - lande som anført i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.
(37)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte atter at benytte Tyrkiet, der blev benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse, som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, men der var ingen samarbejdsvillig tyrkisk producent i forbindelse med denne interimsundersøgelse. En ukrainsk eksporterende producent, som var inddraget i en sideløbende undersøgelse i forbindelse med en anden interimsundersøgelse, var imidlertid samarbejdsvillig. De interesserede parter blev underrettet herom, og der blev ikke gjort indsigelser mod at benytte Ukraine som referenceland på det tidspunkt.
(38)
Da der ikke var nogen umiddelbare grunde til ikke at vælge Ukraine som referenceland, og navnlig da der ikke var nogen anden producent i et tredjeland, som var samarbejdsvillig, blev den normale værdi fastsat på grundlag af verificerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(39)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det konstateret, at den samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare i referencelandet var repræsentativt i forhold til ansøgerens eksportsalg til EU. Endvidere blev det sammenlignelige hjemmemarkedssalg (om nødvendigt justeret for fysiske egenskaber) for alle eksporterede varetyper anset for at være repræsentativt, eftersom den solgte mængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet.
(40)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hjemmemarkedssalget i referencelandet af hver type strygebræt, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastslå andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder af den pågældende type strygebræt.
(41)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen på en specifik varetype svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne blev derfor fastlagt for hver enkelt varetype, der solgtes på hjemmemarkedet i referencelandet i undersøgelsesperioden.
(42)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(43)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende varetype lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af udelukkende fortjenstgivende salg af den varetype.
(44)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at i tilfælde, hvor fortjenstgivende salg udgjorde under 10 % af den samlede salgsmængde af en bestemt varetype, burde man normalt anvende en beregnet normal værdi.
(45)
I den forbindelse bemærkes det, at der ikke var tale om en situation med under 10 % fortjenstgivende salg i forbindelse med denne undersøgelse. Endvidere er den praksis med automatisk at beregne en normal værdi under sådanne omstændigheder ikke længere gældende.
2.4. Eksportpris
(46)
Den pågældende vare blev i alle tilfælde solgt til eksport til uafhængige kunder i EU gennem uafhængige forhandlere i Kina, og derfor blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, nemlig på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til EU.
(47)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at eksportprisen skulle fastsættes på grundlag af prisen på den uafhængige kinesiske forhandlers faktura ved salg til uafhængige kunder i EU, og ikke som det blev gjort på grundlag af den pris, der er betalt eller skal betales for varen, når den sælges af Power Team til den uafhængige forhandler i Kina til eksport. En sådan fremgangsmåde ville imidlertid ikke være i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, hvoraf det fremgår, at når varer sælges til eksport, beregnes eksportprisen på grundlag af den pris, hvortil de indførte varer første gang videresælges til en uafhængig køber. Påstanden må derfor afvises.
2.5. Sammenligning
(48)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der hævdedes og påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På dette grundlag blev der foretaget justeringer for fysiske egenskaber, transportudgifter, omkostninger til forsikring og håndtering og kreditomkostninger, når dette var relevant og berettiget. I betragtning af at eksportprisen blev fastsat udelukkende på grundlag af hjemmemarkedssalg til kinesiske forhandlere til eksport, var der ingen grund til at tage hensyn til afgiftsforskelle, eftersom den normale værdi også blev fastsat ud fra hjemmemarkedssalget i referencelandet, der har en lignende afgiftsordning. Både den normale værdi og eksportprisen blev derfor beregnet ekskl. moms.
(49)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at grupperingen af varetyper (som rent faktisk var sket til sammenligningsformål) skabte tvivl om, hvorvidt prissammenligningen var korrekt.
(50)
I den sammenhæng bemærkes det, at grupperingen af varetyper i forbindelse med denne undersøgelse var identisk med den gruppering, der blev foretaget i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og blev betragtet som nødvendig for at øge sammenligneligheden mellem de varer, som Power Team solgte til eksport til EU, og de varer, som blev solgt på hjemmemarkedet i referencelandet. Det bør også bemærkes, at ansøgeren ikke dokumenterede sin anmodning yderligere, navnlig for så vidt angår grunden til, at den foretagne gruppering (som forklaret i den særlige fremlæggelse af oplysninger til ansøgeren) ikke ville være hensigtsmæssig. Påstanden må derfor afvises.
2.6. Dumpingmargen
(51)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Det fremgik af sammenligningen, at der fandt dumping sted.
(52)
Det blev konstateret, at Power Team's dumpingmargen udtrykt i procent af nettoprisen, frit EU's grænse, var på 39,6 %.
3. VARIGE ÆNDRINGER I OMSTÆNDIGHEDERNE
(53)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(54)
I denne forbindelse skal der mindes om, at ansøgeren blev nægtet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, fordi der blev konstateret uregelmæssigheder, for så vidt angår dennes regnskabsføring. I denne undersøgelse konstateredes det, at Power Team opfyldte dette kriterium. Som anført ovenfor opfyldte ansøgeren imidlertid ikke kriteriet for markedsøkonomisk behandling, der er omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c, første led, for så vidt angår udgifterne til de vigtigste inputs. Derfor har omstændighederne, for så vidt angår markedsøkonomisk behandling, ikke ændret sig for ansøgerens vedkommende.
(55)
De oplysninger, der blev indsamlet og verificeret i løbet af undersøgelsen (dvs. ansøgerens individuelle priser ved eksport til EU og en normal værdi, fastsat i Ukraine som referenceland), førte imidlertid til en højere dumpingmargen. Denne ændring betragtes som betydelig, og bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ville ikke længere være tilstrækkeligt til at modvirke dumpingen.
4. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(56)
Som resultat af den fornyede undersøgelse anses det for hensigtsmæssigt at ændre antidumpingtolden på importen af den pågældende vare fra Power Team til 39,6 %.
(57)
For så vidt angår niveauet for resttolden, mindes der om, at samarbejdsviljen i forbindelse med den oprindelige undersøgelse var begrænset. Således blev tolden for ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat på et niveau, der svarede til den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for den samarbejdsvillige eksporterende producents mest solgte varetyper med den højeste dumpingmargen. Ved at anvende samme metode og ud fra de relevante oplysninger fra ansøgeren skal resttolden ændres til 42,3 %.
(58)
De berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, som ligger til grund for, at det anbefales at ændre forordning (EF) nr. 452/2007, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der blev taget hensyn til parternes bemærkninger, og konklusionerne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EU) nr. 452/2007 foretages følgende ændringer:
-
Oplysningerne om Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou i tabellen i artikel 1, stk. 2, affattes således:
Land
Producent
Told (%)
Taric-tillægskode
Kina
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
Oplysningerne om alle andre virksomheder i Kina i tabellen i artikel 1, stk. 2affattes således:
Land
Producent
Told (%)
Taric-tillægskode
Kina
Alle andre virksomheder
42,3
A999
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. marts 2010
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 270/2010,
annettu 29 päivänä maaliskuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien silityslautojen tuonnissa. Toimenpiteet muodostuvat 38,1 prosentin suuruisesta arvotullista sekä viiteen erikseen mainittuun yritykseen sovellettavista yksilöllisistä tulleista.
1.2 Tarkastelupyyntö
(2)
Komissio sai vuonna 2008 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelu’, koskevan pyynnön. Pyyntö oli rajattu polkumyynnin tarkasteluun, ja sen esitti kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou, jäljempänä ’Power Team’ tai ’pyynnön esittäjä’. Pyynnön esittäjään sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 36,5 prosenttia.
(3)
Pyynnön esittäjä väitti pyynnössään, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat muuttuneet ja että muutokset olivat luonteeltaan pysyviä. Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei enää edellytä nykytasoisen toimenpiteen soveltamista.
(4)
Ennen kaikkea pyynnön esittäjä on väittänyt, että se toimii nykyisin markkinatalousolosuhteissa eli täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset. Sen vuoksi pyynnön esittäjä väitti, että sitä koskeva normaaliarvo olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti. Kyseisen normaaliarvon ja pyynnön esittäjän Euroopan unioniin, jäljempänä ’EU’, suuntautuvan viennin hintojen vertailun perusteella polkumyyntimarginaali näyttäisi olevan huomattavasti voimassa olevan toimenpiteen tasoa alhaisempi.
(5)
Pyynnön esittäjä väitti tämän vuoksi, että polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei enää edellytä nykyisen tasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien toimenpiteiden soveltamista.
1.3 Tarkastelun vireillepano
(6)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, joten se pani vireille perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin koskemaan polkumyynnin tarkastelua pyynnön esittäjän osalta (3).
1.4 Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote
(7)
Välivaiheen tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöön ottamiseen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat silityslaudat, vapaasti seisovat tai ei, höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla tai ei, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 3924 90 00 (4), ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00.
(8)
Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä ja EU:hun viedyllä tuotteella, samoin kuin Ukrainassa (jota käytetään vertailumaana) tuotetulla ja myydyllä tuotteella, on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset, ja niitä voidaan siten pitää samankaltaisina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
1.5 Asianomaiset osapuolet
(9)
Komissio ilmoitti tarkastelun vireillepanosta virallisesti unionin tuotannonalan edustajalle, pyynnön esittäjälle ja viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi.
(10)
Komissio lähetti pyynnön esittäjälle lomakkeen markkinatalouskohtelun pyytämistä varten sekä kyselylomakkeen ja sai vastauksen annettuun määräaikaan mennessä. Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot, ja pyynnön esittäjän toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti.
1.6 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyyntitutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Toimenpiteiden käyttöön ottamiseen johtaneen alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso oli 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen ajanjakso, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’.
2. TUTKIMUKSEN TULOKSET
2.1 Markkinatalouskohtelu
(12)
Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt vaatimukset, eli jos osoitetaan, että samankaltaisen tuotteen valmistus ja myynti on tapahtunut markkinatalousolosuhteissa. Nämä vaatimukset voidaan tiivistää seuraavasti:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa,
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan,
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden,
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(13)
Pyynnön esittäjä pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti, ja sitä kehotettiin täyttämään lomake markkinatalouskohtelun pyytämistä varten.
(14)
Tutkimuksessa todettiin, että pyynnön esittäjä ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua markkinatalouskohteluun liittyvää vaatimusta (vaatimus 1) huomattavien tuotantopanosten kustannusten osalta. Todettiin, että alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson jälkeen eli vuoden 2005 jälkeen valtio otti käyttöön vientirajoituksia useiden terästuotteiden kohdalla, mukaan luettuna silityslautojen tuotannossa käytettävät pääraaka-aineet eli teräslevy, teräsputket ja teräslanka. On huomattava, että näiden raaka-aineiden kustannukset muodostavat huomattavan osan raaka-aineiden kokonaiskustannuksista. Vientiverojen käyttöönotto vähensi kannustinta vientiin ja lisäsi sen vuoksi kotimarkkinoilla saatavilla olevia määriä, mikä johti vuorostaan hintojen alenemiseen. Lisäksi todettiin, että kiinalaisten terästuottajien käytettävissä oli useita tukijärjestelmiä (5), ja julkisesti saatavilla olevat useiden terästuottajien tilit vahvistavat, että Kiinan valtio tukee aktiivisesti terässektorin kehittämistä Kiinassa.
(15)
Tämän seurauksena teräksen kotimarkkinahinnat Kiinassa olivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana selvästi maailman muiden suurehkojen markkinoiden, erityisesti Pohjois-Amerikan ja Pohjois-Euroopan (6), teräksen hintoja alemmat, eikä näitä hintaeroja voida selittää millään terästuotannon kilpailuedulla.
(16)
Lisäksi asiakirja-aineiston tiedoista selvisi, että pyynnön esittäjä hyötyi näistä keinotekoisen alhaisista ja vääristyneistä teräksen hinnoista, koska se osti raaka-aineensa Kiinan kotimarkkinoilta.
(17)
Näin ollen pääteltiin, että Power Teamin huomattavat tuotantopanokset eivät heijasta merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Tämän vuoksi pääteltiin, että pyynnön esittäjä ei ole osoittanut täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia vaatimuksia, eikä sille sen vuoksi voitu myöntää markkinatalouskohtelua.
(18)
Pyynnön esittäjälle, viejämaalle ja unionin tuotannonalalle annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä päätelmistä. Huomautuksia saatiin pyynnön esittäjältä ja unionin tuotannonalalta.
(19)
Pyynnön esittäjä esitti kolme pääperustelua määräajassa. Ensinnäkin se totesi, että Power Teamin raaka-ainehinnat olivat edelleen johdonmukaiset kotimarkkinahintojen kanssa ja että tämä päätelmä oli riittävä täyttämään alkuperäisen tutkimuksen vaatimuksen 1. Tämän johdosta yritys katsoi, että oli perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan vastaista verrata hintoja Kiinan kotimarkkinoilla hintoihin muilla kansainvälisillä teräsmarkkinoilla. Tässä yhteydessä yritys kyseenalaisti myös vertailukohteena olleiden Pohjois-Euroopan ja Pohjois-Amerikan teräsmarkkinoiden hintojen merkityksellisyyden. Pyynnön esittäjä totesi, että oli olemassa myös muiden kansainvälisten markkinoiden hintoja, kuten Turkin vientihinnat, jotka olivat alempia kuin Kiinan kotimarkkinahinnat.
(20)
On todellakin totta, että pyynnön esittäjä täytti vaatimuksen 1 alkuperäisessä tutkimuksessa, mutta ei vaatimusta 2. On kuitenkin katsottava, että perusasetuksen 11 artiklan 9 kohtaa ei ole rikottu, koska menetelmä sen arvioimiseksi, toimiiko yritys markkinatalousolosuhteissa ja erityisesti täyttääkö se vaatimuksen 1, ei ole muuttunut. Kummassakin tutkimuksessa, eli alkuperäisessä tutkimuksessa ja tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, arvioitiin kysymystä siitä, heijastavatko raaka-aineiden kustannukset niiden arvoa markkinoilla. Kummassakin tutkimuksessa yksi tutkituista indikaattoreista oli teräksen hinta kotimarkkinoilla, mutta alkuperäisessä tutkimuksessa ei ollut muita merkittäviä tekijöitä, jotka olisivat näyttäneet vaikuttavan raaka-aineiden hintoihin. Näin ollen menetelmä pysyi samana ja ainoastaan päätelmät olivat erilaiset.
(21)
Tarkastelua koskeva tutkimus paljasti, että alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen eli vuodesta 2006 olosuhteet ovat muuttuneet, koska Kiinan valtio on asettanut useita toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan teräslevyn, -putkien ja -langan vientiä ottamalla käyttöön vientivero ja poistamalla viennin arvonlisäveron palautus. Tällä oli yhdessä edellä mainittujen tukijärjestelmien kanssa vääristävä vaikutus teräksen hintoihin Kiinan kotimarkkinoilla, koska hintaero kyseisten hintojen ja Pohjois-Amerikkaa ja Pohjois-Eurooppaa koskevien julkaistujen kotimarkkinahintojen välillä kohosi huomattavasti noin 30 prosenttiin. Pyynnön esittäjä ei ole kiistänyt tätä hintaeroa markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen.
(22)
Mitä tulee väitteeseen siitä, että Pohjois-Amerikan ja Pohjois-Euroopan kotimarkkinoiden teräshinnat eivät ole ainoat kansainvälisesti merkitykselliset hinnat, on huomattava, että nämä kummatkin teräsmarkkinat valittiin hintavertailuun, koska niillä kummallakin teräksen kulutus on suurta, ja ne ovat kilpaillut markkinat, joilla on useita aktiivisia tuottajia. Näin ollen voitiin kohtuudella olettaa, että kyseiset kotimarkkinahinnat edustavat kilpailtuja markkinahintoja. Lisäksi väitettä siitä, että Turkin vientihinnat olisivat alempia kuin Kiinan kotimarkkinahinnat, ei perusteltu tarkemmin tässä vaiheessa, eli mitään konkreettisia hintoja ei toimitettu määräaikaan mennessä. Ei myöskään esitetty mitään selitystä sille, miksi Turkin vientihintoja - ottaen huomioon Turkin vientimarkkinoiden suhteellisen pieni koko verrattuna Pohjois-Amerikan ja Pohjois-Euroopan kotimarkkinoihin - olisi pidettävä merkityksellisempinä.
(23)
Toiseksi yritys väitti, että sitä syrjittiin EU:n lainsäädännön soveltamisessa, koska useissa viimeaikaisissa muissa tapauksissa, joissa teräs oli huomattava tuotantopanos, jotkin kiinalaiset teräsyhtiöt täyttivät vaatimuksen 1. Kaikki nämä tapaukset tutkittiin, ja todettiin, ettei yhdellekään kyseisissä tapauksissa mukana olleista yrityksistä myönnetty markkinatalouskohtelua, koska niiltä kaikilta jäi täyttymättä vähintään yksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan muista vaatimuksista. Koska pyrittiin hallinnollisen taakan keventämiseen, ei ollut tarpeen laajentaa vaatimuksen 1 tarkastelua kovinkaan yksityiskohtaiseksi, kun oli selvää, että kyseinen yritys ei täyttäisi vaatimuksia muusta syystä. Joka tapauksessa komissio ei ollut päätellyt yhdessäkään kyseisistä viimeaikaisista tapauksista, ettei Kiinan kotimaisilla teräsmarkkinoilla ollut vääristymiä; päinvastoin viimeaikaisissa tapauksissa markkinatalouskohtelu evättiin aina, kun raaka-aineisiin liittyviä vääristymiä voitiin havaita (7).
(24)
Lopuksi pyynnön esittäjä väitti, että normaaliarvon oikaiseminen olisi asianmukaisempaa kuin markkinatalouskohtelun epääminen. Normaaliarvon oikaiseminen vaikuttaa kuitenkin epäasianmukaiselta, kun otetaan huomioon, että yksi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksistä on se, että huomattavien tuotantopanosten kustannusten on heijastettava niiden arvoa markkinoilla. Jos näin ei ole, seurauksena olisi oltava ennemmin se, että markkinatalouskohtelu evätään ja normaaliarvo korvataan vertailumaan normaaliarvolla, erityisesti siinä tapauksessa, että raaka-aineet muodostavat niin huomattavan osan tuotantopanosten kustannuksista.
(25)
Päätelmänä todetaan, että yksikään Power Teamin esittämistä perusteluista ei ollut vakuuttava eikä johtanut päätelmien erilaiseen arviointiin.
(26)
Unionin tuotannonala huomautti, että Kiinan valtio oli puuttunut massiivisesti terästeollisuuden toimintaan, mikä oli jo saanut EU:n ja Yhdysvallat pyytämään WTO-neuvotteluja asian ratkaisemiseksi.
(27)
Edellä esitetyn pohjalta vahvistettiin päätelmät, joiden mukaan Power Teamille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua.
(28)
Kun oli ilmoitettu niistä keskeisistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella s asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamista, pyynnön esittäjä toimitti lisähuomautuksia markkinatalouskohtelua koskevasta päätelmästä.
(29)
Pyynnön esittäjä pääasiassa toisti väitteensä, jonka mukaan sen tärkeimmät tuotantopanokset heijastivat markkina-arvoja Kiinassa ja että Kiinan hinnat olivat laajalti linjassa muiden kansainvälisten markkinoiden kanssa. Vaikka pyynnön esittäjä tunnustikin sen tosiseikan, että tärkeimpien tuotantopanosten hinnannousu oli vähäisempi Kiinassa vuonna 2008 verrattuna muihin kansainvälisiin teräsmarkkinoihin, se väitti, ettei tämä johtunut mistään vääristymistä vaan että muut, puhtaasti kaupalliset tekijät voisivat olla syynä alhaisempiin hintoihin Kiinan kotimarkkinoilla. Pyynnön esittäjä viittasi lisääntyneeseen tuotantoon vuonna 2008 ja ilmoitti, että voimassa olevat, useimpien Kiinassa tuotettujen teräsalan tuotantopanosten vientiin kohdistuvat polkumyynti- tai tasoitustullit olivat saaneet kiinalaiset tuottajat alentamaan hintojaan kotimarkkinoilla.
(30)
On huomattava, että pyynnön esittäjän toimittamat hintoja koskevat lisätiedot tukivat päätelmää, jonka mukaan silityslautojen tuotannon pääraaka-aineet olivat vuonna 2008 keskimäärin huomattavasti halvempia Kiinan kotimarkkinoilla kuin muilla suurehkoilla markkinoilla maailmassa.
(31)
Mitä tulee väitteeseen siitä, että puhtaasti kaupalliset tekijät, eli lisääntynyt tuotanto Kiinassa, olivat kyseisen hintaeron syynä, on huomattava, että tätä väitettä ei perusteltu riittävästi erityisesti siltä osin kuin on kyse mahdollisesta korrelaatiosta tuotannon väitetyn lisääntymisen ja kysyntäpuolen tilanteen välillä. Samanaikaisesti pyynnön esittäjän väite siitä, että Kiinasta peräisin olevien useiden terästuotteiden vientiin kohdistui tasoitustulleja, osoitti ainoastaan, että kiinalaiset teräksentuottajat todellakin hyötyivät tuista.
(32)
Näin ollen pyynnön esittäjän väitettä siitä, että Kiinan teräsmarkkinat eivät ole vääristyneet, ei voida hyväksyä, ja lopullisena päätelmänä on, että markkinatalouskohtelua koskevaa päätöstä ei pitäisi tarkistaa ja että Power Teamille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua.
2.2 Yksilöllinen kohtelu
(33)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt yksilöllistä kohtelua koskevat vaatimukset. Nämä vaatimukset voidaan tiivistää seuraavasti:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa, ja on osoitettava, että yritys on riittävän riippumaton valtiosta;
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan;
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(34)
Pyynnön esittäjä pyysi markkinatalouskohtelun lisäksi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että sille ei myönnetä markkinatalouskohtelua.
(35)
Tutkimus osoitti, että pyynnön esittäjä täytti kaikki edellä mainitut vaatimukset, ja päätelmänä on, että Power Teamille olisi myönnettävä yksilöllinen kohtelu.
2.3 Normaaliarvo
(36)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muussa kuin markkinatalousmaista peräisin olevassa tuonnissa normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa määritellyille maille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(37)
Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ilmoitti aikovansa käyttää Turkkia, jota oli käytetty vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa, jälleen vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle, mutta yksikään turkkilainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä välivaiheen tarkastelussa. Yksi ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka oli samanaikaisen tutkimuksen kohteena toisessa välivaiheen tarkastelussa, kuitenkin suostui yhteistyöhön. Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin asiasta, eikä tuossa vaiheessa saatu huomautuksia, joissa olisi vastustettu Ukrainan käyttämistä vertailumaana.
(38)
Koska ei todettu mitään ilmeisiä syitä olla valitsematta Ukrainaa vertailumaaksi ja erityisesti koska mikään muu kolmannen maan tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen todennettujen tietojen pohjalta.
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti todettiin, että vertailumaan yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin määrä oli edustava verrattuna pyynnön esittäjän EU:hun suuntautuneeseen vientimyyntiin. Lisäksi kaikkien vietyjen tuotelajien osalta vertailukelpoista kotimarkkinamyyntiä (tarvittaessa oikaistuna fyysisten ominaisuuksien suhteen) pidettiin edustavana, koska sen myyntimäärä oli vähintään 5 prosenttia vastaavan EU:hun suuntautuneen vientimyynnin määrästä.
(40)
Sen jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn silityslautalajin kotimarkkinamyyntiä vertailumaassa pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, määrittämällä kuinka suuri osuus kyseisen silityslautalajin riippumattomille asiakkaille tapahtuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(41)
Kotimarkkinoiden myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos tuotelajin yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin kunkin vertailumaan kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana myydyn tuotelajin tuotantokustannukset.
(42)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(43)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(44)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä huomautti, että tapauksissa, joissa kannattava myynti edusti alle 10:tä prosenttia tietyn lajin kokonaismyyntimäärästä, olisi yleensä käytettävä laskennallista normaaliarvoa.
(45)
Tässä suhteessa on huomattava, että tässä tutkimuksessa ei tullut esiin tilannetta, jossa kannattavaa myyntiä olisi ollut alle 10 prosenttia. Lisäksi automaattisesti tehtävä normaaliarvon laskennallinen määrittäminen kyseisissä olosuhteissa ei enää ole käytössä.
2.4 Vientihinta
(46)
Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin vietäväksi unionissa sijaitseville riippumattomille asiakkaille Kiinassa toimivien riippumattomien kauppiaiden välityksellä, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli EU:hun vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(47)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että vientihinta olisi määritettävä riippumattoman kiinalaisen kauppiaan EU:ssa sijaitseville riippumattomille asiakkaille osoittaman kauppalaskun hinnan perusteella eikä niin kuin se tehtiin, eli tuotteesta maksetun tai maksettavan hinnan perusteella, kun Power Team myi sitä Kiinassa toimivalle riippumattomalle kauppiaalle vientiä varten. Tällainen lähestymistapa ei kuitenkaan noudattaisi perusasetuksen 2 artiklan 8 kohtaa, jonka mukaan edellytetään, että kun tuotteita myydään vientiin, ensimmäisen riippumattoman liiketoimen olisi oltava vientihinnan määrittämisen perustana. Sen vuoksi tämä väite on hylättävä.
2.5 Vertailu
(48)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tämän perusteella tehtiin tarvittaessa ja perustelluissa tapauksissa oikaisuja fyysisten ominaisuuksien ja kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi. Koska vientihinta määritettiin yksinomaan kiinalaisille kauppiaille vientiä varten tapahtuneen kotimarkkinamyynnin perusteella, ei ollut aihetta tehdä oikaisua verotuksen erojen huomioon ottamiseksi, sillä normaaliarvo määritettiin myös kotimarkkinamyynnille vertailumaassa, jota koskee samanlainen verotusjärjestelmä. Sekä normaaliarvo että vientihinta laskettiin sen vuoksi ilman arvonlisäveroa.
(49)
Päätelmien ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että tuotelajien ryhmittely (joka tehtiin vertailua varten) aiheutti tiettyjä epäilyksiä hintavertailun oikeellisuuden suhteen.
(50)
Tässä suhteessa on huomattava, että tuotelajien ryhmittely oli tässä tutkimuksessa sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa tehty ryhmittely, ja sitä pidettiin tarpeellisena vertailukelpoisuuden parantamiseksi Power Teamin unioniin suuntautuvaa vientiä varten myymien tuotteiden ja vertailumaan kotimarkkinoilla myytyjen tuotteiden välillä. On myös huomattava, että pyynnön esittäjä ei perustellut väitettään tarkemmin, erityisesti sitä, miksi suoritettu (ja pyynnön esittäjälle osoitetussa erityisessä ilmoituksessa selitetty) ryhmittely ei olisi asianmukainen. Väite on näin ollen hylättävä.
2.6 Polkumyyntimarginaali
(51)
Tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Vertailu osoitti, että polkumyyntiä esiintyi.
(52)
Power Teamin polkumyyntimarginaaliksi määritettiin vapaasti unionin rajalla -nettohinnasta prosentteina ilmaistuna 39,6 prosenttia.
3. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS
(53)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
(54)
Tässä suhteessa muistutetaan, että pyynnön esittäjältä evättiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, koska sen kirjanpitokäytännössä todettiin sääntöjenvastaisuuksia. Mainitussa tarkastelussa päätelmänä oli, että Power Team täytti tämän vaatimuksen. Kuten edellä todetaan, pyynnön esittäjä ei kuitenkaan täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua markkinatalouskohteluun liittyvää vaatimusta, joka koskee huomattavien tuotantopanosten kustannuksia. Näin ollen olosuhteet eivät ole muuttuneet pyynnön esittäjän osalta siltä osin kuin on kyse markkinatalouskohtelusta.
(55)
Tutkimuksen aikana kerätyt ja tarkastetut tiedot (eli pyynnön esittäjän EU:hun suuntautuvan viennin yksittäiset hinnat ja vertailumaa Ukrainalle määritetty normaaliarvo) johtivat korkeampaan polkumyyntimarginaaliin. Tätä muutosta pidetään merkittävänä, eikä toimenpiteen soveltamisen jatkaminen nykyisen suuruisena olisi enää riittävä polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi.
4. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(56)
Tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen tulosten perusteella katsotaan aiheelliseksi muuttaa Power Teamilta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettava polkumyyntitulli 39,6 prosentiksi.
(57)
Jäännöstullin tason osalta muistutetaan, että yhteistyö oli vähäistä alkuperäisessä tutkimuksessa. Näin ollen yhteistyöhön osallistumattomien yritysten tulli asetettiin tasolle, joka vastaa sen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle määritetty polkumyyntimarginaali oli korkein, myydyimpien tuotelajien polkumyyntimarginaalien painotettua keskiarvoa. Samaa menetelmää soveltaen ja ottaen huomioon pyynnön esittäjältä saadut asiaan liittyvät tiedot jäännöstulli on muutettava 42,3 prosentiksi.
(58)
Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamista, ja niille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia. Osapuolten toimittamat huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetus (EY) N:o 452/2007 seuraavasti:
-
Korvataan 1 artiklan 2 kohdassa olevan taulukon yritystä Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou, koskeva kohta seuraavasti:
Maa
Valmistaja
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Kiina
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
-
Korvataan 1 artiklan 2 kohdassa olevan taulukon kaikkia muita kiinalaisia yrityksiä koskeva kohta seuraavasti:
Maa
Valmistaja
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Kiina
Kaikki muut yritykset
42,3
A999
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä maaliskuuta 2010.