KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 805/2011
af 10. august 2011
om fastlæggelse af nærmere regler for flyveledercertifikater og visse certifikater i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (1), særlig artikel 8c, stk. 10, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Sigtet med forordning (EF) nr. 216/2008 er at oprette og fastholde et højt, ensartet niveau for civil luftfartssikkerhed i Unionen. Ved forordningen fastsættes midler til at opfylde dette og andre mål på området civil luftfartssikkerhed.
(2)
Gennemførelsen af forordning (EF) nr. 216/2008 samt lovgivningen (2) om det fælles europæiske luftrum II kræver, at der fastsættes gennemførelsesbestemmelser, især for udstedelse af flyveledercertifikater med henblik på at opretholde et højt ensartet sikkerhedsniveau for civil luftfart i Europa, sikre de højeste standarder for ansvarsbevidsthed og kompetence, forbedre flyvelederes disponibilitet og fremme den gensidige anerkendelse af certifikater, samtidig med at bestræbelserne på at opfylde målet om en generel forbedring af flyvesikkerheden og personalets kvalifikationer videreføres.
(3)
Flyveledere samt personer og organisationer, der er involveret i træning, testning, kontrol eller helbredsundersøgelse af flyveledere, skal opfylde de relevante væsentlige krav i bilag Vb til forordning (EF) nr. 216/2008. Ifølge denne forordning bør flyveledere samt personer og organisationer, der er involveret i disses træning, certificeres eller tildeles licenser, når det er godtgjort, at de overholder de væsentlige krav.
(4)
Det certifikat, som blev indført ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/23/EF af 5. april 2006 om et EF-flyveledercertifikat (3), har været et nyttigt redskab til at få anerkendt flyvelederes særlige rolle med hensyn til en sikker afvikling af flyvekontrollen. Fastsættelsen af EU-kompetencestandarder har reduceret opsplitningen på dette område og effektiviseret tilrettelæggelsen af arbejdet i forbindelse med det tiltagende regionale samarbejde mellem luftfartstjenesteudøverne. Derfor er vedligeholdelse og forbedring af den fælles certificeringsordning for flyveledere i Unionen et vigtigt led i det europæiske flyvekontrolsystem.
(5)
Direktiv 2006/23/EF blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1108/2009 (4). Men bestemmelserne i direktiv 2006/23/EF gælder fortsat frem til anvendelsesdatoen for de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 8c, stk. 10, i forordning (EF) nr. 216/2008. Disse foranstaltninger fastsættes i nærværende forordning.
(6)
Denne forordnings bestemmelser bør afspejle det aktuelle tekniske niveau, herunder bedste praksis og de videnskabelige og tekniske fremskridt inden for træning af flyveledere. De er udarbejdet på grundlag af direktiv 2006/23/EF og giver medlemsstaterne mulighed for en fælles gennemførelse af de standarder og den anbefalede praksis, der blev fastsat i konventionen om international civil luftfart, som blev undertegnet i Chicago den 7. december 1944, og de sikkerhedskrav, som blev vedtaget af Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol), som blev oprettet i henhold til den internationale konvention af 13. december 1960.
(7)
For at sikre, at de fælles krav til udstedelse af flyveledercertifikater og helbredsgodkendelser anvendes på en ensartet måde, bør medlemsstaternes kompetente myndigheder og i givet fald Det Europæiske Luftfartsikkerhedsagentur (»agenturet«) følge fælles procedurer, når de vurderer, om disse krav overholdes; agenturet bør udarbejde certificeringsspecifikationer, acceptable midler til påvisning af overholdelse og vejledende materiale for at fremme den fornødne forskriftsmæssige ensartethed.
(8)
Som følge af de særlige forhold, der kendetegner Unionens lufttrafik, er der behov for at indføre og på effektiv vis anvende fælles kompetencestandarder for flyveledere, der er ansat af luftfartstjenesteudøvere, som leverer lufttrafikstyring (ATM) og luftfartstjenester (ANS) til offentligheden.
(9)
Medlemsstaterne bør imidlertid så vidt muligt sikre, at tjenester, der leveres til eller stilles til rådighed for offentligheden af militært personale, frembyder et sikkerhedsniveau, som er mindst lige så højt som det, der kræves af de væsentlige krav i bilag Vb til grundforordningen. Derfor kan medlemsstaterne vælge at anvende denne forordnings principper på deres militære personale, der leverer tjenester til offentligheden, som er omtalt i forordningens artikel 1, stk. 2, litra c).
(10)
De myndigheder, der fører tilsyn med kravenes overholdelse, bør være tilstrækkeligt uafhængige af luftfartstjenesteudøvere og uddannelsesudbydere. Myndighederne skal også til stadighed kunne udføre deres opgaver effektivt. Den kompetente myndighed, som er udpeget i forbindelse med denne forordning, kan være det samme organ eller de samme organer, som er udpeget eller oprettet i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (5) som ændret ved forordning (EF) nr. 1070/2009. Agenturet bør fungere som kompetent myndighed i forbindelse med denne forordning og udstede og forny certifikaterne til flyveledertræningsorganisationer, der befinder sig uden for medlemsstaternes territorium, og, hvor det er relevant, deres personale.
(11)
Udøvelse af luftfartstjeneste kræver højt kvalificeret personale, hvis kompetence skal kunne dokumenteres på flere måder. I forbindelse med flyvekontrol kan dette bedst gøres ved at have en fælles certificeringsordning for flyveledere i Unionen, der må betragtes som en slags eksamensbevis for den enkelte flyveleder. Den kategori, der er anført på et certifikat, bør angive, hvilken type lufttrafiktjeneste en flyveleder er beføjet til at udøve. Samtidig afspejler påtegningerne på certifikatet både flyvelederens særlige kompetencer og tilladelsen fra de kompetente myndigheder til at udøve tjeneste for en særlig sektor eller gruppe af sektorer. Derfor bør myndighederne kunne vurdere flyveledernes kompetence, når de udsteder certifikater eller forlænger påtegningernes gyldighed. De kompetente myndigheder bør også kunne suspendere et certifikat, kategorier eller påtegninger, hvis der er tvivl om kompetencerne.
(12)
I anerkendelse af behovet for yderligere at styrke sikkerhedskulturen, navnlig ved at integrere pålidelig indberetning af hændelser og en åben indberetningskultur (»just culture«) for at lære af hændelser, bør denne forordning ikke indebære, at en hændelse automatisk fører til, at certifikatet, kategorien eller påtegningen suspenderes. Inddragelse af et certifikat bør betragtes som den sidste udvej i ekstreme tilfælde.
(13)
For at styrke den gensidige tillid til medlemsstaternes certificeringssystemer for flyveledere er det nødvendigt at fastsætte fælles regler om opnåelse og bevarelse af et certifikat. Derfor bør der indføres ensartede krav til uddannelse, kvalifikationer, kompetence og adgang til flyveledererhvervet for at skabe den højeste grad af sikkerhed. Dette bør føre til etablering af en sikker flyvekontroltjeneste af høj kvalitet og bidrage til anerkendelse af certifikater i hele Unionen, hvorved den frie bevægelighed og disponibiliteten af flyveledere forbedres.
(14)
Denne forordning bør ikke føre til omgåelse af de gældende nationale bestemmelser vedrørende rettigheder og forpligtelser i forbindelse med et eventuelt arbejdsforhold mellem en arbejdsgiver og en ansøger til en stilling som flyveleder.
(15)
For at kompetencerne kan blive sammenlignelige i hele Unionen, bør de struktureres på en klar og almindeligt accepteret måde. Dette vil medvirke til at garantere sikkerheden ikke blot i det luftrum, som er under en luftfartstjenesteudøvers kontrol, men især i grænseområdet mellem forskellige tjenesteudøvere.
(16)
I forbindelse med mange hændelser og ulykker spiller kommunikation en væsentlig rolle. Derfor fastsættes detaljerede krav til flyvelederes sprogkundskaber ved denne forordning. Disse krav tager udgangspunkt i de krav, som Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) har vedtaget, og skaber et grundlag for at håndhæve disse internationalt accepterede standarder. Det er nødvendigt at overholde principperne om ikke-forskelsbehandling, gennemskuelighed og proportionalitet i forbindelse med sprogkravene for at fremme den frie bevægelighed, samtidig med at sikkerheden garanteres.
(17)
Grunduddannelsens mål er beskrevet i Eurocontrol-specifikationerne for fælles kernemoduler og grunduddannelse for flyveledere, som er udarbejdet på begæring af medlemmerne af Eurocontrol og betragtes som hensigtsmæssige standarder. Manglen på almindeligt accepterede standarder for uddannelse ved en enhed må opvejes af en række foranstaltninger, herunder godkendelse af eksaminatorer og bedømmere, med henblik på at garantere et højt kompetenceniveau. Dette er så meget desto vigtigere, som uddannelsen ved en enhed er meget bekostelig og afgørende med hensyn til sikkerhed. ICAO har også udarbejdet standarder på andre områder, hvor der ikke findes fælles europæiske uddannelseskrav. Medlemsstaterne kan anvende disse ICAO-standarder, hvis der ikke findes europæiske uddannelseskrav.
(18)
Der er på begæring af Eurocontrols medlemsstater udarbejdet helbredskrav, der betragtes som hensigtsmæssige standarder med henblik på at sikre, at denne forordning overholdes. Helbredsgodkendelser bør navnlig udstedes i overensstemmelse med kravene i Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers, som fastsat af Eurocontrol.
(19)
Certificering af træningsorganisationer bør betragtes som en af de væsentlige sikkerhedsfaktorer, som bidrager til flyvelederuddannelsens kvalitet. Det er derfor nødvendigt at fastsætte krav til træningsorganisationer. Uddannelse bør betragtes som en tjenesteydelse på linje med luftfartstjenester, som også certificeres. Denne forordning bør skabe grundlag for at certificere en uddannelse efter uddannelsestype, pakke af uddannelsestjenester eller pakke af uddannelses- og luftfartstjenester, uden at uddannelsens særlige kendetegn tilsidesættes.
(20)
Denne forordning bekræfter Den Europæiske Unions Domstols faste retspraksis for så vidt angår gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og arbejdskraftens frie bevægelighed. Proportionalitetsprincippet, en behørig begrundelse for at pålægge udligningsforanstaltninger og passende bestemmelser om klageadgang er grundprincipper, der bør gælde for lufttrafikstyringssektoren på en mere synlig måde. Medlemsstaterne bør have ret til at nægte at anerkende certifikater, der ikke er udstedt i henhold til denne forordning. Da formålet med denne forordning er at lette den gensidige anerkendelse af certifikater, regulerer den ikke betingelserne for adgang til beskæftigelse.
(21)
Flyveledere bør på grund af tekniske innovationer inden for deres erhverv regelmæssigt have ajourført deres kompetencer. De nødvendige tilpasninger i denne forordning til den tekniske og videnskabelige udvikling bør følge den relevante procedure med kontrol, jf. artikel 5a i Rådets afgørelse 1999/468/EF (6).
(22)
Denne forordning kan få indflydelse på flyveledernes daglige arbejdsgang. Arbejdsmarkedets parter bør på passende måde informeres og høres om alle foranstaltninger, der har vigtige sociale og arbejdsmarkedsmæssige følger.
Der er derfor foretaget en høring af arbejdsmarkedets parter via agenturets hasteprocedure. Sektordialogudvalget, der er nedsat i henhold til Kommissionens afgørelse 98/500/EF af 20. maj 1998 om oprettelse af sektordialogudvalg til fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk plan (7), bør høres på passende vis om yderligere gennemførelsesforanstaltninger, som Kommissionen træffer.
(23)
De generelle betingelser for at opnå certifikat med hensyn til alders-, helbreds- og uddannelseskrav samt grunduddannelse bør ikke berøre indehavere af eksisterende certifikater. Certifikater og helbredsgodkendelser, der er udstedt af medlemsstaterne i overensstemmelse med direktiv 2006/23/EF, bør også betragtes som værende udstedt i overensstemmelse med denne forordning for at sikre bevarelsen af de eksisterende privilegier, certifikaterne giver, og en jævn overgang for alle certifikatindehavere og for de kompetente myndigheder.
(24)
Der bør fastlægges undtagelsesbestemmelser for at give mulighed for fortsat at anvende forskellig national praksis på områder, hvor der endnu ikke var fastsat fælles regler under den hasteprocedure, der blev anvendt til disse gennemførelsesforanstaltninger i første fase.
(25)
Agenturet skal foretage en vurdering af det europæiske flyveledercertificeringssystem og yderligere forbedringer, der er nødvendige for at sikre en helhedstilgang til sikkerheden i luftfartssektoren, samt for at sikre fuld overensstemmelse med de væsentlige krav i bilag Vb til forordning (EF) nr. 216/2008, med henblik på at afgive en udtalelse til Kommissionen med eventuelle ændringer til denne forordning.
(26)
Denne udtalelse bør også omhandle de områder, hvor det i første fase under hasteproceduren ikke var muligt at fastlægge fælles regler i stedet for de forskellige nationale regler, og hvor det derfor foreslås, at medlemsstaternes nationale lovgivning, hvor det er relevant, fortsat skal finde anvendelse i en overgangsfase.
(27)
Foranstaltningerne i denne forordning bygger på den udtalelse, som agenturet har afgivet i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, litra b), og artikel 19, stk. 1, i forordning (EF) nr. 216/2008.
(28)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det i henhold til artikel 65 i forordning (EF) nr. 216/2008 nedsatte udvalg -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENERELLE BESTEMMELSER
Artikel 1
Formål
Formålet med denne forordning er at højne sikkerhedsstandarderne og forbedre EU-flyvekontrolsystemets funktionsdygtighed gennem udstedelse af flyveledercertifikater baseret på fælles certificeringskrav.
Artikel 2
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastsættes gennemførelsesbestemmelser for udstedelse, suspension og inddragelse af flyveleder- og flyvelederelevcertifikater, af de dertil knyttede kategorier, påtegninger, helbredsgodkendelser og af træningsorganisationers certifikater samt betingelserne for gyldighed, fornyelse, forlængelse og anvendelse.
2. Denne forordning finder anvendelse på:
a)
flyvelederelever,
b)
flyveledere, der varetager deres funktioner inden for anvendelsesområdet af forordning (EF) nr. 216/2008, og
c)
personer og organisationer, der beskæftiger sig med certificering, træning, testning, kontrol og helbredsundersøgelse af ansøgere i overensstemmelse med denne forordning.
3. I henhold til artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 216/2008 skal medlemsstaterne, så vidt det er praktisk gennemførligt, sikre, at tjenester, der leveres til eller stilles til rådighed for offentligheden af militært personale, og som er nævnt i den forordnings artikel 1, stk. 2, litra c), frembyder et sikkerhedsniveau, som mindst svarer til det niveau, der kræves af de væsentlige krav i forordningens bilag Vb.
4. For at opnå et harmoniseret sikkerhedsniveau i det europæiske luftrum kan medlemsstaterne vælge at anvende denne forordnings principper på deres militære personale, der leverer tjenester til offentligheden, og som er omtalt i denne forordnings artikel 1, stk. 2, litra c).
5. Flyvekontroltjeneste, som er omfattet af forordning (EF) nr. 216/2008, må kun udøves af flyveledere med certifikat i henhold til denne forordning.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1. »flyvekontroltjeneste«: en tjeneste, der har til opgave at forebygge sammenstød mellem luftfartøjer og på manøvreområdet forebygge sammenstød mellem luftfartøjer og hindringer samt fremme og opretholde en velordnet regulering af lufttrafikken
2. »luftfartstjenesteudøver«: enhver offentlig eller privat enhed, der udøver luftfartstjenester for den almene lufttrafik
3. »almen lufttrafik«: al flyvning, der foretages med civile luftfartøjer, samt al flyvning, der foretages med statsluftfartøjer (herunder militærets, toldvæsenets og politiets luftfartøjer), hvis denne flyvning foretages i overensstemmelse med ICAO's procedurer
4. »certifikat«: et dokument, der uanset sin betegnelse er udstedt og påtegnet i henhold til denne forordning, og som berettiger den retmæssige indehaver til at udøve flyvekontroltjenester i overensstemmelse med de kategorier og påtegninger, som er anført på det
5. »kategori«: tilladelse, der er anført på eller tilknyttet et certifikat og udgør en del heraf, og som angiver specifikke betingelser, privilegier eller begrænsninger i forbindelse med certifikatet
6. »kategoripåtegning«: den tilladelse, der er anført på og udgør en del af et certifikat, og som angiver de særlige betingelser, privilegier eller begrænsninger, som gælder for den pågældende kategori
7. »enhedspåtegning«: den tilladelse, der er anført på og udgør en del af et certifikat, og som angiver ICAO-flyvepladsbetegnelsen og de sektorer og/eller positioner, hvor certifikatets indehaver har beføjelse til at arbejde
8. »sprogpåtegning«: den tilladelse, der er anført på og udgør en del af et certifikat, og som angiver indehaverens sprogfærdigheder
9. »instruktørpåtegning«: den tilladelse, der er anført på og udgør en del af et certifikat, og som angiver, at indehaveren har beføjelse til at fungere som instruktør i forbindelse med uddannelse på arbejdsstedet
10. »ICAO-flyvepladsbetegnelse«: den kode på 4 bogstaver, der er sammensat i henhold til ICAO's regler i håndbog DOC 7910, og som er tildelt en fast luftfartsstation
11. »sektor«: del af et kontrolområde og/eller en flyveinformationsregion/øvre region
12. »uddannelse«: alle de teorikurser og praktiske øvelser, herunder øvelser i simulator, og den uddannelse på arbejdsstedet, der kræves for at erhverve og bevare kompetence til at udøve sikker flyvekontroltjeneste af høj kvalitet; den består af:
13. »træningsorganisation«: en organisation, som den kompetente myndighed har certificeret til at levere en eller flere uddannelsestyper
14. »kompetenceplan for en enhed«: en godkendt plan, der angiver, efter hvilken metode enheden vedligeholder sine certifikatindehaveres kompetence
15. »uddannelsesplan for en enhed«: en godkendt plan, der indeholder en detaljeret beskrivelse af de processer og den tidsplan, der er påkrævet for, at procedurerne for enheden kan anvendes på lokalområdet under opsyn af en instruktør for uddannelse på arbejdsstedet.
Artikel 4
Kompetent myndighed
I denne forordning er den kompetente myndighed den myndighed, som er udpeget eller oprettet af hver enkelt medlemsstat til at fungere som den nationale tilsynsmyndighed og varetage de opgaver, som påhviler denne myndighed i henhold til denne forordning, med undtagelse af den certificering af træningsorganisationer, der er omhandlet i artikel 27, hvor den kompetente myndighed er:
a)
den myndighed, som er udpeget eller oprettet af den medlemsstat, hvor ansøgeren har sit hovedaktivitetssted eller eventuelt sit hjemsted, medmindre andet er fastsat i bilaterale eller multilaterale aftaler mellem medlemsstater eller kompetente myndigheder
b)
agenturet, hvis ansøgeren har sit hovedaktivitetssted eller eventuelt sit hjemsted uden for medlemsstaternes territorium.
KAPITEL II
CERTIFIKATER, KATEGORIER OG PÅTEGNINGER
Artikel 5
Ansøgning om og udstedelse af certifikater, kategorier og påtegninger
1. En ansøgning om udstedelse, forlængelse eller fornyelse af certifikater og de dertil knyttede kategorier og/eller påtegninger indsendes til den kompetente myndighed i overensstemmelse med den procedure, som denne myndighed har foreskrevet.
2. Ansøgningen ledsages af dokumentation for, at ansøgeren er kompetent til at fungere som flyveleder eller flyvelederelev i overensstemmelse med kravene i denne forordning. Den pågældende dokumentation skal vedrøre ansøgerens viden, erfaring, færdigheder og sprogkundskaber.
3. Certifikatet skal indeholde alle relevante oplysninger om de privilegier, dokumentet giver, og opfylde specifikationerne i bilag I.
4. Certifikatet underskrives af den person, det er udstedt til, og tilhører denne person.
Artikel 6
Suspension og inddragelse af certifikater, kategorier og påtegninger
I medfør af artikel 22, stk. 2, kan:
a)
et certifikat, en kategori eller en påtegning suspenderes, hvis der hersker tvivl om flyvelederens kompetence, eller på grund af tjenesteforseelse
b)
et certifikat inddrages på grund af grov uagtsomhed eller misbrug.
Artikel 7
Udøvelse af certifikaternes privilegier
Udøvelse af de privilegier, certifikaterne giver, afhænger af gyldigheden af kategorierne, påtegningerne og helbredsgodkendelsen.
Artikel 8
Flyvelederelevcertifikat
1. Indehavere af flyvelederelevcertifikater skal være bemyndiget til at udøve flyvekontroltjeneste under tilsyn af en instruktør for uddannelse på arbejdsstedet i overensstemmelse med kategorien/kategorierne eller kategoripåtegningen/kategoripåtegningerne i certifikatet.
2. Flyvelederelevcertifikater udstedes til ansøgere, som:
a)
er fyldt 18 år
b)
har mindst et eksamensbevis, der giver adgang til universitetet eller tilsvarende eller enhver anden uddannelse på sekundærtrinnet, der sætter dem i stand til at gennemføre en flyvelederuddannelse
c)
har bestået en godkendt grunduddannelse, der er relevant for kategorien og den eventuelle kategoripåtegning, jf. del A i bilag II
d)
har en gyldig helbredsgodkendelse
e)
har dokumenteret de fornødne sprogfærdigheder, jf. kravene i artikel 13.
3. Flyvelederelevcertifikatet skal indeholde sprogpåtegningen/sprogpåtegningerne og mindst én kategori og eventuelt én kategoripåtegning.
Artikel 9
Flyveledercertifikat
1. Indehavere af flyveledercertifikater skal være bemyndiget til at udøve flyvekontroltjeneste i overensstemmelse med kategorierne og påtegningerne i deres certifikat.
2. Privilegierne i et flyveledercertifikat omfatter privilegierne i et flyvelederelevcertifikat som defineret i artikel 8, stk. 1.
3. Flyveledercertifikater udstedes til ansøgere, som:
a)
er fyldt 21 år. Medlemsstaterne kan dog i behørigt begrundede tilfælde fastsætte en lavere aldersgrænse
b)
har et flyveledercertifikat
c)
har gennemført en godkendt uddannelsesplan ved en enhed og har bestået de relevante eksamener eller bedømmelser, jf. kravene i del B i bilag II
d)
har en gyldig helbredsgodkendelse
e)
har dokumenteret de fornødne sprogfærdigheder, jf. kravene i artikel 13.
4. Flyveledercertifikatet valideres ved tilføjelse af en eller flere kategorier og de relevante kategori-, enheds- og sprogpåtegninger, for hvilke uddannelsen er gennemført med tilfredsstillende resultat.
Artikel 10
Flyvekontrolkategorier
1. Certifikater skal indeholde en eller flere af følgende kategorier til angivelse af, hvilken type tjeneste certifikatindehaveren er bemyndiget til at udøve:
a)
kategorien flyvepladskontrol, visuel (Aerodrome Control Visual - ADV) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for flyvepladstrafikken på en flyveplads, der ikke har publiceret instrumentindflyvnings- eller udflyvningsprocedurer
b)
kategorien flyvepladskontrol, instrument (Aerodrome Control Instrument - ADI) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for flyvepladstrafikken på en flyveplads, der har publiceret instrumentindflyvnings- og/eller udflyvningsprocedurer, og dertil skal være knyttet mindst en af de kategoripåtegninger, der er beskrevet i artikel 11, stk. 1
c)
kategorien indflyvningskontrol, procedure (Approach Control Procedural - APP) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for ankommende, afgående og gennemflyvende luftfartøjer uden anvendelse af overvågningsudstyr.
d)
kategorien indflyvningskontrol, overvågning (Approach Control Surveillance - APS) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for ankommende, afgående eller gennemflyvende luftfartøjer ved hjælp af overvågningsudstyr, og dertil skal være knyttet mindst en af de kategoripåtegninger, der er beskrevet i artikel 11, stk. 2
e)
kategorien områdekontrol, procedure (Area Control Procedural - ACP) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for luftfartøjer uden anvendelse af overvågningsudstyr
f)
kategorien områdekontrol, overvågning (Area Control Surveillance - ACS) angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste for luftfartøjer med anvendelse af overvågningsudstyr, og at der dertil skal være knyttet mindst en af de kategoripåtegninger, der er beskrevet i artikel 11, stk. 3.
2. En indehaver af en kategori, der ikke har udøvet privilegierne i forbindelse med denne kategori i en periode på fire på hinanden følgende år, må kun begynde uddannelse ved en enhed vedrørende denne kategori efter passende bedømmelse af, om vedkommende stadig opfylder betingelserne vedrørende denne kategori, og efter at have opfyldt eventuelle uddannelseskrav, som denne bedømmelse giver anledning til.
Artikel 11
Kategoripåtegninger
1. Kategorien flyvepladskontrol, instrument (Aerodrome Control Instrument - ADI) skal indeholde mindst en af følgende påtegninger:
a)
påtegningen tårnkontrol (Tower Control - TWR), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve kontroltjeneste, hvor flyvepladskontrollen udøves fra én position
b)
påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik på manøvreområde (Ground Movement Control - GMC), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve tårnkontroltjeneste for flyvepladstrafik på manøvreområdet
c)
påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik på manøvreområde, overvågning (Ground Movement Surveillance - GMS), der tildeles i tilknytning til påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik på manøvreområde eller påtegningen tårnkontrol, og som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve tårnkontroltjeneste for flyvepladstrafik på manøvreområdet ved hjælp af systemer til overvågning af flyvepladstrafikken på manøvreområdet
d)
påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik i luften (Air Control - AIR), som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve tårnkontroltjeneste for flyvepladstrafik i luften
e)
påtegningen flyvepladsradarkontrol (Aerodrome Radar Control - RAD), der tildeles i tilknytning til påtegningen tårnkontrol for flyvepladstrafik i luften eller påtegningen tårnkontrol, og som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve flyvepladskontrol ved hjælp af overvågningsradarudstyr.
2. Kategorien indflyvningskontrol, overvågning (Approach Control Surveillance - APS) skal indeholde mindst en af følgende påtegninger:
a)
påtegningen radarkontrol (Radar Control - RAD), som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udøve indflyvningskontroltjeneste under anvendelse af primært og/eller sekundært radarudstyr
b)
påtegningen præcisionsradarindflyvning (Precision Approach Radar - PAR), der tildeles i tilknytning til radarpåtegningen, og som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udføre jordkontrollerede præcisionsindflyvninger under anvendelse af præcisionsindflyvningsradarudstyr for luftfartøjer ved slutindflyvningen til landingsbanen
c)
påtegningen overvågningsradarindflyvning (Surveillance Radar Approach - SRA), der tildeles i tilknytning til radarpåtegningen, og som angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til at udføre jordkontrollerede indflyvninger, som ikke er præcisionsindflyvninger, under anvendelse af overvågningsudstyr for luftfartøjer ved slutindflyvningen til landingsbanen
d)
påtegningen automatisk positionsovervågning (Automatic Dependent Surveillance - ADS), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve indflyvningskontroltjeneste under anvendelse af automatisk positionsovervågning
e)
påtegningen terminalkontrol (Terminal Control - TCL), der tildeles i tilknytning til radarpåtegningen eller påtegningen automatisk positionsovervågning, som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste under anvendelse af alle former for overvågningsudstyr til luftfartøjer, der opererer i et bestemt terminalområde og/eller tilgrænsende sektorer.
3. Kategorien områdekontrol, overvågning (Area Control Surveillance - ACS) skal indeholde mindst en af følgende påtegninger:
a)
påtegningen radarkontrol (Radar Control - RAD), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve områdekontroltjeneste under anvendelse af overvågningsradarudstyr
b)
påtegningen automatisk positionsovervågning (Automatic Dependent Surveillance - ADS), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve områdekontroltjeneste under anvendelse af automatisk positionsovervågning
c)
påtegningen terminalkontrol (Terminal Control - TCL), der tildeles i tilknytning til radarpåtegningen eller påtegningen automatisk positionsovervågning, som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste under anvendelse af alle former for overvågningsudstyr til luftfartøjer, der opererer i et bestemt terminalområde og/eller tilgrænsende sektorer
d)
påtegningen havområdekontrol (Oceanic Control - OCN), som angiver, at indehaveren har kompetence til at udøve flyvekontroltjeneste til luftfartøjer, der opererer over et havområde.
4. En indehaver af en kategoripåtegning, der ikke har udøvet privilegierne i forbindelse med denne kategoripåtegning i en periode på fire på hinanden følgende år, må kun begynde uddannelse ved en enhed vedrørende denne kategoripåtegning efter passende bedømmelse af, om vedkommende stadig opfylder betingelserne vedrørende denne kategori, og efter at have opfyldt eventuelle uddannelseskrav, som denne bedømmelse giver anledning til.
Artikel 12
Enhedspåtegninger
1. Enhedspåtegning angiver, at certifikatindehaveren har kompetence til under en lufttrafiktjenesteenheds ansvar at udøve flyvekontroltjeneste for en specifik sektor, gruppe af sektorer eller positioner.
2. Enhedspåtegninger er gyldige i en første periode på 12 måneder.
3. En sådan enhedspåtegnings gyldighed forlænges i en efterfølgende periode på 12 måneder ud over den i stk. 2 fastsatte periode, hvis luftfartstjenesteudøveren dokumenterer over for den kompetente myndighed:
a)
at ansøgeren i de foregående 12 måneder har udøvet certifikatets privilegier i det minimum af timer, som er fastsat i den godkendte kompetenceplan for en enhed
b)
at ansøgerens kompetence er blevet bedømt i henhold til del C i bilag II, og
c)
at ansøgeren har en gyldig helbredsgodkendelse.
Med henblik på anvendelsen af første afsnit, litra a), skal luftfartstjenesteudøvernes operative enheder registrere de timer, som hver certifikatindehaver ved enheden rent faktisk har arbejdet i sektorerne, gruppen af sektorer eller i de pågældende positioner, og stiller på begæring disse data til rådighed for de kompetente myndigheder og til certifikatindehaveren.
4. Det minimum af arbejdstimer uden at medregne instruktøropgaver, der kræves for at vedligeholde en enhedspåtegnings gyldighed, kan nedsættes for instruktører for uddannelse på arbejdsstedet i forhold til den tid, de bruger på at oplære på de positioner, som forlængelsen gælder for, som fastsat i den godkendte kompetenceplan for en enhed.
5. Hvis en enhedspåtegnings gyldighed udløber, skal der gennemføres en uddannelsesplan for en enhed med positivt resultat for at vedligeholde påtegningens gyldighed.
Artikel 13
Sprogpåtegning
1. Flyveledere og flyvelederelever må ikke udøve privilegierne i deres certifikater, medmindre de har en engelsk sprogpåtegning.
2. Medlemsstaterne kan kræve færdigheder i lokale sprog, hvis det anses for nødvendigt af sikkerhedshensyn.
Sådanne krav skal være ikke-diskriminerende, forholdsmæssige og gennemskuelige og skal meddeles agenturet straks.
3. I forbindelse med stk. 1 og 2 skal en person, som ansøger om sprogpåtegning, påvise at have sprogfærdigheder som minimum på operativt niveau (niveau 4), både med hensyn til anvendelsen af fraseologi og almindeligt sprog.
For at gøre dette skal ansøgeren kunne følgende:
a)
kommunikere effektivt udelukkende verbalt (telefon/radiotelefon) og ansigt til ansigt
b)
udtrykke sig præcist og klart om almindelige, konkrete og faglige spørgsmål
c)
anvende relevante kommunikationsstrategier til at udveksle meddelelser og afklare misforståelser i en almindelig eller arbejdsrelateret situation
d)
relativt let klare sproglige udfordringer, der skyldes en komplikation eller uventet begivenhed i forbindelse med en rutinearbejdssituation eller en kommunikationsopgave, som de ellers er fortrolige med, og
e)
anvende en dialekt eller accent, der er forståelig i luftfartsmiljøet.
4. Sprogfærdighedsniveauet skal bedømmes i overensstemmelse med den bedømmelsesskala, der er anført i bilag III.
5. Uanset stk. 3 kan luftfartstjenesteudøveren i medfør af stk. 1 og 2 kræve udvidet niveau (niveau 5) på bedømmelsesskalaen vedrørende sprogfærdigheder, jf. bilag III, hvis de operative omstændigheder i forbindelse med den specifikke kategori eller påtegning af bydende sikkerhedshensyn tilsiger et højere niveau. Et sådant krav skal være ikke-diskriminerende, forholdsmæssigt, gennemskueligt og objektivt begrundet af den luftfartstjenesteudøver, der ønsker anvende et højere færdighedsniveau, og skal godkendes af den kompetente myndighed.
6. Ansøgerens sprogfærdigheder bedømmes formelt med regelmæssige mellemrum.
Med undtagelse af ansøgere, der har dokumenteret sprogfærdigheder på ekspertniveau (niveau 6) i overensstemmelse med bilag III, er sprogpåtegningen gyldig i følgende perioder, som kan forlænges:
a)
tre år, hvis det påviste niveau er operativt niveau (niveau fire) i overensstemmelse med bilag III, eller
b)
seks år, hvis det påviste niveau er udvidet niveau (niveau fem) i overensstemmelse med bilag III.
7. Bevis for sprogfærdighederne dokumenteres med et bevis, der er udstedt efter en gennemskuelig og objektiv bedømmelsesprocedure, der er godkendt af den kompetente myndighed.
Artikel 14
Instruktørpåtegning
1. Indehavere af en instruktørpåtegning skal være bemyndiget til at forestå uddannelse på arbejdsstedet og føre tilsyn på en position for områder, der er omfattet af en gyldig enhedspåtegning.
2. Instruktørpåtegning udstedes til ansøgere, som:
a)
har flyveledercertifikat
b)
har udøvet privilegierne i et flyveledercertifikat i en umiddelbart foregående periode på mindst et år eller en længere periode som fastsat af den kompetente myndighed under hensyn til de kategorier og påtegninger, undervisningen vedrører, og
c)
med tilfredsstillende resultat har gennemført en godkendt uddannelse som instruktør for uddannelse på arbejdsstedet, i forbindelse med hvilken de fornødne kundskaber og pædagogiske evner er blevet bedømt ved relevante eksamener.
3. Instruktørpåtegningen er gyldig i tre år og kan forlænges.
KAPITEL III
HELBREDSGODKENDELSE
Artikel 15
Ansøgning om og udstedelse af helbredsgodkendelser
1. Ansøgninger om udstedelse, forlængelse eller fornyelse af helbredsgodkendelser indsendes til den kompetente myndighed i overensstemmelse med den procedure, som denne myndighed har foreskrevet.
2. Helbredsgodkendelser udstedes af en kompetent lægelig instans under den kompetente myndighed eller af flyvelæger eller flyvemedicinske centre, der er godkendt af denne myndighed.
3. Udstedelse af helbredsgodkendelser skal være i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I til Chicago-konventionen om international civil luftfart samt med kravene i Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers, som fastsat af Eurocontrol.
4. De kompetente myndigheder sikrer, at der indføres reel adgang til fornyet behandling eller klage med mulighed for i relevante tilfælde at inddrage uafhængige lægelige rådgivere.
Artikel 16
Helbredsgodkendelsens gyldighed
1. Helbredsgodkendelser er gyldige i:
a)
24 måneder indtil flyvelederens fyldte 40. år
b)
herefter i 12 måneder.
2. De i stk. 1 omhandlede perioder beregnes fra dagen for helbredsundersøgelsen i forbindelse med den første udstedelse og fornyelse af en helbredsgodkendelse og fra udløbsdatoen for den tidligere helbredsgodkendelse i forbindelse med forlængelse.
3. Undersøgelser i forbindelse med forlængelse af en helbredsgodkendelse kan foretages op til 45 dage før helbredsgodkendelsens udløbsdato.
4. Hvis flyvelederen ikke får foretaget en helbredsundersøgelse med henblik på forlængelse inden godkendelsens udløbsdato, skal der foretages en fornyet undersøgelse.
5. Helbredsgodkendelsen kan begrænses, suspenderes eller inddrages når som helst, hvis indehaverens helbred tilsiger dette.
Artikel 17
Forringet helbred
1. Certifikatindehavere:
a)
må ikke udøve privilegierne i deres certifikater på et hvilket som helst tidspunkt, hvor de er blevet opmærksomme på forringelser af deres helbredstilstand, der kan gøre dem uegnede til at udøve certifikatets privilegier på sikker vis
b)
skal underrette den relevante luftfartstjenesteudøver om, at de er blevet opmærksomme på forringelser af deres helbredstilstand, eller at de er under påvirkning af psykofarmaka eller medicin, der kan gøre dem uegnede til at udøve certifikatets privilegier på sikker vis.
2. Luftfartstjenesteudøvere skal indføre procedurer, der anvendes i tilfælde af forringet helbred, og underrette den kompetente myndighed i det tilfælde, at en certifikatindehaver vurderes at være helbredsmæssigt uegnet.
3. Den kompetente myndighed skal godkende de procedurer, der er nævnt i stk. 2.
KAPITEL IV
KRAV TIL TRÆNINGSORGANISATIONER
Artikel 18
Certificering af træningsorganisationer
1. Ansøgninger om træningsorganisationscertifikat indsendes til den kompetente myndighed efter den procedure, som er fastsat af den pågældende myndighed.
2. Træningsorganisationer skal påvise, at de har det fornødne personale og udstyr og udøver deres virksomhed i et miljø, der gør det muligt for dem at udbyde den uddannelse, der er nødvendig for at opnå eller bevare flyvelederelevcertifikater eller flyveledercertifikater.
3. Træningsorganisationer skal give adgang for enhver person, som har fået bemyndigelse fra den kompetente myndighed, til de relevante lokaler for at undersøge relevante optegnelser, data, procedurer og alt andet materiale, som er relevant for udførelsen af den kompetente myndigheds opgaver.
Artikel 19
Træningsorganisationers administrationssystem
Træningsorganisationer skal:
a)
have et effektiv administrationssystem og det fornødne personale med passende kvalifikationer og erfaring, så de kan udbyde uddannelse i henhold til denne forordning
b)
entydigt fastlægge fordelingen af ansvaret for sikkerheden i hele den godkendte træningsorganisation og herunder det direkte sikkerhedsansvar, som påhviler den overordnede ledelse
c)
råde over de faciliteter, det udstyr og de lokaler, der er behov for i forbindelse med den pågældende uddannelse
d)
dokumentere, at deres kvalitetsstyringssystem som led i administrationssystemet er i stand til at overvåge overensstemmelsen med og tilstrækkeligheden af de systemer og procedurer, der sikrer, at de udbudte uddannelsestjenester lever op til forordningens krav
e)
oprette et registreringssystem, som gør det muligt at opbevare og spore de relevante aktiviteter
f)
godtgøre, at de råder over midler, der er tilstrækkelige til at gennemføre uddannelsesaktiviteterne i henhold til forordningen, og at aktiviteterne er tilstrækkeligt forsikringsdækkede under hensyn til karakteren af den pågældende uddannelse.
Artikel 20
Krav til kurser, grunduddannelsesplaner og uddannelsesplaner for enheder og kompetenceplaner for enheder
1. Træningsorganisationer skal oplyse den kompetente myndighed om, hvordan de agter at specificere indhold, tilrettelæggelse og varighed af kurser, uddannelsesplaner og, hvor det er relevant, uddannelsesplaner og kompetenceplaner for enheder.
2. Dette omfatter også tilrettelæggelsen af eksamener eller andre bedømmelser. I forbindelse med eksamener i tilknytning til grunduddannelse, herunder simulatortræning, skal der redegøres udførligt for eksaminatorernes og bedømmernes kvalifikationer.
KAPITEL V
KRAV TIL KOMPETENTE MYNDIGHEDER
Artikel 21
De kompetente myndigheders uafhængighed
1. De kompetente myndigheder skal være uafhængige af luftfartstjenesteudøvere og træningsorganisationer. Denne uafhængighed opnås ved en passende adskillelse mellem de kompetente myndigheder og disse udøvere, i det mindste på det funktionelle plan. Medlemsstaterne sørger for, at de kompetente myndigheder udøver deres beføjelser på en uvildig og gennemskuelig måde.
2. Medlemsstaterne meddeler agenturet navn og adresse på de kompetente myndigheder samt eventuelle ændringer heraf.
Artikel 22
De kompetente myndigheders opgaver
1. For at sikre det kompetenceniveau, der kræves, for at flyveledere kan udføre deres arbejde i overensstemmelse med høje sikkerhedsstandarder, fører de kompetente myndigheder tilsyn med deres uddannelse.
2. De kompetente myndigheders opgaver omfatter:
a)
udstedelse og inddragelse af certifikater, kategorier og påtegninger, for hvilke den relevante uddannelse og bedømmelse er gennemført på den kompetente myndigheds ansvarsområde
b)
forlængelse, fornyelse og suspension af kategorier og påtegninger, hvis privilegier udøves under den kompetente myndigheds ansvar
c)
certificering af træningsorganisationer
d)
godkendelse af uddannelseskurser, uddannelsesplaner for enheder og kompetenceplaner for enheder
e)
godkendelse af eksaminatorer eller bedømmere
f)
overvågning og revision af uddannelsessystemet
g)
oprettelse af passende klage- og underretningsmekanismer
h)
godkendelse af behovet for sprogfærdigheder på udvidet niveau (niveau 5) i overensstemmelse med artikel 13, stk. 5.
i)
godkendelse af procedurer i tilfælde af forringet helbred i overensstemmelse med artikel 17, stk. 3.
Artikel 23
Udstedelse og bevarelse af certifikater, kategorier, påtegninger og godkendelser
1. Den kompetente myndighed opretter procedurer for ansøgning og udstedelse, fornyelse og forlængelse af certifikater, de dertil knyttede kategorier, påtegninger og helbredsgodkendelser.
2. Når den kompetente myndighed modtager en ansøgning, skal den kontrollere, at ansøgeren opfylder denne forordnings krav.
3. Når den kompetente myndighed har bekræftet, at ansøgeren opfylder denne forordnings krav, udsteder, fornyr eller forlænger den det relevante certifikat eller den dertil knyttede kategori, påtegning eller helbredsgodkendelse.
4. Det certifikat, den kompetente myndighed udsteder, skal indeholde de i bilag I omhandlede elementer.
5. Hvis certifikatet er udstedt på et andet sprog end engelsk, skal det indeholde en engelsk oversættelse af elementerne i bilag I.
Artikel 24
Bedømmelse
1. De kompetente myndigheder godkender de certifikatindehavere, som er berettiget til at fungere som eksaminatorer eller bedømmere i forbindelse med uddannelse ved en enhed og vedligeholdelsesuddannelse.
2. Godkendelsen er gyldig i tre år og kan derefter fornyes for tre år ad gangen.
Artikel 25
Registrering
De kompetente myndigheder sørger for, at der føres en database over alle certifikatindehavere under deres ansvar med disses kompetence og deres påtegningers gyldighedsdatoer.
Artikel 26
Udveksling af oplysninger
Under hensyn til principperne om fortrolighed, jf. artikel 15, stk. 3, i forordning (EF) nr. 216/2008, udveksler de kompetente myndigheder relevante oplysninger, og de bistår hinanden med at sikre, at denne forordning anvendes på effektiv vis, særlig hvad angår flyvelederes frie bevægelighed i Unionen.
Artikel 27
Certificeringsprocedure for træningsorganisationer
1. De kompetente myndigheder opretter procedurer for ansøgning, udstedelse og bevarelse af gyldigheden af træningsorganisationers certifikater.
2. De kompetente myndigheder udsteder certifikater, hvis den ansøgende træningsorganisation opfylder kravene i kapitel IV.
3. Der kan udstedes certifikater for hver enkelt uddannelsestype eller kombineret med andre luftfartstjenester, og i så fald certificeres uddannelsestypen og luftfartstjenestetypen som en pakke af tjenester.
4. Certifikatet skal indeholde oplysningerne i bilag IV.
Artikel 28
Overvågning af træningsorganisationernes aktiviteter og håndhævelse
1. De kompetente myndigheder overvåger, at kravene og betingelserne i forbindelse med træningsorganisationens certifikat overholdes.
2. De kompetente myndigheder kontrollerer regelmæssigt træningsorganisationerne for at garantere, at denne forordnings standarder overholdes i praksis.
3. Ud over den regelmæssige kontrol kan de kompetente myndigheder foretage uanmeldte inspektioner for at kontrollere, om forordningens krav opfyldes.
4. Hvis den kompetente myndighed konstaterer, at indehaveren af et træningsorganisationscertifikat ikke længere opfylder kravene eller betingelserne i forbindelse med certifikatet, træffer den passende håndhævelsesforanstaltninger, hvilket kan omfatte inddragelse af certifikatet.
5. Certifikater, der udstedes i overensstemmelse med denne forordnings bestemmelser, skal gensidigt anerkendes.
Artikel 29
Anerkendelse af certifikater
1. Medlemsstater skal anerkende flyveleder- og flyvelederelevcertifikater, de dertil knyttede kategorier, påtegninger og sprogpåtegninger samt dertil hørende helbredsgodkendelser, som en anden medlemsstat har udstedt i henhold til denne forordning.
I de tilfælde, hvor medlemsstater ifølge artikel 9, stk. 3, har fastsat en lavere aldersgrænse end 21 år, begrænses flyveledercertifikatindehaverens ret til at udøve certifikaternes privilegier dog til at gælde området for den medlemsstat, som udstedte certifikatet, indtil indehaveren fylder 21 år.
2. Hvis en certifikatindehaver gør brug af certifikatets privilegier i en anden medlemsstat end den, hvor certifikatet er udstedt, har certifikatindehaveren ret til at ombytte sit certifikat med et certifikat, der er udstedt i den medlemsstat, hvor vedkommende gør brug af privilegierne, uden at skulle opfylde yderligere betingelser.
3. For at kunne tildele den enhedspåtegning, der ansøges om, kræver de kompetente myndigheder, at ansøgeren opfylder de særlige betingelser, som gælder for denne påtegning, og angiver enhed, sektor eller position. Træningsorganisationen tager behørigt hensyn til den af ansøgeren erhvervede kompetence og erfaring, når uddannelsesplanen for en enhed udarbejdes.
4. Den kompetente myndighed godkender eller afviser uddannelsesplanen for en enhed, der indeholder forslag til uddannelse af ansøgeren, senest seks uger efter, at dokumentationen er forelagt, idet en eventuel klage dog kan forlænge fristen. Den kompetente myndighed sørger for, at princippet om ikke-forskelsbehandling og proportionalitetsprincippet overholdes.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 30
Efterlevelse af de væsentlige krav
Agenturet foretager en vurdering af det flyveledercertificeringssystem, som er fastsat ved denne forordning, og yderligere forbedringer, der er nødvendige for at sikre en helhedstilgang til sikkerheden i luftfartssektoren, samt for at sikre fuld overensstemmelse med de væsentlige krav i bilag Vb til forordning (EF) nr. 216/2008, med henblik på at afgive en udtalelse til Kommissionen med eventuelle ændringer til denne forordning.
Artikel 31
Undtagelsesbestemmelser
1. Uanset artikel 11 i denne forordning kan medlemsstater, som har udarbejdet nationale kategoripåtegninger som nævnt i artikel 7, stk. 4, i direktiv 2006/23/EF, fortsat anvende de relevante bestemmelser i deres nationale lovgivning, der var gældende på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden.
2. Uanset artikel 12 i denne forordning kan medlemsstater, som ifølge artikel 10 i direktiv 2006/23/EF har bestemt, at privilegierne i en enhedspåtegning kun må udøves af certifikatindehavere under en vis alder, fortsat anvende de relevante bestemmelser i deres nationale lovgivning, der var gældende på tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden.
3. Beslutter en medlemsstat at anvende undtagelsesbestemmelserne i stk. 1 og 2, skal den underrette Kommissionen og agenturet herom.
Artikel 32
Overgangsforanstaltninger
1. Uanset denne forordnings bilag II, del A, må træningsorganisationer fortsat anvende uddannelsesplaner, der bygger på Eurocontrols »Guidelines for air traffic controller Common Core Content Initial Training« (retningslinjer for fælles kernemoduler og grunduddannelse for flyveledere) i udgaven af 10. december 2004, i en periode på ét år efter denne forordnings ikrafttræden.
2. Certifikater, kategorier, påtegninger, helbredsgodkendelser og træningsorganisationscertifikater, der udstedes i henhold til de relevante bestemmelser i national lovgivning baseret på direktiv 2006/23/EF på datoen for denne forordnings ikrafttræden, betragtes som værende udstedt i overensstemmelse med denne forordning.
3. Ansøgere til certifikater, kategorier, påtegninger, helbredsgodkendelser eller træningsorganisationscertifikater, som indsender deres ansøgninger før datoen for denne forordnings ikrafttræden, og som ikke allerede har fået udstedt certifikatet, kategorien, påtegningen, helbredsgodkendelsen eller træningsorganisationscertifikatet, skal påvise overensstemmelse med denne forordnings bestemmelser, før certifikatet, kategorien, påtegningen, helbredsgodkendelsen eller træningsorganisationscertifikatet udstedes.
4. Den kompetente myndighed i en medlemsstat, hvori træningsorganisationer, der har agenturet som kompetent myndighed i henhold til artikel 4, har ansøgt om udstedelse af et certifikat før datoen for denne forordnings ikrafttræden, afslutter certificeringsprocessen i samarbejde med agenturet og overfører sagsakterne til agenturet ved udstedelsen af certifikatet.
5. Den kompetente myndighed i en medlemsstat, som har haft ansvaret for tilsynet med sikkerheden i træningsorganisationer, der har agenturet som kompetent myndighed i henhold til artikel 4, overdrager tilsynsfunktionen for disse organisationer til agenturet seks måneder efter denne forordnings ikrafttræden.
Artikel 33
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. august 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 805/2011,
annettu 10 päivänä elokuuta 2011,
lennonjohtajien lupakirjoja ja eräitä todistuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta sekä neuvoston direktiivin 91/670/ETY, asetuksen (EY) N:o 1592/2002 ja direktiivin 2004/36/EY kumoamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 (1) ja erityisesti sen 8 c artiklan 10 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 216/2008 tavoitteena on saavuttaa ja säilyttää Euroopassa korkea ja yhtenäinen siviili-ilmailun turvallisuustaso. Asetuksessa säädetään keinoista tämän tavoitteen ja muiden siviili-ilmailun turvallisuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.
(2)
Asetuksen (EY) N:o 216/2008 ja uuden yhtenäinen eurooppalainen ilmatila II-lainsäädännön (2) täytäntöönpano edellyttää aikaisempaa yksityiskohtaisempia soveltamissääntöjä erityisesti lennonjohtajien lupakirjojen osalta, jotta Euroopassa voidaan säilyttää korkea ja yhtenäinen siviili-ilmailun turvallisuustaso, varmistaa vastuun ja pätevyyden korkein mahdollinen taso, parantaa lennonjohtajien saatavuutta ja edistää lupakirjojen vastavuoroista tunnustamista siten, että samalla pyritään parantamaan ilmaliikenteen yleistä turvallisuutta ja henkilöstön pätevyyttä.
(3)
Lennonjohtajien sekä lennonjohtajien koulutukseen, kokeisiin, tarkastuksiin ja lääketieteellisen kelpoisuuden arviointiin osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden on täytettävä asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b säädetyt keskeiset vaatimukset. Kyseisen asetuksen mukaan lennonjohtajat ja näiden koulutukseen osallistuvat henkilöt ja organisaatiot olisi hyväksyttävä tai niille olisi myönnettävä lupa, kun niiden on todettu täyttävän keskeiset vaatimukset.
(4)
Yhteisön lennonjohtajan lupakirjasta 5 päivänä huhtikuuta annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/23/EY (3) käyttöön otettu lupakirja on osoittautunut onnistuneeksi keinoksi tunnustaa lennonjohtajien erityinen merkitys lennonjohtopalvelun turvallisuudelle. Lisäksi koko unionin laajuisten pätevyysvaatimusten vahvistaminen on vähentänyt alan hajanaisuutta ja edistänyt työn organisoinnin tehostamista lennonvarmistuspalvelun tarjoajien alueellisen yhteistyön lisääntyessä. Tämän vuoksi Euroopan unionin lennonjohtajien yhteisen lupakirjakäytännön ylläpitäminen ja kehittäminen on olennainen osa Euroopan lentoliikenteen valvontajärjestelmää.
(5)
Direktiivi 2006/23/ETY on kumottu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1108/2009 (4). Direktiivin 2006/23/EY säännöksiä sovelletaan kuitenkin siihen asti, kun asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 c artiklan 10 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen aloitetaan. Kyseisistä toimenpiteistä säädetään tässä asetuksessa.
(6)
Tämän asetuksen säännökset vastaavat lennonjohtajien koulutuksen viimeisintä kehitystä, parhaat toimintatavat sekä tieteen ja tekniikan kehitys mukaan lukien. Ne on laadittu direktiivin 2006/23/EY perusteella, ja niillä siirretään yhteisesti osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitetussa kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksessa määrätyt standardit ja suositukset sekä 13 päivänä joulukuuta 1960 tehdyssä kansainvälisessä yleissopimuksessa vahvistetut, Euroopan lennonvarmistusjärjestön (Eurocontrol) hyväksymät turvallisuusvaatimukset.
(7)
Lennonjohtajien lupakirjoja ja lääketieteellisiä kelpoisuustodistuksia koskevien yhteisten vaatimusten yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja tarvittaessa Euroopan lentoturvallisuusviraston, jäljempänä ’virasto’, olisi noudatettava yhteisiä menettelyjä arvioidessaan näiden vaatimusten noudattamista. Helpottaakseen säännösten yhdenmukaista soveltamista viraston olisi laadittava yksityiskohtaisia vaatimuksia, hyväksyttävät keinot vaatimusten noudattamiseksi ja tarvittava ohjeaineisto.
(8)
Euroopan unionin lentoliikenteen erityispiirteet edellyttävät yhteisten pätevyysvaatimusten käyttöönottoa ja tehokasta soveltamista lennonjohtajiin, joiden työnantajina ovat ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalveluja (ATM/ANS-palveluja) yleisölle tarjoavat lennonvarmistuspalvelun tarjoajat.
(9)
Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sotilashenkilöstön yleisölle tarjoamat tai saataville tuomat palvelut takaavat vähintään perusasetuksen liitteessä V b vahvistettuja keskeisiä vaatimuksia vastaavan turvallisuustason. Sen vuoksi jäsenvaltiot voivat myös päättää soveltaa tätä asetusta sotilashenkilöstöönsä, joka tarjoaa palveluja yleisölle kyseisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.
(10)
Valvonnasta ja noudattamisen varmistamisesta vastaavien viranomaisten olisi oltava riittävän riippumattomia lennonvarmistuspalvelun tarjoajista ja koulutuksen tarjoajista. Viranomaisten on myös edelleen kyettävä hoitamaan tehtävänsä tehokkaasti. Tämän asetuksen nojalla nimetty toimivaltainen viranomainen voi olla sama elin kuin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2004 (5), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1079/2009, 4 artiklan mukaisesti nimetty tai perustettu elin. Viraston olisi toimittava tämän asetuksen mukaisena toimivaltaisena viranomaisena, joka myöntää ja uusii niiden lennonjohtajien koulutusorganisaatioiden toimilupia, jotka sijaitsevat jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella, tarvittaessa myös koulutusorganisaatioiden henkilöstön osalta.
(11)
Lennonvarmistuspalvelun tarjoaminen edellyttää erittäin ammattitaitoista henkilöstöä, jonka pätevyys voidaan osoittaa monin tavoin. Lennonjohdon osalta asianmukainen tapa on ottaa unionissa käyttöön yhteinen lupakirjajärjestelmä, jota voidaan pitää eräänlaisena tutkintotodistuksena kullekin yksittäiselle lennonjohtajalle. Lupakirjaan merkityllä kelpuutuksella olisi ilmoitettava, millaista ilmaliikennepalvelua lennonjohtaja on pätevä antamaan. Lupakirjassa olevilla merkinnöillä ilmoitetaan myös lennonjohtajan erityistaidot sekä valvontaviranomaisten myöntämä valtuutus antaa tiettyä sektoria tai sektoriryhmää koskevia palveluja. Sen vuoksi viranomaisilla pitäisi olla lupakirjoja myöntäessään tai merkintöjen voimassaoloa jatkaessaan mahdollisuus arvioida lennonjohtajien pätevyys. Toimivaltaisten viranomaisten olisi myös voitava peruuttaa lupakirja, kelpuutus tai merkintä määräajaksi, jos pätevyyttä epäillään.
(12)
Koska turvallisuuskulttuuria on edelleen tarpeen vahvistaa etenkin luotettavalla vaaratilanteista ilmoittamisella ja oikeudenmukaisilla toimintatavoilla, jotta vaaratilanteista voidaan ottaa opiksi, tämä asetus ei saisi johtaa siihen, että vaaratilanteesta seuraa ilman muuta lupakirjan, kelpuutuksen tai merkinnän peruuttaminen määräajaksi. Lupakirjan peruuttamista pysyvästi olisi pidettävä viimeisenä keinona äärimmäisissä tapauksissa.
(13)
Jotta voitaisiin vahvistaa jäsenvaltioiden luottamusta toistensa lennonjohtajien lupakirjajärjestelmiin, yhteiset säännöt lupakirjojen hankkimisesta ja voimassa pitämisestä ovat välttämättömiä. Sen vuoksi on tärkeää ottaa käyttöön yhdenmukaiset lennonjohtajan koulutusta, kelpoisuutta, pätevyyttä ja ammattiin pääsyä koskevat vaatimukset korkeimman mahdollisen turvallisuustason varmistamiseksi. Tämän tulisi johtaa turvalliseen ja korkealaatuiseen lennonjohtopalvelun tarjoamiseen sekä edistää lupakirjojen tunnustamista kaikkialla unionissa, mikä lisäisi vapaata liikkuvuutta ja parantaisi lennonjohtajien saatavuutta.
(14)
Tämä asetus ei saisi johtaa sellaisten voimassa olevien kansallisten määräysten kiertämiseen, jotka sääntelevät työnantajien ja lennonjohtajaksi hakeutuvien väliseen työsuhteeseen sovellettavia oikeuksia ja velvollisuuksia.
(15)
Jotta lennonjohtajien pätevyys olisi keskenään verrattavissa kaikkialla unionissa, se on tarpeen määritellä selvästi ja yleisesti hyväksytyllä tavalla. Tämä auttaa varmistamaan turvallisuuden paitsi yhden lennonvarmistuspalvelun tarjoajan valvomassa ilmatilassa myös etenkin eri palveluntarjoajien välisellä rajapinnalla.
(16)
Viestinnällä on tärkeä merkitys monissa vaaratilanteissa ja onnettomuuksissa. Sen vuoksi tässä asetuksessa säädetään lennonjohtajien yksityiskohtaisista kielitaitovaatimuksista. Ne perustuvat Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) hyväksymiin vaatimuksiin, ja niiden avulla voidaan varmistaa näiden kansainvälisesti hyväksyttyjen vaatimusten soveltaminen. Kielitaitovaatimuksissa on noudatettava syrjimättömyyden, avoimuuden ja suhteellisuuden periaatteita, jotta voidaan samalla kannustaa vapaata liikkuvuutta ja huolehtia turvallisuudesta.
(17)
Pohjakoulutuksen tavoitteet määritellään Eurocontrolin asiakirjassa ”Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”. Ne on laadittu Eurocontrolin jäsenvaltioiden pyynnöstä ja niitä pidetään asianmukaisina vaatimuksina. Koska yksikkökohtaiselta koulutukselta puuttuvat yleisesti hyväksytyt vaatimukset, on toteutettava eräitä toimenpiteitä, jotka koskevat myös tarkastajien ja pätevyyden arvioijien hyväksymistä, jotta voidaan varmistaa korkeiden pätevyysvaatimusten noudattaminen. Tämä on erityisen tärkeää siksi, että yksikkökohtainen koulutus on hyvin kallista ja turvallisuuden kannalta ratkaisevaa. ICAO on laatinut vaatimuksia myös niille aloille, joilla ei ole yhteisiä eurooppalaisia koulutusvaatimuksia. Yhteisten eurooppalaisten vaatimusten puuttuessa jäsenvaltiot voivat soveltaa ICAOn vaatimuksia.
(18)
Eurocontrolin jäsenvaltioiden pyynnöstä on laadittu lääketieteellisiä kelpoisuusvaatimuksia, joita pidetään hyväksyttävinä vaatimuksina tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi. Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämisessä olisi erityisesti noudatettava Eurocontrolin vahvistamia vaatimuksia ”Requirements for European Class 3 Medical Certification of Air Traffic Controllers”.
(19)
Koulutusorganisaatioita koskevia toimilupamenettelyjä olisi pidettävä turvallisuuden kannalta ratkaisevana tekijänä, jolla edistetään lennonjohtajien koulutuksen laatua. Sen vuoksi on tarpeen säätää koulutusorganisaatioita koskevista vaatimuksista. Koulutusta olisi pidettävä samankaltaisena palveluna kuin lennonvarmistuspalvelua, johon sovelletaan myös toimilupamenettelyä. Tällä asetuksella olisi mahdollistettava koulutusta koskevien toimilupien antaminen koulutuksen lajin, koulutuspalvelukokonaisuuden tai koulutus- ja lennonvarmistuspalvelujen kokonaisuuden mukaan, ottaen huomioon koulutuksen erityispiirteet.
(20)
Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintunut oikeuskäytäntö tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden alalla. Perusperiaatteita ovat suhteellisuus, korvaustoimenpiteiden määräämisen perusteleminen ja asianmukaisten valitusmenettelyjen vahvistaminen. Näitä perusperiaatteita olisi sovellettava ilmaliikenteen hallintaan aikaisempaa näkyvämmin. Jäsenvaltioiden olisi voitava kieltäytyä tunnustamasta lupakirjoja, joita ei ole myönnetty tämän asetuksen mukaisesti. Koska tämän asetuksen tavoitteena on helpottaa lupakirjojen vastavuoroista tunnustamista, sillä ei säännellä työnsaannin edellytyksiä.
(21)
Lennonjohtajan ammattiin liittyy teknisiä uudistuksia, jotka vaativat taitojen jatkuvaa ajantasaistamista. Tämän asetuksen mukautukset, jotka ovat tarpeen tieteen ja tekniikan kehityksen vuoksi, olisi tehtävä noudattaen asianmukaista valvonnan käsittävää menettelyä, josta säädetään neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) 5 a artiklassa.
(22)
Tällä asetuksella voi olla vaikutusta lennonjohtajien päivittäiseen työskentelyyn. Työmarkkinaosapuolille olisi tiedotettava asianmukaisesti kaikista sellaisista toimenpiteistä, joilla on huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin, ja niitä olisi kuultava näistä toimenpiteistä.
Sen vuoksi työmarkkinaosapuolia on kuultu viraston nopeutetun menettelyn mukaisesti. Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/500/EY (7) perustettua työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävää neuvottelukomiteaa olisi kuultava asianmukaisesti uusista täytäntöönpanotoimenpiteistä, joita komissio toteuttaa.
(23)
Ikää, lääketieteellisiä kelpoisuusvaatimuksia, koulutusvaatimuksia ja pohjakoulutusta koskevilla lupakirjan saamisen yleisehdoilla ei pitäisi olla vaikutusta nykyisten lupakirjojen haltijoihin. Jäsenvaltioiden direktiivin 2006/23/EY mukaisesti myöntämät lupakirjat ja lääketieteelliset kelpoisuustodistukset olisi katsottava myönnetyiksi tämän asetuksen mukaisesti, jotta voitaisiin varmistaa lupakirjojen mukaisten oikeuksien jatkuminen ja jotta siirtymä olisi sujuva kaikille lupakirjan haltijoille ja toimivaltaisille viranomaisille.
(24)
Erilaisten kansallisten käytäntöjen soveltaminen jatkossakin olisi mahdollistettava säätämällä poikkeuksista niiden kysymysten osalta, joita varten ei ole vielä laadittu yhteisiä sääntöjä näihin ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanotoimenpiteisiin sovelletussa nopeutetussa menettelyssä.
(25)
Viraston olisi tehtävä arviointi Euroopan lennonjohtajien lupakirjajärjestelmästä sekä arvioitava, millaisia lisäparannuksia ”ilmailujärjestelmää koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b esitettyjen keskeisten vaatimusten kaikinpuolisen noudattamisen varmistaminen edellyttävät, jotta se voisi antaa komissiolle asiasta lausunnon ja ehdottaa siinä mahdollisesti myös tähän asetukseen tehtäviä muutoksia.
(26)
Lausunnossa olisi käsiteltävä myös niitä kysymyksiä, joita varten ensimmäisessä vaiheessa ei voitu nopeutetussa menettelyssä laatia yhteisiä sääntöjä erilaisten kansallisten säännösten tilalle. Näin ollen ehdotetaan, että jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön sovellettavuus säilytetään tarvittaessa siirtymävaiheen avulla.
(27)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet perustuvat asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti annettuun viraston lausuntoon.
(28)
Tässä asetuksessa säädetyt toimet ovat asetuksen (EY) N:o 216/2008 65 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
YLEISET SÄÄNNÖKSET
1 artikla
Tavoite
Tämän asetuksen tavoitteena on parantaa turvallisuustasoa ja kehittää unionin lennonjohtojärjestelmän toimintaa säätämällä yhteisiin lupakirjavaatimuksiin perustuvan lennonjohtajan lupakirjan myöntämisestä.
2 artikla
Kohde ja soveltamisala
1. Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat lennonjohtajien ja lennonjohtajaoppilaiden lupakirjojen sekä niihin liittyvien kelpuutusten, merkintöjen, lääketieteellisten kelpoisuustodistusten ja koulutusorganisaatioiden toimilupien myöntämistä, peruuttamista määräajaksi tai pysyvästi sekä niiden voimassaolon, uusimisen, voimassaolon jatkamisen ja käytön ehtoja.
2. Tätä asetusta sovelletaan
a)
lennonjohtajaoppilaisiin,
b)
lennonjohtajiin, jotka harjoittavat toimintaansa asetuksen (EY) N:o 216/2008 soveltamisalalla, ja
c)
henkilöihin ja organisaatioihin, jotka osallistuvat hakijoiden lupakirjojen myöntämiseen, koulutukseen, kokeisiin, tarkastuksiin tai lääketieteellisen kelpoisuuden arviointiin tämän asetuksen mukaisesti.
3. Jollei asetuksen (EY) N:o 216/2008 1 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltioiden on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että sotilashenkilöstön, joka tarjoaa palveluja yleisölle mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti, yleisölle tarjoamat tai saataville tuomat palvelut takaavat vähintään asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b määriteltyjä keskeisiä vaatimuksia vastaavan turvallisuustason.
4. Jäsenvaltiot voivat yhtenäisen turvallisuustason varmistamiseksi Euroopan ilmatilassa päättää soveltaa tämän asetuksen periaatteita sotilashenkilöstöönsä, joka tarjoaa palveluja yleisölle mainitun asetuksen 1 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti.
5. Asetuksen (EY) N:o 216/2008 soveltamisalaan kuuluvaa lennonjohtopalvelua voivat antaa vain lennonjohtajat, joille on myönnetty lupakirja tämän asetuksen mukaisesti.
3 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan
1.
’lennonjohtopalvelulla’ palvelua, jota annetaan ilma-alusten välisten törmäysten välttämiseksi, ilma-alusten esteisiin törmäysten välttämiseksi lentopaikan liikennealueella sekä ilmaliikennevirtojen sujuvuuden ja täsmällisyyden varmistamiseksi;
2.
’lennonvarmistuspalvelun tarjoajilla’ julkisia ja yksityisiä tahoja, jotka tarjoavat lennonvarmistuspalveluja yleiselle ilmaliikenteelle;
3.
’yleisellä ilmaliikenteellä’ siviili-ilma-alusten ja valtion ilma-alusten (kuten sotilas-, tulli- ja poliisikäytössä olevien ilma-alusten) toimintaa, kun kyseinen toiminta toteutetaan ICAOn menetelmien mukaisesti;
4.
’lupakirjalla’ minkä tahansa nimistä todistusta, joka on myönnetty tämän asetuksen mukaisesti, jossa on tämän asetuksen mukaiset merkinnät ja joka oikeuttaa sen laillisen haltijan antamaan lennonjohtopalvelua lupakirjaan sisältyvien kelpuutusten ja merkintöjen mukaisesti;
5.
’kelpuutuksella’ lupakirjaan merkittyä tai siihen liittyvää valtuutusta, joka muodostaa lupakirjan osan ja jossa määritellään ne erityiset ehdot, oikeudet tai rajoitukset, jotka koskevat kyseistä lupakirjaa;
6.
’kelpuutusmerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan ne erityiset ehdot, oikeudet tai rajoitukset, jotka koskevat kyseistä kelpuutusta;
7.
’yksikön hyväksyntämerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan ICAO-paikkatunnus sekä sektorit ja/tai työpisteet, joissa lupakirjan haltija on pätevä työskentelemään;
8.
’kielitaitomerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan haltijan kielitaito;
9.
’kouluttajamerkinnällä’ lupakirjaan merkittyä ja lupakirjan osan muodostavaa valtuutusta, jolla ilmoitetaan haltijan pätevyys antaa työpaikkakoulutusta;
10.
’ICAO-paikkatunnuksella’ nelikirjaimista koodia, joka on muodostettu ICAOn käsikirjassa DOC 7910 annettujen sääntöjen mukaisesti ja joka osoittaa kiinteän ilmailuviestiaseman sijainnin;
11.
’sektorilla’ lennonjohtoalueen osaa ja/tai lentotiedotusalueen/ylälentotiedotusalueen osaa;
12.
’koulutuksella’ kaikkia teoriakursseja, käytännön harjoituksia - simulaatio mukaan luettuna - ja työpaikkakoulutusta, joka on tarpeen turvallisten ja korkealaatuisten lennonjohtopalvelujen antamisen edellyttämien taitojen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi; koulutus muodostuu seuraavista:
a)
pohjakoulutus, johon sisältyy perus- ja kelpuutuskoulutus ja jonka suorittamisesta myönnetään oppilaslupakirja;
b)
yksikkökohtainen koulutus, johon sisältyy työpaikkakoulutusta edeltävä siirtymäkoulutus ja työpaikkakoulutus ja jonka suorittamisesta myönnetään lennonjohtajan lupakirja;
c)
täydennyskoulutus, jolla lupakirjan merkinnät pidetään voimassa;
d)
työpaikkakouluttajien koulutus, jonka suorittamisesta myönnetään kouluttajamerkintä;
e)
niiden lupakirjan haltijoiden koulutus, joilla on oikeus toimia tarkastajina ja/tai pätevyyden arvioijina 24 artiklan mukaisesti;
13.
’koulutusorganisaatiolla’ organisaatiota, jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tarjoamaan yhtä tai useampaa koulutuslajia;
14.
’yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmalla’ hyväksyttyä suunnitelmaa, jossa esitetään menetelmät, joilla yksikkö pitää yllä lupakirjan haltijoidensa pätevyyttä;
15.
’yksikön koulutussuunnitelmalla’ hyväksyttyä suunnitelmaa, jossa esitetään yksityiskohtaisesti prosessit ja aika, jotka ovat tarpeen, jotta yksikön menettelyjä voidaan soveltaa paikalliseen alueeseen työpaikkakouluttajan valvonnassa.
4 artikla
Toimivaltainen viranomainen
Tässä asetuksessa toimivaltaisella viranomaisella tarkoitetaan kunkin jäsenvaltion nimittämää tai perustamaa viranomaista, joka toimii kansallisena valvontaviranomaisena ja joka vastaa sille tämän asetuksen mukaisesti osoitetuista tehtävistä lukuun ottamatta 27 artiklassa tarkoitettuja koulutusorganisaatioiden toimilupia, joiden yhteydessä toimivaltainen viranomainen on
a)
sen jäsenvaltion nimittämä tai perustama viranomainen, jossa hakijalla on päätoimipaikka tai mahdollinen rekisteröity toimipaikka, ellei jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten viranomaisten kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa toisin määrätä;
b)
virasto, jos hakijan päätoimipaikka tai mahdollinen rekisteröity toimipaikka on jäsenvaltioiden ulkopuolella.
II LUKU
LUPAKIRJAT, KELPUUTUKSET JA MERKINNÄT
5 artikla
Lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen hakeminen ja myöntäminen
1. Lupakirjojen, niihin liittyvien kelpuutusten ja/tai merkintöjen myöntämistä, voimassaolon jatkamista ja uusimista koskevat hakemukset on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen.
2. Hakemukseen on liitettävä asiakirjat, jotka osoittavat hakijan pätevyyden toimia lennonjohtajana tai lennonjohtajaoppilaana tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten mukaisesti. Pätevyyden osoittavista asiakirjoista on ilmettävä hakijan tiedot, kokemus, taidot ja kielitaito.
3. Lupakirjan on sisällettävä kaikki tarvittavat tiedot, jotka liittyvät kyseisen asiakirjan mukaisiin oikeuksiin, ja sen on oltava liitteessä I vahvistettujen vaatimusten mukainen.
4. Lupakirja on sen henkilön omaisuutta, jolle se on myönnetty ja joka allekirjoittaa sen.
6 artikla
Lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen peruuttaminen määräajaksi tai pysyvästi
Jäljempänä 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti
a)
lupakirja, kelpuutus tai merkintä voidaan peruuttaa määräajaksi, jos lennonjohtajan pätevyyttä epäillään tai jos kyseessä on rikkomus;
b)
lupakirja voidaan peruuttaa pysyvästi, jos kyseessä on törkeä huolimattomuus tai väärinkäytös.
7 artikla
Lupakirjan mukaisten oikeuksien käyttö
Lupakirjan mukaisten oikeuksien käyttäminen riippuu kelpuutusten, merkintöjen ja lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voimassaolosta.
8 artikla
Lennonjohtajaoppilaan lupakirja
1. Lennonjohtajaoppilaan lupakirjan haltijalla on oikeus antaa lennonjohtopalvelua työpaikkakouluttajan valvonnassa lupakirjaan sisältyvän yhden tai useamman kelpuutuksen tai kelpuutusmerkinnän mukaisesti.
2. Lennonjohtajaoppilaan lupakirjan hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:
a)
hän on vähintään 18-vuotias;
b)
hän on suorittanut vähintään yliopisto-opintoihin oikeuttavan tutkinnon tai muun keskiasteen koulutuksen, joka mahdollistaa lennonjohtajakoulutuksen loppuun saattamisen;
c)
hän on suorittanut hyväksytysti kelpuutukseen ja tarvittaessa kelpuutusmerkintään liittyvän hyväksytyn pohjakoulutuksen liitteessä II olevan A osan mukaisesti;
d)
hänellä on voimassa oleva lääketieteellisen kelpoisuustodistus;
e)
hän on osoittanut riittävän kielitaidon 13 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
3. Lennonjohtajaoppilaan lupakirjassa on oltava kielitaitomerkintä tai -merkinnät, vähintään yksi kelpuutus ja tarvittaessa yksi kelpuutusmerkintä.
9 artikla
Lennonjohtajan lupakirja
1. Lennonjohtajan lupakirjan haltijalla on oikeus antaa lennonjohtopalvelua lupakirjaan merkittyjen kelpuutusten ja merkintöjen mukaisesti.
2. Lennonjohtajan lupakirjan mukaisiin oikeuksiin sisältyvät 8 artiklan 1 kohdassa vahvistetut lennonjohtajaoppilaan lupakirjan mukaiset oikeudet.
3. Lennonjohtajan lupakirjan hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:
a)
hän on vähintään 21-vuotias. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää alemmasta ikärajasta asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa;
b)
hänellä on lennonjohtajaoppilaan lupakirja;
c)
hän on suorittanut hyväksytyn yksikön koulutussuunnitelman mukaisen koulutuksen ja läpäissyt asianmukaiset tarkastukset tai arvioinnit liitteessä II olevassa B osassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti;
d)
hänellä on voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus;
e)
hän on osoittanut riittävän kielitaidon 13 artiklassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.
4. Lennonjohtajan lupakirja saatetaan voimaan merkitsemällä siihen yksi tai useampi kelpuutus sekä ne kelpuutusmerkinnät, yksikön hyväksyntämerkinnät ja kielitaitomerkinnät, joiden osalta koulutus on suoritettu hyväksytysti loppuun.
10 artikla
Lennonjohtajan kelpuutukset
1. Lupakirjassa on oltava yksi tai useampi seuraavista kelpuutuksista, joilla ilmoitetaan palvelu, jota lupakirjan haltijalla on oikeus antaa:
a)
Näkölähilennonjohto ADV (Aerodrome Control Visual): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle lentopaikalla, jolla ei ole julkaistuja mittarilähestymis- tai -lähtömenetelmiä.
b)
Mittarilähilennonjohto ADI (Aerodrome Control Instrument): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua lähiliikenteelle lentopaikalla, jolla on julkaistut mittarilähestymis- tai -lähtömenetelmät; tähän kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 1 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä;
c)
Menetelmälähestymislennonjohto APP (Approach Control Procedural): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, lähteville tai ylilentäville ilma-aluksille ilman valvontalaitteiden käyttöä;
d)
Valvontalähestymislennonjohto APS (Approach Control Surveillance): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua saapuville, lähteville tai ylilentäville ilma-aluksille valvontalaitteita käyttäen; kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 2 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä;
e)
Menetelmäaluelennonjohto ACP (Area Control Procedural): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua ilma-aluksille ilman valvontalaitteiden käyttöä;
f)
Valvonta-aluelennonjohto ACS (Area Control Surveillance): kelpuutus osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua ilma-aluksille valvontalaitteita käyttäen; kelpuutukseen on liityttävä vähintään yksi 11 artiklan 3 kohdassa säädetyistä kelpuutusmerkinnöistä.
2. Kelpuutuksen haltija, joka ei ole käyttänyt kelpuutuksen mukaisia oikeuksia neljän peräkkäisen vuoden kuluessa, saa aloittaa kyseistä kelpuutusta koskevan yksikkökohtaisen koulutuksen vasta sen jälkeen, kun on asianmukaisesti arvioitu, täyttääkö kyseinen henkilö edelleen kyseistä kelpuutusta koskevat edellytykset, ja kun hän on täyttänyt tästä arvioinnista mahdollisesti seuraavat koulutusvaatimukset.
11 artikla
Kelpuutusmerkinnät
1. Mittarilähilennonjohto (ADI) -kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista merkinnöistä:
a)
torni TWR (Tower Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähilennonjohtopalvelua, joka suoritetaan yhdestä työpisteestä;
b)
maaliikenne GMC (Ground Movement Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä maassa;
c)
maaliikennevalvonta GMS (Ground Movement Surveillance): merkintä, joka myönnetään GMC- tai TWR-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä maassa käyttäen kenttäalueen liikenteen ohjausjärjestelmiä;
d)
ilmaliikenne AIR (Air Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan liikennettä ilmassa;
e)
lähiliikennetutka RAD (Aerodrome Radar Control): merkintä, joka myönnetään AIR- tai TWR-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähilennonjohtopalvelua valvontatutkaa käyttäen.
2. Valvontalähestymislennonjohto (APS) -kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista merkinnöistä:
a)
tutka RAD (Radar): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähestymislennonjohtopalvelua ensiö- ja/tai toisiotutkaa käyttäen;
b)
tarkkuuslähestymistutka PAR (Precision Approach Radar): merkintä, joka myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan tarkkuuslähestymistutkaa käyttäen maasta johdettuja tarkkuuslähestymisiä ilma-aluksille, jotka suorittavat loppulähestymistä kiitotielle;
c)
valvontatutkalähestyminen SRA (Surveillance Radar Approach): merkintä, joka myönnetään RAD-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä johtamaan valvontalaitteita käyttäen maasta johdettuja ei-tarkkuuslähestymisiä ilma-aluksille, jotka suorittavat loppulähestymistä kiitotielle;
d)
automatiikkaan perustuva valvonta ADS (Automatic Dependent Surveillance): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lähestymislennonjohtopalvelua automatiikkaan perustuvaa valvontaa käyttäen;
e)
siirtymälennonjohto TCL (Terminal Control): merkintä, joka myönnetään RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valvontalaitteita käyttäen tietyllä lähestymisalueella ja/tai sen viereisillä sektoreilla.
3. Valvonta-aluelennonjohto ACS (Area Control Surveillance) -kelpuutukseen on sisällyttävä vähintään yksi seuraavista merkinnöistä:
a)
tutka RAD (Radar): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan aluelennonjohtopalvelua valvontatutkaa käyttäen;
b)
automatiikkaan perustuva valvonta ADS (Automatic Dependent Surveillance): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan aluelennonjohtopalvelua automatiikkaan perustuvaa valvontaa käyttäen;
c)
siirtymälennonjohto TCL (Terminal Control): merkintä, joka myönnetään RAD- tai ADS-merkinnän lisäksi, osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valvontalaitteita käyttäen tietyllä lähestymisalueella ja/tai sen viereisillä sektoreilla;
d)
valtamerilennonjohto OCN (Oceanic Control): merkintä osoittaa, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua valtamerilennonjohtoalueella.
4. Kelpuutusmerkinnän haltija, joka ei ole käyttänyt kelpuutusmerkinnän mukaisia oikeuksia neljän peräkkäisen vuoden kuluessa, saa aloittaa kyseistä kelpuutusmerkintää koskevan yksikkökohtaisen koulutuksen vasta sen jälkeen, kun on asianmukaisesti arvioitu, täyttääkö kyseinen henkilö edelleen kyseistä kelpuutusmerkintää koskevat edellytykset, ja kun hän on täyttänyt tästä arvioinnista mahdollisesti seuraavat koulutusvaatimukset.
12 artikla
Yksikön hyväksyntämerkinnät
1. Yksikön hyväksyntämerkinnällä osoitetaan, että lupakirjan haltija on pätevä antamaan lennonjohtopalvelua tietyssä ilmaliikennepalveluelimen vastuulla olevassa sektorissa, sektoriryhmässä tai työpisteessä.
2. Yksikön hyväksyntämerkinnät ovat voimassa aluksi 12 kuukautta.
3. Yksikön hyväksyntämerkintöjen voimassaoloa jatketaan 2 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa seuraavilla 12 kuukaudella, jos lennonvarmistuspalvelun tarjoaja osoittaa toimivaltaiselle viranomaiselle, että
a)
hakija on edellisten 12 kuukauden aikana käyttänyt lupakirjan mukaisia oikeuksia vähintään tietyn tuntimäärän, joka ilmoitetaan hyväksytyssä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmassa;
b)
hakijan pätevyys on arvioitu liitteessä II olevan C osan mukaisesti; ja
c)
hakijalla on voimassa oleva lääketieteellinen kelpoisuustodistus.
Ensimmäisen alakohdan a alakohdan soveltamiseksi lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien toimintayksikköjen on pidettävä kirjaa jokaisen yksikössä työskentelevän lupakirjan haltijan todellisista työtunneista sektoreissa, sektoriryhmissä tai työpisteissä sekä annettava nämä tiedot pyynnöstä toimivaltaisille viranomaisille ja lupakirjan haltijalle.
4. Yksikön hyväksyntämerkinnän voimassa pitämiseen vaadittavaa vähimmäistyötuntimäärää, lukuun ottamatta koulutustehtäviä, voidaan työpaikkakouluttajien osalta vähentää suhteessa aikaan, joka on käytetty kouluttamiseen niissä työpisteissä, joiden osalta voimassaolon jatkamista haetaan, siten kuin hyväksytyssä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmassa esitetään.
5. Kun yksikön hyväksyntämerkinnän voimassaolo päättyy, sen uudelleen voimaan saattamiseksi on suoritettava hyväksytysti yksikön koulutussuunnitelman mukainen koulutus.
13 artikla
Kielitaitomerkintä
1. Lennonjohtajat ja lennonjohtajaoppilaat eivät saa käyttää lupakirjansa mukaisia oikeuksia, ellei heillä ole englannin kielitaitomerkintää.
2. Jäsenvaltiot voivat asettaa paikallisia kielitaitovaatimuksia, jos sitä pidetään turvallisuussyistä tarpeellisena.
Tällaisten vaatimusten on oltava syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja avoimia, ja ne on ilmoitettava virastolle viipymättä.
3. Kielitaitomerkinnän hakijan on 1 ja 2 kohdan vaatimusten täyttämiseksi osoitettava kielitaitonsa vastaavan toiminnallista tasoa (taso 4) sekä fraseologian että tavallisen kielenkäytön osalta.
Kielitaidon osoittamiseksi hakijan on pystyttävä
a)
viestimään tehokkaasti pelkästään ääneen perustuvissa tilanteissa (puhelin/radiopuhelin) ja henkilökohtaisessa vuorovaikutuksessa;
b)
viestimään yleisistä, konkreettisista ja työhön liittyvistä aiheista täsmällisesti ja selkeästi;
c)
käyttämään yleisluontoisessa tai työhön liittyvässä viestinnässä asianmukaisia viestintästrategioita tiedonvaihtoon sekä väärinymmärrysten tunnistamiseen ja korjaamiseen;
d)
vastaamaan onnistuneesti ja suhteellisen vaivattomasti kielellisiin haasteisiin, joita syntyy kielenkäyttäjälle muutoin tutussa rutiininomaisessa työtilanteessa tai viestintätehtävässä ilmenevistä ongelmista tai odottamattomista tapahtumista; ja
e)
käyttämään ilmailuyhteisön ymmärtämää murretta tai korostusta.
4. Kielitaito on arvioitava liitteessä III vahvistetun kielitaidon arviointiasteikon mukaisesti.
5. Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, lennonvarmistuspalvelun tarjoaja voi 1 ja 2 kohdan nojalla vaatia liitteessä III olevan kielitaidon arviointiasteikon mukaista edistynyttä tasoa (taso 5) tapauksissa, joissa tietyn kelpuutuksen tai merkinnän toimintaolosuhteet edellyttävät korkeampaa tasoa pakottavista turvallisuussyistä. Vaatimuksen on oltava syrjimätön, oikeasuhteinen, avoin ja sen lennonvarmistuspalvelun tarjoajan objektiivisesti perustelema, joka haluaa soveltaa korkeampaa tasoa, ja toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä.
6. Hakijan kielitaito on arvioitava virallisesti säännöllisin väliajoin.
Lukuun ottamatta hakijoita, jotka ovat osoittaneet kielitaitonsa olevan liitteen III mukaista erinomaista tasoa (taso 6), kielitaitomerkintä on voimassa seuraavan uusittavissa olevan ajan:
a)
kolme vuotta, jos kielitaito on osoitettu toimivalla tasolla (taso 4) liitteen III mukaisesti; tai
b)
kuusi vuotta, jos kielitaito on osoitettu edistyneellä tasolla (taso 5) liitteen III mukaisesti.
7. Kielitaito on osoitettava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän avoimen ja objektiivisen arviointimenettelyn jälkeen myönnetyllä todistuksella.
14 artikla
Kouluttajamerkintä
1. Kouluttajamerkinnän haltijalla on oikeus antaa työpaikkakoulutusta ja suorittaa valvontaa työpisteessä voimassa olevan yksikön hyväksyntämerkinnän mukaisesti.
2. Kouluttajamerkinnän hakijan on täytettävä seuraavat vaatimukset:
a)
hänellä on lennonjohtajan lupakirja;
b)
hän on käyttänyt lennonjohtajan lupakirjan mukaisia oikeuksia välittömästi edeltävänä, vähintään yhden vuoden pituisena ajanjaksona tai sellaisena pidempänä ajanjaksona, jonka toimivaltainen viranomainen vahvistaa ottaen huomioon kelpuutukset ja merkinnät, joita varten koulutusta annetaan;
c)
hän suorittanut hyväksytysti työpaikkakouluttajakurssin, jonka aikana vaaditut tiedot ja opetustaidot on arvioitu asianmukaisin kokein.
3. Kouluttajamerkintä on voimassa kolme vuotta, ja se voidaan uusia.
III LUKU
LÄÄKETIETEELLINEN KELPOISUUSTODISTUS
15 artikla
Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten hakeminen ja myöntäminen
1. Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämistä, voimassaolon jatkamista ja uusimista koskevat hakemukset on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen.
2. Lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voi myöntää toimivaltaisen viranomaisen toimivaltainen lääketieteen yksikkö tai toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä ilmailulääkäri tai ilmailulääketieteen keskus.
3. Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten myöntämisen on oltava yhdenmukaista kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan Chicagon yleissopimuksen liitteessä I olevien määräysten sekä Eurocontrolin vahvistamia lennonjohtajien eurooppalaista luokan 3 lääketieteellistä kelpoisuustodistusta koskevien vaatimusten kanssa.
4. Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että otetaan käyttöön tehokkaat tarkistus- tai valitusmenettelyt, joihin riippumattomat asiantuntijalääkärit osallistuvat asianmukaisella tavalla.
16 artikla
Lääketieteellisten kelpoisuustodistusten voimassaolo
1. Lääketieteelliset kelpoisuustodistukset ovat voimassa
a)
24 kuukautta, kunnes lennonjohtaja täyttää 40 vuotta;
b)
12 kuukautta 40 ikävuoden jälkeen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut ajanjaksot on laskettava ensimmäisen lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen myöntämisen sekä vanhentuneen kelpoisuustodistuksen uusimisen osalta lääkärintarkastuksen suorittamispäivästä ja voimassaolon jatkamisen osalta edellisen lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voimassaolon päättymispäivästä.
3. Lääkärintarkastus lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen voimassaolon jatkamista varten voidaan suorittaa enintään 45 päivää ennen kelpoisuustodistuksen voimassaolon päättymispäivää.
4. Jos lennonjohtajalle ei ole tehty voimassaolon jatkamista koskevaa tarkastusta todistuksen voimassaolon päättymispäivään mennessä, vaaditaan uusimistarkastus.
5. Lääketieteelliseen kelpoisuustodistukseen voidaan milloin tahansa asettaa rajoituksia tai se voidaan peruuttaa määräajaksi tai pysyvästi, jos haltijan terveydentila sitä edellyttää.
17 artikla
Heikentynyt lääketieteellinen kelpoisuus
1. Lupakirjan haltijan on
a)
pidätyttävä lupakirjansa mukaisten oikeuksien käyttämisestä, jos hän tietää lääketieteellisen kelpoisuutensa heikentyneen niin, että oikeuksien turvallinen käyttö saattaisi vaarantua;
b)
ilmoitettava asianmukaiselle lennonvarmistuspalvelun tarjoajalle, jos hän saa tietää lääketieteellisen kelpoisuutensa heikentymisestä tai on jonkin psykoaktiivisen aineen tai lääkkeen vaikutuksen alaisena niin, että lupakirjan mukaisten oikeuksien turvallinen käyttö saattaisi vaarantua.
2. Lennonvarmistuspalvelun tarjoajien on laadittava menettelyt, joita noudatetaan käsiteltäessä lääketieteellisen kelpoisuuden heikentymisen käytännön vaikutuksia, sekä ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle, jos lupakirjan haltijan ei katsota täyttävän lääketieteellisen kelpoisuuden edellytyksiä.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetuille menettelyille on saatava toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä.
IV LUKU
KOULUTUSORGANISAATIOITA KOSKEVAT VAATIMUKSET
18 artikla
Koulutusorganisaatioiden toimilupajärjestelmä
1. Koulutusorganisaatioiden toimilupahakemukset on osoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle sen vahvistamaa menettelyä noudattaen.
2. Koulutusorganisaatioiden on esitettävä todisteet siitä, että niillä on riittävästi henkilöstöä ja asianmukainen välineistö ja että ne toimivat lennonjohtajaoppilaan ja lennonjohtajan lupakirjojen saamiseen ja ylläpitoon vaadittavan koulutuksen tarjoamisen kannalta sopivassa ympäristössä.
3. Koulutusorganisaatioiden on annettava kaikille toimivaltaisen viranomaisen valtuuttamille henkilöille mahdollisuus päästä tarvittaviin tiloihin tutkimaan arkistoja, tietoja, menettelyjä ja muuta sellaista aineistoa, jota tarvitaan toimivaltaisen viranomaisen tehtävien suorittamiseen.
19 artikla
Koulutusorganisaatioiden johtamisjärjestelmät
Koulutusorganisaatiolla on oltava
a)
tehokas johtamisjärjestelmä ja riittävä henkilöstö, jolla on tarvittava ammattipätevyys ja riittävästi kokemusta koulutuksen tarjoamiseksi tämän asetuksen mukaisesti;
b)
selkeästi määritelty turvallisuusvastuu kautta koko hyväksytyn organisaation, mukaan luettuna ylimmän johdon välitön vastuu turvallisuudesta;
c)
käytettävissään tarvittavat välineet, laitteet ja tilat, jotka soveltuvat tarjottavan koulutuksen antamiseen;
d)
todisteet siitä, että johtamisjärjestelmän osana on käytössä laadunhallintajärjestelmä, jolla valvotaan niiden järjestelmien ja menettelyjen noudattamista ja riittävyyttä, joilla varmistetaan, että tarjottavat koulutuspalvelut täyttävät tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset;
e)
arkistointijärjestelmä, joka mahdollistaa asianmukaisten toimintojen riittävän tallennuksen ja jäljittämisen;
f)
osoitus siitä, että käytettävissä on riittävä rahoitus koulutuksen toteuttamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja että toiminnalla on riittävä, tarjottavan koulutuksen luonteen mukainen vakuutussuoja.
20 artikla
Kursseja, pohja- ja yksikkökoulutussuunnitelmia sekä yksikön pätevyyden ylläpitosuunnitelmia koskevat vaatimukset
1. Koulutusorganisaatioiden on esitettävä toimivaltaiselle viranomaiselle menetelmät, joita ne käyttävät kurssien sekä tarvittaessa yksikön koulutussuunnitelmien ja pätevyyden ylläpitosuunnitelmien sisällön, järjestelyjen ja keston määrittämiseen.
2. Tässä yhteydessä on esitettävä myös tapa, jolla tarkastukset tai arvioinnit järjestetään. Pohjakoulutukseen liittyvien tarkastusten, simulaatiokoulutus mukaan luettuna, osalta on määritettävä tarkastajien ja pätevyyden arvioijien pätevyydet yksityiskohtaisesti.
V LUKU
TOIMIVALTAISIA VIRANOMAISIA KOSKEVAT VAATIMUKSET
21 artikla
Toimivaltaisen viranomaisen riippumattomuus
1. Toimivaltaisten viranomaisten on oltava riippumattomia lennonvarmistuspalvelun tarjoajista ja koulutusorganisaatioista. Riippumattomuus saavutetaan erottamalla toimivaltaiset viranomaiset ja tällaiset palveluntarjoajat asianmukaisesti toisistaan vähintään toiminnallisella tasolla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti ja avoimesti.
2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava virastolle toimivaltaisten viranomaisten nimet ja osoitteet ja kaikki niiden muutokset.
22 artikla
Toimivaltaisten viranomaisten tehtävät
1. Jotta lennonjohtajilla olisi riittävä pätevyys tehtävien suorittamiseen korkeiden turvallisuusvaatimusten mukaisesti, toimivaltaisten viranomaisten on valvottava ja seurattava lennonjohtajien koulutusta.
2. Toimivaltaisten viranomaisten tehtäviin kuuluvat
a)
niiden lupakirjojen, kelpuutusten ja merkintöjen myöntäminen ja peruuttaminen, joihin liittyvä koulutus ja arviointi on suoritettu toimivaltaisen viranomaisen vastuualueella;
b)
niiden kelpuutusten ja merkintöjen voimassaolon jatkaminen, uusiminen ja peruuttaminen määräajaksi, joihin liittyviä oikeuksia käytetään toimivaltaisen viranomaisen vastuualueella;
c)
toimilupien antaminen koulutusorganisaatioille;
d)
kurssien sekä yksiköiden koulutussuunnitelmien ja pätevyyden ylläpitosuunnitelmien hyväksyminen;
e)
tarkastajien ja pätevyyden arvioijien hyväksyminen;
f)
koulutusjärjestelmien seuranta ja auditointi;
g)
asianmukaisten valitus- ja ilmoitusmenettelyjen käyttöönotto;
h)
edistyneen tason (taso 5) kielitaidon edellyttämisen hyväksyminen 13 artiklan 5 kohdan mukaisesti;
i)
heikentyneeseen lääketieteelliseen kelpoisuuteen liittyvien menettelyjen hyväksyminen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
23 artikla
Lupakirjojen, kelpuutusten, merkintöjen ja todistusten myöntäminen ja voimassa pitäminen
1. Toimivaltaisen viranomaisen on otettava käyttöön lupakirjojen, niihin liittyvien kelpuutusten, merkintöjen ja lääketieteellisten kelpoisuustodistusten hakemiseen, myöntämiseen, uusimiseen ja voimassaolon jatkamiseen liittyvät menettelyt.
2. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava hakemuksen vastaanoton yhteydessä, että hakija täyttää tässä asetuksessa säädetyt vaatimukset.
3. Kun hakijan on todettu täyttävän tämän asetuksen vaatimukset, viranomaisen on myönnettävä tai uusittava lupakirja, siihen liittyvä kelpuutus, merkintä tai lääketieteellinen kelpoisuustodistus taikka jatkettava sen voimassaoloa.
4. Toimivaltaisen viranomaisen myöntämässä lupakirjassa on oltava liitteessä I vahvistetut tiedot.
5. Jos lupakirja annetaan muulla kuin englannin kielellä, sen on sisällettävä englanninkielinen käännös tiedoista, joiden osalta käännöstä edellytetään liitteessä I.
24 artikla
Pätevyyden arviointi
1. Toimivaltaiset viranomaiset hyväksyvät lupakirjan haltijat, joilla on oikeus toimia yksikkökohtaisen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen yhteydessä tarkastajina tai pätevyyden arvioijina.
2. Hyväksyntä on voimassa kolme vuotta, ja se voidaan uusia.
25 artikla
Tietojen tallentaminen
Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että ylläpidetään tietokantaa, johon tallennetaan tiedot kaikkien niiden vastuualueeseen kuuluvien lupakirjan haltijoiden pätevyyksistä ja heidän merkintöjensä voimassaoloajoista.
26 artikla
Tietojenvaihto
Toimivaltaisten viranomaisten on - asetuksen (EY) N:o 216/2008 15 artiklan 3 kohdassa säädettyä luottamuksellisuusperiaatetta noudattaen - vaihdettava tarvittavia tietoja ja autettava toisiaan sen varmistamiseksi, että tätä asetusta sovelletaan tehokkaasti etenkin tapauksissa, joissa on kyse lennonjohtajien vapaasta liikkuvuudesta unionissa.
27 artikla
Koulutusorganisaatioita koskeva toimilupamenettely
1. Toimivaltaisten viranomaisten on otettava käyttöön menettelyt koulutusorganisaatioiden toimilupien hakemista, myöntämistä ja voimassa pitämistä varten.
2. Toimivaltaisten viranomaisten on myönnettävä toimilupa, kun sitä hakeva koulutusorganisaatio täyttää IV luvussa säädetyt vaatimukset.
3. Toimilupa voidaan myöntää erikseen kutakin koulutuksen lajia varten tai muiden lennonvarmistuspalvelujen yhteydessä, jolloin koulutuksen laji ja lennonvarmistuspalvelun laji hyväksytään palvelukokonaisuutena.
4. Toimiluvan on sisällettävä liitteessä IV vahvistetut tiedot.
28 artikla
Koulutusorganisaatioiden toiminnan seuranta ja valvonta
1. Toimivaltaisten viranomaisten on seurattava koulutusorganisaation toimilupaan liittyvien vaatimusten ja ehtojen noudattamista.
2. Toimivaltaisten viranomaisten on auditoitava koulutusorganisaatiot säännöllisesti, jotta voidaan turvata tässä asetuksessa säädettyjen vaatimusten tehokas noudattaminen.
3. Säännöllisten auditointien lisäksi viranomaiset voivat tehdä ennalta ilmoittamatta tarkastuskäyntejä varmistaakseen tähän asetukseen sisältyvien vaatimusten noudattamisen.
4. Jos toimivaltainen viranomainen toteaa, että koulutusorganisaation toimiluvan haltija ei enää täytä sen toimilupaan liittyviä vaatimuksia tai ehtoja, sen on toteutettava asianmukaisia valvontatoimenpiteitä, joihin voi kuulua toimiluvan peruuttaminen.
5. Tämän asetuksen mukaisesti myönnetyt toimiluvat on tunnustettava vastavuoroisesti.
29 artikla
Lupakirjojen tunnustaminen
1. Jäsenvaltioiden on tunnustettava toisten jäsenvaltioiden tämän asetuksen mukaisesti myöntämät lennonjohtajan ja lennonjohtajaoppilaan lupakirjat ja niihin liittyvät kelpuutukset, kelpuutusmerkinnät ja kielitaitomerkinnät sekä lääketieteelliset kelpoisuustodistukset.
Jos jäsenvaltio on kuitenkin säätänyt 9 artiklan mukaisesti alemmasta kuin 21 vuoden ikärajasta, lennonjohtajan lupakirjan haltija saa käyttää lupakirjan mukaisia oikeuksia ainoastaan lupakirjan myöntäneen jäsenvaltion alueella siihen asti, kun hän täyttää 21 vuotta.
Tapauksissa, joissa lupakirjan haltija käyttää lupakirjaan liittyviä oikeuksia muussa kuin lupakirjan myöntämisjäsenvaltiossa, lupakirjan haltijalla on oikeus vaihtaa lupakirjansa sen jäsenvaltion lupakirjaan, jossa siihen liittyviä oikeuksia käytetään, ilman että tähän liitetään lisäehtoja.
Jotta yksikön hyväksyntämerkintä voitaisiin myöntää, toimivaltaisen viranomaisen on vaadittava, että hakija täyttää tähän merkintään liittyvät erityisehdot, joissa täsmennetään yksikkö, sektori tai työpiste. Koulutusorganisaation on yksikön koulutussuunnitelman laatimisen yhteydessä otettava asianmukaisesti huomioon hakijan hankkima pätevyys ja kokemus.
2. Toimivaltaisen viranomaisen on hyväksyttävä tai hylättävä yksikön koulutussuunnitelma, johon sisältyy hakijalle ehdotettu koulutus, viimeistään kuuden viikon kuluttua todisteiden esittämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisista valituksista aiheutuvia myöhästymisiä. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että syrjimättömyyden ja suhteellisuuden periaatteita noudatetaan.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
30 artikla
Keskeisten vaatimusten noudattaminen
Viraston on tehtävä arviointi tässä asetuksessa säädetystä lennonjohtajien lupakirjajärjestelmästä sekä arvioitava, millaisia lisäparannuksia ”ilmailujärjestelmää koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa” ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b esitettyjen keskeisten vaatimusten kaikinpuolisen noudattamisen varmistaminen edellyttävät, sekä annettava arvion perusteella komissiolle lausunto, jossa esitetään mahdollisesti myös tähän asetukseen tehtäviä muutoksia.
31 artikla
Poikkeukset
1. Tämän asetuksen 11 artiklasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön direktiivin 2006/23/EY 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja kansallisia kelpuutusmerkintöjä, saavat edelleen soveltaa asiaa koskevia kansallisen lainsäädäntönsä säännöksiä, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä.
2. Tämän asetuksen 12 artiklasta poiketen jäsenvaltiot, jotka ovat säätäneet direktiivin 2006/23/EY 10 artiklan mukaisesti, että yksikön hyväksyntämerkinnän mukaisia oikeuksia saavat käyttää vain tiettyä ikää nuoremmat lupakirjan haltijat, saavat edelleen soveltaa asiaa koskevia kansallisen lainsäädäntönsä säännöksiä, sellaisina kuin ne ovat voimassa tämän asetuksen voimaantulopäivänä.
3. Jos jäsenvaltio päättää soveltaa 1 tai 2 kohdassa säädettyä poikkeusta, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle ja virastolle.
32 artikla
Siirtymäjärjestelyt
1. Tämän asetuksen liitteessä II olevasta A osasta poiketen koulutusorganisaatiot saavat yhden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta soveltaa edelleen koulutussuunnitelmia, jotka perustuvat 10 päivänä joulukuuta 2004 julkaistuun Eurocontrolin asiakirjaan ”Specification for the ATCO Common Core Content Initial Training”.
2. Lupakirjat, kelpuutukset, merkinnät, lääketieteelliset kelpoisuustodistukset ja koulutusorganisaatioiden toimiluvat, jotka on myönnetty asianmukaisten kansallisen lainsäädännön säännösten mukaisesti direktiivin 2006/23/EY säännösten perusteella tämän asetuksen voimaantulopäivänä, katsotaan myönnetyiksi tämän asetuksen mukaisesti.
3. Lupakirjan, kelpuutuksen, merkinnän, lääketieteellisen kelpoisuustodistuksen tai koulutusorganisaation toimiluvan hakijoiden, jotka ovat toimittaneet hakemuksensa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää ja joille ei vielä ole myönnetty lupakirjaa, kelpuutusta, merkintää, lääketieteellistä kelpoisuustodistusta tai koulutusorganisaation toimilupaa, on osoitettava noudattavansa tämän asetuksen säännöksiä, ennen kuin lupakirja, kelpuutus, merkintä, lääketieteellinen kelpoisuustodistus tai koulutusorganisaation toimilupa myönnetään.
4. Sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, josta koulutusorganisaatiot, joiden toimivaltaisena viranomaisena virasto toimii 4 artiklan mukaisesti, ovat hakeneet toimilupaa ennen tämän asetuksen voimaantulopäivää, on saatettava toimilupamenettely päätökseen yhteistyössä viraston kanssa ja siirrettävä asiaan liittyvät tiedot virastoon toimiluvan myöntämisen yhteydessä.
5. Sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, joka on vastannut virastoa toimivaltaisena viranomaisena 4 artiklan mukaisesti käyttävien koulutusorganisaatioiden turvallisuusvalvonnasta, on siirrettävä organisaatioiden turvallisuusvalvonta virastolle kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta.
33 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä elokuuta 2011.