RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 467/2010
af 25. maj 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, som udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2 og 3,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I marts 2004 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 398/2004 (2) efter en udløbsundersøgelse en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Den endelige told blev fastsat til 49 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. De oprindelige foranstaltninger var blevet indført ved Rådets forordning (EØF) nr. 2200/90 (3).
(2)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007 (4) blev den endelige antidumpingtold i januar 2007 udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen i oktober 2008 af en meddelelse om det forestående udløb af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af silicium med oprindelse i Kina (5) modtog Kommissionen den 1. december 2008 en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Desuden modtog Kommissionen den 18. december 2008 en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(4)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af Euroalliages (ferrolegeringsindustriens forbindelsesudvalg) på vegne af producenter i Unionen, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde 100 %, af den samlede produktion af silicium i Unionen. Anmodningen begrundedes med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Anmodningen om en delvis interimsundersøgelse blev indgivet af EUSMET (europæiske brugere af siliciummetal) og er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet. Anmodningen var baseret på umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig, og at de nye omstændigheder var af varig karakter.
(6)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, henholdsvis stk. 2 og 3, og offentliggjorde en meddelelse om indledningen af disse undersøgelser i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«).
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen underrettede officielt de ansøgende EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører/forhandlere, brugere i Unionen, som den vidste var berørt, og deres sammenslutninger samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelserne.
(8)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, der var anført i anmodningerne, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang og sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, jf. grundforordningens artikel 17.
(9)
For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008.
(10)
Kommissionen modtog svar fra 11 virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina. Efter en gennemgang af oplysningerne fra disse virksomheder blev det imidlertid klart, at kun et lille antal besvarelser kom fra virksomheder, der eksporterede deres egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt de kinesiske eksporterende producenter.
(11)
Alle ovennævnte virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina anførte, at de havde til hensigt at anmode om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(12)
Kommissionen sendte ansøgningsskemaer om henholdsvis markedsøkonomisk og individuel behandling til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt. Tre kinesiske eksportører indgav anmodningen om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis det som led i undersøgelsen blev fastlagt, at de eksporterende producenter ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. En af disse eksportører trak imidlertid efterfølgende sin anmodning tilbage, hvorimod det konstateredes, at de to andre ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union i UP. Disse to virksomheders anmodninger blev derfor ikke behandlet.
(13)
Dertil kom seks andre kinesiske virksomheder eller virksomhedskoncerner, der indgav ansøgningsskemaer om individuel behandling. I løbet af undersøgelsen ophørte tre virksomheder imidlertid med at samarbejde. Af de tre tilbageværende virksomhedskoncerner solgte den ene den pågældende vare til en ikke-forretningsmæssigt forbundet forhandler. Det kunne ikke i forbindelse med undersøgelsen fastslås med sikkerhed, om EU-markedet var den endelige destination for salget. Da denne virksomhedskoncern derfor ikke kan betragtes som en eksporterende producent, måtte anmodningen om individuel behandling afvises. Som anført i betragtning 30 måtte konklusionerne for en virksomhed, der ikke udviste tilstrækkelig samarbejdsvilje, jf. grundforordningens artikel 18, baseres på de foreliggende oplysninger. Anmodningen om individuel behandling for den sidste virksomhed blev antaget til behandling.
(14)
Ud af de to tilbageværende virksomheder, der anmodede om at måtte indgå i stikprøven og om en individuel undersøgelse, indsendte dog kun den ene en spørgeskemabesvarelse inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Denne virksomhed eksporterede imidlertid ikke den pågældende vare til EU-markedet.
(15)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som de vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(16)
Kommissionen gav også de interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(17)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de ansøgende EU-producenter, 12 brugere, to brugersammenslutninger, seks eksportører/producenter i Kina og tre producenter i referencelandet.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Ansøgende EU-producenter:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien
-
Ferropem SAS, Chambery, Frankrig
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Tyskland
Eksporterende producenter i Kina:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Producenter i referencelandet (Brasilien):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Brugere:
Aluminiumsindustrien
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Tyskland
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Italien
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italien
Kemisk industri:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Wacker Chemie AG, München, Tyskland
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Det Forenede Kongerige.
4. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(19)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(20)
Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(21)
Den pågældende vare er den samme som i de foregående undersøgelser, dvs. siliciummetal med oprindelse i Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2804 69 00 (med indhold af silicium på under 99,99 vægtprocent). Alene på grund af den aktuelle klassifikation i den kombinerede nomenklatur anvendes udtrykket »silicium«. Silicium af en større renhed, dvs. med indhold af silicium på 99,99 vægtprocent og derover, som hovedsagelig anvendes i industrien for elektroniske halvledere, henhører under en anden KN-kode og er ikke omfattet af denne procedure.
(22)
Silicium fremstilles ved carbotermisk reduktion af kvarts (silica) med forskellige former for kulholdige produkter i en elektrisk lysbueovn med nedsænket elektrode. Det markedsføres i form af klumper, korn, granulat eller pulver ifølge internationalt anerkendte tekniske renhedsspecifikationer.
(23)
Silicium anvendes først og fremmest i to industrier, nemlig i den kemiske industri til fremstilling af methylchlorsilaner eller trichlorsilaner og tetrachlorsilicium og i aluminiumsindustrien til fremstilling af aluminiumslegeringer i primære og sekundære smelteværker med henblik på at fremstille støbelegeringer til forskellige industrier, navnlig til bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen.
2. Samme vare
(24)
Som i de tidligere udløbsundersøgelser har denne undersøgelse vist, at silicium, der fremstilles i Kina og eksporteres til Unionen, silicium, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet (Brasilien), og silicium, der fremstilles og sælges i Unionen af de ansøgende EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.
(25)
Det konkluderes derfor, at disse varer anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(26)
Som nævnt i betragtning 12 blev det i løbet af undersøgelsen konstateret, at de tre virksomheder, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, enten ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til den Europæiske Union eller trak deres anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage. Der blev derfor ikke indrømmet nogen virksomhed markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(27)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der som regel i givet fald en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og således kan indrømmes individuel behandling.
(28)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
a)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
b)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
c)
Størstedelen af aktierne skal tilhøre private, og det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
d)
Valutakursomregninger fastlægges til markedskursen.
e)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(29)
Det skal først bemærkes, at den i betragtning 12 nævnte virksomhed, der først anmodede om markedsøkonomisk behandling, men siden trak sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, også trak sin anmodning om individuel behandling tilbage. Denne anmodning blev derfor ikke gennemgået nærmere.
(30)
Ud af de seks virksomheder eller virksomhedskoncerner, der kun anmodede om individuel behandling, ophørte tre med at samarbejde, og en indsendte ikke de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte tidsfrister og lagde dermed væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 18. De blev derfor betragtet som ikke-samarbejdsvillige, og konklusionerne vedrørende dem blev baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(31)
De fire berørte virksomheder eller virksomhedskoncerner blev underrettet om sandsynligheden for anvendelsen af de foreliggende oplysninger og grundene dertil, og de fik lejlighed til at afgive yderligere forklaringer, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Der blev imidlertid ikke modtaget nye beviser eller oplysninger fra nogen af de fire virksomheder, der kunne have rettet op på manglerne i de indsendte svar eller ændret den konklusion, at grundforordningens artikel 18 skulle finde anvendelse på dem.
(32)
Ud af de to tilbageværende virksomhedskoncerner, jf. betragtning 13, kan en virksomhedskoncern ikke betragtes som en eksporterende producent af den pågældende vare, og dennes anmodning om individuel behandling blev derfor ikke behandlet.
(33)
Det konstateredes, at den sidste eksportør opfyldte alle de i grundforordningens artikel 9, stk. 5, fastsatte kriterier.
(34)
Det konkluderes ud fra ovenstående, at Jinneng Group bør indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller en beregnet værdi i et referenceland. Skønt Norge blev benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse og i de efterfølgende udløbsundersøgelser, afsløredes det i forbindelse med den nuværende undersøgelse, at omstændighederne, for så vidt angår det norske marked, siden havde ændret sig betydeligt. Den indenlandske produktion i Norge dalede således med omkring 20 % mellem 2005 og 2008, og importen af silicium i Norge udgjorde 97 % af forbruget på hjemmemarkedet. I UP var der kun en indenlandsk producent, der forsynede hjemmemarkedet.
(36)
Derfor blev Brasilien som foreslået af begge ansøgere taget i betragtning som egnet tredjeland med markedsøkonomi i indledningsmeddelelsen. Undersøgelsen afslørede faktisk, at Brasilien er den næststørste producent i verden af silicium efter Kina, og at det brasilianske marked er meget konkurrencedygtigt med syv siliciumproducenter, der fremstiller en række forskellige kvaliteter af silicium. Brasilien blev også betragtet som et åbent marked med betydelige importmængder, især fra Kina. De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af Brasilien, men ingen af dem benyttede sig heraf.
(37)
I betragtning af ovenstående og ud fra de oplysninger, som var tilgængelige på det tidspunkt, hvor valget blev truffet, konkluderedes det, at Brasilien var det mest velegnede referenceland.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(38)
Tre producenter i Brasilien udviste samarbejdsvilje ved at indgive oplysninger vedrørende omkostninger ved og salg af silicium på det brasilianske hjemmemarked. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra disse producenter som anført nedenfor.
(39)
Kommissionen undersøgte, om Brasiliens hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(40)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i UP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(41)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(42)
Den normale værdi blev, afhængigt af varetypen, fastsat ud fra de vejede gennemsnitlige salgspriser på alt salg eller de vejede gennemsnitlige salgspriser udelukkende på fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet i referencelandet på grundlag af de efterprøvede oplysninger for tre producenter i det pågældende land.
4. Eksportpris
(43)
Alt eksportsalg til den Europæiske Union fra den eneste eksporterende producent, der blev indrømmet individuel behandling, foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Kina, og varerne blev efterfølgende videresolgt til uafhængige kunder i Unionen. I dette tilfælde blev eksportprisen fastsat på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(44)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at eksportpriserne ikke var frit fastsat, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b). Det blev navnlig hævdet, at der fandt »prisforhandlinger« sted mellem de kinesiske toldmyndigheder og eksportørerne for at fastsætte et »fornuftigt« prisniveau. De i den forbindelse indsendte oplysninger vedrørte imidlertid ikke silicium, og det var også opfattelsen, at disse påståede »forhandlinger« ikke havde nogen indvirkning på den pris, som den endelige kunde skulle betale, og som var et resultat af frie forhandlinger parterne imellem. Denne påstand måtte derfor afvises.
(45)
EU-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling, var statsejet, modtog råmaterialesubsidier og havde betydelige handelsaktiviteter, som ville muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at den pågældende eksportør ikke længere var statsejet i NUP, og at der derfor ikke var statslig indblanding i virksomhedens handelsaktiviteter med henblik på at muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. For så vidt angår råmaterialesubsidier, blev påstanden betragtet som udokumenteret. Disse påstande måtte derfor afvises.
5. Sammenligning
(46)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, fysiske egenskaber, inspektionsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, når dette var relevant og berettiget. Der blev også foretaget en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), i betragtning af, at det konstateredes, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler havde samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis.
(47)
Undersøgelsen afslørede, at der blev afkrævet eksportafgifter på eksportsalg af silicium i UP. Da afgifterne havde en indvirkning på prissammenligneligheden, fandtes det hensigtsmæssigt at justere eksportprisen for andre faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).
(48)
Det bemærkes, at den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme afgiftsniveau, dvs. inkl. moms.
(49)
Det blev hævdet, at den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, burde afspejles i beregningen af den normale værdi. Det konstateredes imidlertid, at den moms, der blev betalt på sådanne indkøb, var fradragsberettiget uanset de eksporterede varers eksportmomsrestitutionsordning og uanset varernes destination. Den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, er derfor en neutral faktor, der ikke har nogen indvirkning på sammenligneligheden af eksportpris og normal værdi. Denne påstand måtte derfor afvises.
(50)
Det blev også hævdet, at den metode, som blev benyttet til at tage hensyn til afgifter, var forskellig fra den, der blev benyttet i andre tilfælde, og at momsen på eksportsalg skulle have været fratrukket eksportprisen. Det bemærkes, at det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), at en justering for indirekte skatter kun bør foretages for den normale værdi og under omstændigheder, der er beskrevet i ovennævnte artikel, og som ikke gør sig gældende i denne sag. Påstanden blev derfor afvist.
6. Dumpingmargen
6.1. For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling
(51)
Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, blev fastsat ved at sammenligne de vejede gennemsnitlige eksportpriser ab fabrik pr. varekontrolnummer med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.
(52)
Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, udtrykt i procent af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, er på 16,3 %.
6.2. For alle andre eksportører/producenter
(53)
For at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikke-samarbejdsvillige eksportører/producenter i Kina, blev graden af samarbejdsvilje først fastsat. Graden af samarbejdsvilje var lav, dvs. under 1 % af den samlede import fra Kina. Derfor blev dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat ved at sammenligne den gennemsnitlige importværdi af silicium fra Kina, jf. Eurostat, behørigt justeret - efter fradrag af salg fra den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling - med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.
(54)
En part hævdede, at samarbejdsniveauet ikke blev vurderet korrekt, da en samarbejdsvillig eksportør havde eksporteret betydelige mængder af silicium til Unionen. Under de omstændigheder blev det hævdet, at oplysningerne fra denne eksportør skulle have været brugt til at beregne den landsdækkende dumpingmargen, således som det blev gjort i den undersøgelse, der blev omtalt i betragtning 1. Disse påstande måtte afvises, fordi det konstateredes, at denne virksomheds priser til sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen ikke var blevet fastsat på forretningsmæssige vilkår.
(55)
Alternativt blev det hævdet, at der skulle have været benyttet oplysninger fra de samarbejdsvillige importører til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen. Som nævnt i betragtning 54 skete en stor del af disse samarbejdsvillige parters import ikke på forretningsmæssige vilkår, og derfor blev priserne betragtet som upålidelige. De resterende importmængder blev betragtet som utilstrækkeligt repræsentative som grundlag for den landsdækkende told. Dette argument blev derfor afvist.
(56)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev de bemærkninger, som blev modtaget vedrørende den normale værdis varesammensætning, taget i betragtning, da den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat. Sammenligningen blev derfor foretaget med anvendelse af oplysninger fra de samarbejdsvillige importører, for så vidt angår varetyper.
(57)
På det grundlag blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat til 19,0 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
D. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
1. De ændrede omstændigheders varige karakter
(58)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til dumping med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(59)
For at undersøge, om det dumpingmargenniveau, man nåede frem til under NUP, er af varig karakter, blev udviklingen i eksportpriserne og den normale værdi gennemgået.
(60)
Det skal først bemærkes, at den dumpingmargen, man nåede frem til i den sidste undersøgelse (7), dvs. 12,5 %, ligger tættere på niveauet i denne procedure end på niveauet for de gældende foranstaltninger.
(61)
For så vidt angår eksportpriser efter NUP, viser Eurostat-tal, at de er dalet med omkring 15 % i de første ni måneder i 2009.
(62)
For så vidt angår den normale værdi, afslørede undersøgelsen, at den normale værdi var dalet i tilsvarende omfang i samme periode. Som følge heraf bliver dumpingmargenen for eksport af silicium over de første ni måneder af 2009 på et niveau, der svarer til det, som blev konstateret i NUP.
(63)
Ovennævnte viser, at de kinesiske eksportpriser er tættere på verdensmarkedspriser, end da foranstaltningerne oprindeligt blev indført (8).
(64)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at det i NUP konstaterede dumpingniveau er af varig karakter.
2. Sandsynligheden for fortsat dumping på de i interimsundersøgelsen fundne niveauer
(65)
Det blev undersøgt, om det var sandsynligt, at dumping på det i interimsundersøgelsen fundne niveau ville fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfaldt, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(66)
For så vidt angår sandsynligheden for fortsat dumping, blev udviklingen i produktionen og produktionskapaciteten undersøgt samt den sandsynlige udvikling i eksportsalget til Den Europæiske Union og til andre markeder i tredjelande.
3. Produktionskapacitet, produktionsmængde og forbrug i Kina
(67)
Den samlede produktionskapacitet for silicium i Kina måtte beregnes. De statistikker (9), som de berørte parter havde indsendt, viste en samlet kapacitet på 2,2 mio. tons i 2008, men undersøgelsen afslørede, at dette tal var klart overvurderet, fordi det ikke tog hensyn til et betydeligt antal lukninger af ovne (på grund af eksempelvis omstrukturering i siliciumindustrien, den økonomiske krise og jordskælvet i Sichuanprovinsen i 2008) og heller ikke inddrog den ustabile energiforsyning i visse regioner, der faktisk førte til en lavere kapacitet end den, som fremgik af de tilgængelige statistikker. Efter at der var blevet foretaget justeringer, blev den faktiske produktionskapacitet derfor beregnet til omkring 1,5 mio. tons, hvilket svarede til en stigning på mindst 25 % i forhold til kapaciteten i 2002 (den foregående udløbsundersøgelses undersøgelsesperiode, jf. betragtning 1), hvor den blev beregnet til at være på mellem 600 000 tons og 1,2 mio. tons (10).
(68)
Sammenslutningen EUSMET hævdede, at den havde indsendt en detaljeret beregning af produktionskapaciteten i Kina og anvendt en udnyttelsesgrad på 40 %. Dens beregnede kapacitet var på 1,16 mio. tons. Det konstateredes imidlertid, at denne påstand ikke var underbygget, navnlig da der ikke blev indsendt dokumentation vedrørende den anvendte udnyttelsesgrad. Den udnyttelsesgrad, som Kommissionen anvendte, stammer fra kontrollerede oplysninger fra de vigtigste samarbejdsvillige producenter i Kina og blev derfor betragtet som de mest pålidelige tilgængelige oplysninger i den forbindelse. Denne påstand måtte derfor afvises.
(69)
Den samme part fremførte også det argument, at ovne svarende til eller under en vis kapacitetstærskel ville blive lukket som følge af en regeringsbeslutning, hvilket ville nedbringe den samlede kapacitet i Kina yderligere. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at denne regeringspolitik ikke fandt anvendelse i hele Kina. EUSMET indsendte ingen dokumentation for antallet af de pågældende ovne og indvirkningen på den samlede kapacitet. Ved undersøgelsen blev der heller ikke bragt nogen væsentlig kapacitetsnedgang for dagen på det grundlag. Denne påstand måtte derfor afvises.
(70)
EUSMET hævdede endvidere, at produktionskapaciteten ville ligge tæt på Kinas salgsmængde i 2008, dvs. 960 000 tons, uden dog at dokumentere denne påstand. Endvidere havde en række faktorer en indvirkning på salgsmængderne (som f.eks. produktion til lageropbygning, leverancer af råmaterialer og logistiske problemer i forbindelse med OL), og derfor var det opfattelsen, at salgsmængder ikke kan betragtes som svarende til produktionskapaciteten. Dette argument måtte derfor afvises.
(71)
For så vidt angår produktionsmængden af silicium, afslørede undersøgelsen ud fra de tilgængelige oplysninger, at produktionsmængden voksede betydeligt, med 79 % fra 535 000 tons i 2002 til 960 000 tons i NUP. Overskudskapaciteten blev derfor lavt sat til ca. 540 000 tons i NUP, hvilket er tæt på Unionens samlede forbrug i NUP, og hvilket er næsten dobbelt så meget som det kinesiske hjemmemarkedsforbrug af silicium i samme periode, jf. betragtning 72.
(72)
Undersøgelsen afslørede samtidig, at det kinesiske forbrug, som udgjorde omkring 280 000 tons i NUP, sandsynligvis vil vokse i de kommende år, jf. betragtning 73. Det voksende forbrug er en følge af en kombination af faktorer og politikforanstaltninger i siliciumindustrien og dens aftagerindustrier. Aftagerindustrierne i Kina er voksende, og der er blevet foretaget og planlagt investeringer i nær fremtid for at opfylde det voksende behov for videreforarbejdede varer. De kinesiske myndigheder har desuden indført importrestriktioner for en række kilder (f.eks. Tyskland, Det Forenede Kongerige, Japan og USA), for så vidt angår en vigtig videreforarbejdet vare (siloxan), som blev leveret i betydelige mængder fra disse lande.
(73)
Det er ganske vist vanskeligt at vurdere den nøjagtige virkning af politikforanstaltninger, herunder omstrukturering i siliciumindustrien, men en række interesserede parter anførte, at efterspørgslen i Kina ville nå omkring 580 000 tons ved udgangen af 2011. Dette skøn blev fundet rimeligt.
(74)
Selv i betragtning af ovennævnte prognose for efterspørgslen på hjemmemarkedet, og selv om den kinesiske eksport til andre markeder ville nå de høje niveauer fra 2008, jf. betragtning 79, ville overkapaciteten alligevel stadig være betydelig (ca. 240 000 tons i 2011). Det bemærkes også, at i betragtning af den igangværende omstruktureringsproces, er det ikke kun efterspørgslen, der sandsynligvis vil vokse i Kina, men også produktionskapaciteten og -mængden.
(75)
For så vidt angår sandsynligheden for voksende produktionskapacitet i Kina, fremkom EUSMET med oplysninger om en række planlagte siliciumproduktionsanlæg og påstod, at de fleste ikke bliver til noget. Påstanden byggede udelukkende på bemærkninger fra dens medlemmer og blev ikke dokumenteret. Den påstod også, at hvis det er sandsynligt, at den kinesiske produktionskapacitet vokser, ville det hovedsagelig være på grund af en EU-producents projekt, som ville forøge Kinas produktionskapacitet med 100 000 metriske tons om året. Oplysningerne fra EUSMET blev ikke dokumenteret, og derfor blev påstanden afvist.
(76)
I den forbindelse hævdede EUSMET, at det kinesiske hjemmemarkedsforbrug langt havde overhalet produktionsstigningen og fortsat ville vokse. Derfor kan produktionsmængden i Kina ikke i tilstrækkelig grad opfylde efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked. Som allerede nævnt er det uomtvisteligt, at efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked sandsynligvis vil vokse i fremtiden. Som det fremgår af ovenstående, bekræftede konklusionerne af undersøgelsen imidlertid ikke EUSMET's påstande. EUSMET satte hverken tal på den øgede efterspørgsel eller de fremtidige produktionsmængder i Kina, og den fremkom ikke med andre oplysninger eller beviser til støtte for sin påstand, som derfor måtte afvises.
4. Import fra Kina til EU og andre markeder i tredjelande: mængder og priser
(77)
I den betragtede periode voksede den kinesiske eksport til Unionen med 113 % trods de gældende foranstaltninger. For så vidt angår priser og trods en stigende tendens i NUP, lå de i hele den betragtede periode under EU-erhvervsgrenens salgspriser i EU. Som anført i betragtning 54 og 62 var dumpingniveauet for eksportpriserne på silicium til Unionen også betydeligt både under og efter NUP.
(78)
Prisniveauet i Unionen var stadig højere end på andre markeder i tredjelande. Dette forklarer delvis de kinesiske eksportørers store interesse i EU-markedet trods de gældende antidumpingforanstaltninger. I den forbindelse skal det også bemærkes, at kinesiske eksportører omgik de gældende antidumpingforanstaltninger ved omladning via Republikken Korea (11), hvilket yderligere styrker den konklusion, at de kinesiske eksportører har en stor interesse i EU-markedet.
5. Den kinesiske eksport til tredjelande: mængder og priser
(79)
Den kinesiske eksport til andre markeder i tredjelande var betydelig i mængde, og oversteg de mængder, der eksporteredes til Den Europæiske Union. Det bør imidlertid bemærkes, at fob-priser til tredjelande i gennemsnit var mellem 4 % og 14 % lavere end eksportpriserne til Unionen i henholdsvis 2008 og de første ni måneder af 2009 (12).
(80)
EUSMET hævdede, at Kommissionens konklusioner i retning af højere gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til Unionen ikke tog højde for varesammensætningen på andre markeder. Det bemærkes, at EUSMET ikke fremlagde dokumentation til støtte for sin påstand. Den fremkom ikke med oplysninger om eller forklaringer på, i hvor høj grad den varesammensætning, der eksporteredes til andre tredjelande, faktisk var anderledes. Den indsendte dokumentation om prisforskellene mellem varetyperne vedrørte endvidere udelukkende EU-markedet og en periode betydeligt forud for NUP, nemlig 2001/02. Derfor kunne det ikke betragtes som et tilstrækkeligt nøjagtigt grundlag for at fastsætte prisforskelle mellem varetyper under og efter NUP. Under alle omstændigheder ændrede de tilgængelige oplysninger om NUP ikke konklusionerne i betragtning 79. Denne påstand blev derfor afvist.
(81)
Med undtagelse af USA, der er beskyttet af en høj antidumpingtold (139,49 %) over for silicium med oprindelse i Kina, havde kinesisk eksport fri adgang til andre større markeder i tredjelande.
(82)
EUSMET fremførte, at det asiatiske marked ville være hoveddestinationen for kinesisk silicium, og at væksten på det japanske og det koreanske marked ville være betydelig. Det anfægtes ikke, at Asien er hoveddestination for kinesisk silicium. Selv om forbruget vokser i de kommende år på det japanske og det sydkoreanske marked, forventes dette øgede forbrug imidlertid ikke at være i stand til at absorbere den betydelige kinesiske overkapacitet. Desuden har undersøgelsen vist, at det japanske marked, der er hovedmarkedet for Kina, er mættet med kinesisk silicium.
(83)
EUSMET hævdede, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville forsyningsmønstrene for den kemiske industri ikke blive påvirket. Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke denne påstand, eftersom en række brugere (den kemiske industri og aluminiumsindustrien) fastslog, at de sandelig ville købe øgede mængder i Kina, hvis foranstaltningerne bortfaldt. Derfor blev dette argument afvist.
(84)
I betragtning af ovenstående forventes overskudskapacitet i Kina at blive afsat på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(85)
I betragtning af, at importen til Unionen i NUP skete til dumpingpriser, er det meget sandsynligt, at dumpingen også vil fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfalder. Dette bekræftes af udviklingen efter NUP, hvor importen af silicium fra Kina fortsat skete på prisniveauer under dem i NUP, jf. betragtning 131.
6. Konklusion
(86)
Undersøgelsen viste, at eksportmængderne af den pågældende vare til EU voksede betydeligt i den betragtede periode, og at det konstaterede dumpingniveau for denne import var betydelig i NUP.
(87)
I betragtning af overskudskapaciteten i Kina i NUP og trods den voksende efterspørgsel på hjemmemarkedet, er der stor sandsynlighed for, at der vil blive eksporteret store mængder silicium til Unionen til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder. Efterspørgslen på hjemmemarkedet i Kina vil nemlig ikke kunne absorbere overskudskapaciteten, og EU-markedet er det eneste betydelige marked, som overskudskapacitet kunne eksporteres til. EU-markedet er faktisk et attraktivt marked for kinesisk eksport, eftersom priserne til EU-kunder gennemsnitligt er højere end priserne til kunder i tredjelande. Kinesiske eksportørers interesse i EU-markedet bekræftes også af tidligere omgåelsespraksis.
(88)
Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fortsat dumping.
E. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(89)
De tre klagende EU-producenter besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Klagernes produktion udgør den samlede EU-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
F. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(90)
De specifikke oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen og forbrug måtte indekseres, jf. grundforordningens artikel 19, da EU-erhvervsgrenen kun omfatter tre producenter, hvoraf to tilhører samme koncern. Eurostat-oplysningerne måtte justeres for at tage hensyn til oplysninger om medlemsstaternes import af silicium, som de krævede behandlet fortroligt, og derfor måtte de også indekseres.
2. EU-forbruget
Tabel 1
EU-forbruget (på grundlag af salgsmængder)
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
115
118
121
År/år-udvikling
-
15 %
3 %
3 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat.
(91)
Unionens forbrug blev baseret på en kombination af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importmængden fra tredjelande ud fra justerede oplysninger fra Eurostat.
(92)
På denne baggrund voksede EU-forbruget betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 21 %, jf. tabel 1 ovenfor.
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
Tabel 2
Import fra Kina, mængde, markedsandel og importpris
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Importmængde
100
183
168
213
Markedsandel
100
159
143
176
Cif-importpris EUR/ton
100
106
120
188
Kilde: Justerede statistikker fra Eurostat.
(93)
I den betragtede periode voksede importmængden fra Kina med 113 %, mens forbruget i Unionen voksede med 21 %. Tallene omfatter import af silicium fra Republikken Korea, da foranstaltningerne i 2007 blev udvidet til at omfatte det land efter en omgåelsesprocedure. Trods de gældende antidumpingforanstaltninger voksede den kinesiske markedsandel med 76 procentpoint i den betragtede periode, og den ligger langt højere end markedsandelen på 3,9 %, som gjorde sig gældende i 2002, den foregående undersøgelses NUP. Langt størstedelen, dvs. 90 % af importen fra Kina, skete imidlertid under ordningen for aktiv forædling (Inward Processing Regime) uden betaling af told.
(94)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina voksede med 88 % i den betragtede periode. Den største prisforøgelse skete imidlertid mellem 2007 og NUP.
(95)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris ab fabrik blev sammenlignet med de gennemsnitlige kinesiske cif-importpriser ved Unionens grænse. Disse priser hidrørte fra justerede tal fra Eurostat og omfattede omkostninger efter importen, told og antidumpingtold. Sammenligningen viste, at de kinesiske importpriser ikke underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i NUP. De gennemsnitlige kinesiske importpriser omfattede også salg af kinesisk silicium til aktiv forædling. Det bemærkes, at det konstateredes, at priserne på silicium til aktiv forædling, som udgjorde langt størstedelen af den kinesiske import, i gennemsnit lå 15 % højere i NUP end priserne på silicium til fri omsætning.
(96)
Ud fra ovenstående konkluderedes det, at de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning ville have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke var indført foranstaltninger.
4. Importen fra andre tredjelande: mængde, markedsandel og priser
Tabel 3
Import fra andre tredjelande (mængde)
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Norge
100
114
100
113
Brasilien
100
113
123
93
Rusland
100
39
114
116
Bosnien Hercegovina
100
202
165
174
Andre tredjelande
100
110
101
118
I alt
100
112
112
110
Markedsandel
100
97
95
91
Kilde: Eurostat.
Tabel 4
Import fra andre tredjelande (gennemsnitspriser)
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Norge
100
93
101
128
Brasilien
100
98
108
149
Rusland
100
130
116
170
Bosnien Hercegovina
100
102
116
163
Andre tredjelande
100
112
116
119
I alt
100
100
108
145
Kilde: Eurostat.
(97)
Den samlede importmængde af silicium fra andre tredjelande end Kina og Republikken Korea voksede med 10 % i den betragtede periode, hvorimod denne imports markedsandel dalede med 9 procentpoint i NUP. De største eksportører til Unionen var Brasilien, Norge og Rusland, mens Bosnien Hercegovina var en ny forsyningskilde.
(98)
Importpriserne fra disse lande voksede med 45 % i den betragtede periode. De lå i gennemsnit 15 % over de kinesiske priser undtagen i NUP, hvor de var 5 % lavere.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Produktion
100
94
108
107
År/år-udvikling
-
-6 %
14 %
0 %
Produktionskapacitet
100
102
112
114
År/år-udvikling
-
2 %
11 %
2 %
Kapacitetsudnyttelse
100
92
96
94
År/år-udvikling
-
-8 %
3 %
-2 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(99)
EU-erhvervsgrenens produktion voksede med 7 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet udviste en samlet vækst på 14 % i den betragtede periode som følge af investeringer. Kapacitetsudnyttelsen dalede imidlertid med 6 % i den betragtede periode. Denne udvikling skal ses i sammenhæng med den markante stigning i EU-forbruget på 21 % i samme periode.
5.2. Lagerbeholdninger
Tabel 6
Lagerbeholdninger
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
91
82
82
År/år-udvikling
-
-9 %
-9 %
0 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(100)
Lagrene mindskedes med 18 % i den betragtede periode. Dette skyldtes høj efterspørgsel især i 2007 og NUP, som var usædvanligt gunstige perioder i den økonomiske cyklus. Lagrene i 2005 udgjorde omkring 27 % af EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængde, hvorimod de dalede til 19 % af EU-salgsmængden i NUP.
5.3. Salgsmængder, markedsandel og priser
Tabel 7
Salgsmængder og salgsværdier
2005
2006
2007
NUP
Salgsmængde (indeks)
100
103
116
118
År/år-udvikling
-
3 %
13 %
2 %
Salgsværdi (indeks)
100
105
132
178
År/år-udvikling
-
5 %
27 %
45 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
89
98
98
År/år-udvikling
-
-11 %
9 %
-1 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
102
114
150
År/år-udvikling
-
2 %
12 %
37 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(101)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 18 % i den betragtede periode. Samtidig voksede salgsværdien med 78 % med store stigninger i 2007 og NUP som følge af den øgede efterspørgsel på siliciummarkedet. EU-erhvervsgrenens markedsandel dalede imidlertid med 2 procentpoint i NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel og dens dalende kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode, jf. betragtning 99, viste, at EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud var i stand til at udnytte den øgede efterspørgsel og det øgede forbrug på siliciummarkedet, navnlig for så vidt angår markedsandel.
(102)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser voksede væsentligt i 2007 og i NUP, da der de to år var en stærk efterspørgsel på siliciummarkedet, som førte til usædvanligt høje priser. I den betragtede periode voksede EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser med 50 %. De betydeligt voksende salgspriser kombineret med en lavere stigning i produktionsomkostningerne spillede en afgørende rolle i den væsentlige forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
5.4. Faktorer, der påvirker Unionens priser
(103)
Den store efterspørgsel i hele den betragtede periode medførte en markant stigning i priserne. Prisniveauerne for importen fra tredjelande, herunder Kina, fulgte samme stigende tendens som EU-erhvervsgrenens priser.
(104)
I den betragtede periode voksede de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger med 21 %, mens den tilsvarende stigning i den gennemsnitlige enhedssalgspris var på 50 %.
5.5. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 10
Beskæftigelse
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
93
91
100
År/år-udvikling
-
-7 %
-2 %
9 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 11
Produktivitet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
101
119
108
År/år-udvikling
-
1 %
18 %
-11 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 12
Lønninger (EUR/arbejdstager)
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
94
107
117
År/år-udvikling
-
-6 %
13 %
10 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(105)
Beskæftigelsen forblev i det store og hele stabil i den betragtede periode, mens gennemsnitslønningerne voksede med 17 %. Produktiviteten voksede med 8 % i samme periode som følge af den voksende produktionsmængde.
5.6. Rentabilitet
Tabel 13
Rentabilitet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
161
389
671
År/år-udvikling
-
61 %
228 %
282 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(106)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet seksdobledes næsten fra 2005 til NUP og nåede op på et højt niveau i NUP. Denne øgede fortjeneste i 2007 og NUP skyldtes voksende salgspriser grundet en stor efterspørgsel på siliciummarkedet som følge af de foreliggende usædvanligt gunstige økonomiske betingelser. Og det til trods for en stigning i produktionsomkostningerne på 21 % i perioden.
5.7. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
Tabel 14
Investeringer og investeringsafkast
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
135
310
717
År/år-udvikling
-
35 %
174 %
408 %
Investeringsafkast
7 %
14 %
47 %
96 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(107)
Investeringerne voksede betydeligt i den betragtede periode, de seksdobledes nemlig, svarende til omkring 30 % af den opnåede fortjeneste. EU-erhvervsgrenen viste sit engagement i Unionens siliciummarked i form af investeringer for at øge produktionskapaciteten enten ved at installere nyt maskineri eller ved at opgradere eksisterende maskineri. Endvidere investerede den i den metallurgiske proces for silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien. Dette nye produkt har meget gode fremtidsperspektiver.
(108)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at investeringsafkastet, altså nettofortjenesten før skat på den pågældende vare udtrykt som en procentdel af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der var afsat til varen, steg markant i den betragtede periode. Undersøgelsen tydede ikke på, at EU-erhvervsgrenen havde større vanskeligheder ved at rejse kapital.
5.8. Likviditet
Tabel 15
Likviditet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
114
348
672
År/år-udvikling
-
14 %
233 %
325 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(109)
Likviditeten udviste en positiv tendens, der lignede rentabilitetens, og den voksede betydeligt i den betragtede periode.
5.9. Vækst
(110)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til fuldt ud at udnytte den betydelige vækst i forbruget, da den kun benyttede 80 % af sin kapacitet, og mistede derfor to procentpoint af sin markedsandel. Trods de gældende foranstaltninger var det den kinesiske import, som nød godt af væksten i forbruget, idet store mængder af importen foregik under ordningen for aktiv forædling.
5.10. Dumpingmargenens størrelse
(111)
I NUP fortsatte dumpingen til trods for de gældende foranstaltninger, dog på et betydeligt lavere niveau end det, der blev fastlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, både ud fra oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, og beregninger baseret på de foreliggende oplysninger.
5.11. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(112)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen i en positiv økonomisk sammenhæng at genrejse sig efter tidligere dumping, navnlig for så vidt angår salgsmængde, salgspriser og rentabilitet. Der mindes dog om, at dumpingmargenerne forblev betydelige.
5.12. EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet
Tabel 16
EU-erhvervsgrenens eksportmængde
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
72
168
27
År/år-udvikling
-
-28 %
96 %
- 141 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(113)
EU-erhvervsgrenens eksport af silicium blev mere end halveret i den betragtede periode og faldt navnlig i NUP. Skønt dette fald forholdsmæssigt kan forekomme drastisk, er det mindre betydeligt i absolutte tal, da EU-erhvervsgrenen ikke er eksportorienteret. EU-producenterne er stærkt engageret i EU-markedet. Det bør imidlertid bemærkes, at nogle af EU-producenterne har forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for Unionen, der producerer og sælger til disse markeder, hvorved behovet for eksport fra Unionen daler.
5.13. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(114)
Det er derfor klart, at antidumpingforanstaltningerne har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. I den betragtede periode udviste alle de vigtigste skadesindikatorer som f.eks. produktion, produktivitet, lagre, salgsmængde, salgspriser, investeringer, rentabilitet og likviditet en positiv udvikling. Den fortjeneste, der opnåedes i NUP, afspejler, at denne lå i en usædvanligt gunstig periode i den økonomiske cyklus.
(115)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens markedsandel, kunne den let faldende tendens opfattes som pegende i retning af skade, eftersom EU-erhvervsgrenen trods tilgængelig produktionskapacitet ikke var i stand til at udnytte det øgede forbrug.
(116)
Det konkluderes, at i betragtning af den positive udvikling i EU-erhvervsgrenens indikatorer anses EU-erhvervsgrenen ikke for at have lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
G. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Resumé af analysen af sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skadevoldende dumping
(117)
Der mindes om, at trods de gældende foranstaltninger voksede den kinesiske import væsentligt og overtog størstedelen af den markedsandel, som importen fra tredjelande havde mistet. Dumpingniveauet for de eksporterende producenter i Kina var fortsat betydeligt. På grundlag heraf er der ingen grund til at tro, at kineserne ikke fortsat vil sælge til dumpingpriser. Desuden ville de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke havde været indført foranstaltninger i NUP.
(118)
Det bemærkes også, at i januar 2007 blev foranstaltningerne efter en omgåelsesprocedure udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej. Udvidelsen af foranstaltningerne havde en positiv virkning, da importen af silicium fra Republikken Korea faldt drastisk.
(119)
Undersøgelsen viste, at de kinesiske producenter havde en betydelig overskudskapacitet i NUP, nemlig omkring 540 000 tons. Trods den forventede øgede efterspørgsel i Kina forventes der fortsat at være overskudskapacitet i de kommende år, jf. betragtning 74.
(120)
Som tidligere nævnt er EU-markedet en stor afsætningsmulighed for Kina, eftersom det andet store eksportmarked - USA - har indført betydelige antidumpingforanstaltninger over for Kina og derfor i realiteten ikke er tilgængeligt for kinesisk eksport.
(121)
Det konstateredes, at kinesiske importpriser var gennemsnitligt 15 % lavere end importpriser fra andre tredjelande, og at de kun i NUP var 5 % højere. I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters interesse for EU-markedet, forventes det, at en stor eksportmængde til priser, der ligger under eksportpriserne fra andre tredjelande, ville blive rettet mod EU-markedet med et stort samlet pristryk til følge, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
(122)
EUSMET hævdede, at den markedsandel på 56 %, som importen fra andre tredjelande havde, sammenlignet med den relativt lave markedsandel, som den kinesiske import havde, havde haft en mere afgørende indvirkning på EU-producenternes markedsandel i NUP, navnlig fordi importen fra andre tredjelande skete til 5 % lavere priser end den kinesiske. I den forbindelse konstateredes det, at selv om priserne på importen fra andre tredjelande var 5 % lavere i NUP end priserne på importen fra Kina, dalede markedsandelen for førstnævnte import med 4 % mellem 2007 og NUP, mens markedsandelen for importen fra Kina voksede med 34 %, jf. tabel 2 og 3. I samme periode var EU-erhvervsgrenens markedsandel stabil. Under disse omstændigheder kan det ikke konkluderes, at import fra tredjelande havde en afgørende indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel i NUP.
(123)
Det hævdedes, at Kommissionen ikke tog i betragtning, at produktionsomkostningerne sandsynligvis ville vokse, navnlig på grund af højere elektricitetsomkostninger, knaphed på strømforsyning, øgede investeringsomkostninger, høj inflation, stigende råmaterialepriser og internationale transportomkostninger, da de kinesiske eksportprisers sandsynlige udvikling blev evalueret. Selv om elektricitetsomkostningerne steg i Kina, er det ikke det eneste betydelige omkostningselement. Endvidere blev der ikke givet nogen indikation af omfanget af en sådan stigning og dens nøjagtige indvirkning på de samlede omkostninger og de deraf følgende salgspriser. For så vidt angår de andre elementer, var de enten rent hypotetiske, og/eller ikke tilstrækkeligt dokumenterede eller kvantificerede til, at der kunne drages meningsfulde konklusioner. Det bør også bemærkes, at det er fejlagtigt at antage, at eksportpriser nødvendigvis bygger på niveauet for produktionsomkostningerne, eftersom også en lang række andre faktorer kan have en indvirkning på prisniveauet som f.eks. regeringspolitikker eller spørgsmål som udbud og efterspørgsel.
(124)
Det konstateredes også, at på markeder i tredjelande, hvor der ikke er indført antidumpingtold, lå de kinesiske eksportpriser i NUP på niveauer, der var lavere end dem til Unionen.
(125)
Det blev derfor konkluderet, at der fortsat fandt dumping sted, og at der var sandsynlighed for øgede mængder af dumpingimport, som kunne bevirke et tryk på Unionens priser - i hvert fald på kort sigt - hvis foranstaltningerne blev ophævet. Ud fra ovenstående er der ingen grund til at tro, at de kinesiske priser vil stige. Derfor er der en sandsynlighed for fornyet skade, da dette ville få en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet samt på dens økonomiske genrejsning, som bemærkedes i NUP.
2. Dumpingimportens virkning for EU-erhvervsgrenen - indikationer og sandsynlig udvikling efter NUP's udløb
(126)
I en periode med voksende forbrug dalede EU-erhvervsgrenens markedsandel og markedsandelen for import fra tredjelande, mens markedsandelen for kinesisk import voksede betydeligt. På grundlag af disse blandede indikatorer (altså EU-erhvervsgrenens generelle genrejsning, men tab af markedsandel) og den kendsgerning, at NUP var en usædvanligt positiv periode i den økonomiske cyklus, blev udviklingen efter NUP undersøgt for at skabe et klarere billede af de mulige fremtidige tendenser. Det skal desuden erindres, at sandsynligheden for fornyet skade som følge af et pristryk også kan forværres af udviklingen i den globale økonomi og deraf følgende virkninger for efterspørgsel og forbrug.
(127)
Ud fra justerede oplysninger fra Eurostat og oplysninger fra EU-erhvervsgrenen om udviklingen i salgsmængder og -priser i Unionen for perioden fra januar 2009 til september 2009 kunne man observere en klar og fortsat nedadgående tendens i EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet. Salgsmængden lå på 52 % af den mængde, som blev solgt i de tilsvarende ni måneder af 2008, skønt de gennemsnitlige salgspriser forblev på samme niveau som i 2008 på grund af langtidskontrakter og produktionsnedskæringer.
(128)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet udviste en betydelig negativ udvikling. Fortjenesten dalede konstant og faldt til lave niveauer, helt ned under 6,5 %, som var den målfortjeneste, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(129)
Det bemærkes, at på grund af den globale økonomiske krise dalede efterspørgslen i Unionen betydeligt. Dette havde en negativ indvirkning på salgsmængderne og rentabiliteten på EU-markedet. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes og gjorde EU-erhvervsgrenen mere sårbar. Under disse omstændigheder ville EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at overvinde den negative indvirkning fra øget dumpingimport fra Kina. Denne situation vil sandsynligvis blive yderligere forværret på grund af presset fra den pågældende import.
(130)
Den kinesiske import dalede både i mængde og i pris, dog mest i mængde. For så vidt angår priser, faldt de kinesiske importpriser mere end EU-erhvervsgrenens priser (henholdsvis 8 % og 2 %). Der konstateredes ikke prisunderbud eller målprisunderbud i perioden efter NUP. Hvis foranstaltningerne ikke var blevet indført, ville de kinesiske importpriser imidlertid have underbudt EU-erhvervsgrenens med 3 %, og der ville have været et målprisunderbud på 11 %. Desuden konstateredes det, at hvis foranstaltningerne blev ophævet, ville importpriserne for mængder rettet mod det frie marked have underbudt EU-erhvervsgrenens med 22 %, og målprisunderbuddet ville have været oppe på 38 %.
(131)
Det blev også konstateret, at kinesiske eksportpriser på markeder i tredjelande, som ikke var beskyttet af antidumpingtold, lå på meget lavere niveauer end eksportpriserne til Unionen i forhold til priserne i NUP, jf. betragtning 123. Dette viser, at i økonomiske nedgangstider øges presset i nedadgående retning på priserne.
(132)
Ud fra ovenstående og ud fra den klart faldende tendens i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation blev det konkluderet, at der var sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
3. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(133)
Det fastslås, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville dumpingimporten fra Kina til Unionen sandsynligvis vokse betydeligt med pristryk til følge. En sådan en situation ville ikke kun bringe de betydelige investeringer, som EU-erhvervsgrenen havde foretaget for at udvikle og opgradere sin produktion, i fare, men også udviklingen af en ny produktion af silicium til solenegimarkedet, som er et nyt marked. Endvidere er sandsynligheden for fornyet skade blevet større på grund af den nylige økonomiske afmatning.
H. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(134)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenen, importørerne/forhandlerne og brugerne af den pågældende vare.
(135)
Det erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse, kræver den desuden en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, og en vurdering af enhver utilbørlig negativ indvirkning på de berørte parter af de aktuelle antidumpingforanstaltninger.
(136)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for ovenstående konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(137)
Der mindes om, at de høje fortjenstmargener i 2007 og i NUP var et resultat af stigende salgspriser. Denne faktor forventedes ikke at gøre sig gældende i de kommende år.
(138)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig og konkurrencedygtig erhvervsgren, som er i stand til at tilpasse sig de skiftende vilkår på markedet. Dette blev navnlig bekræftet af den positive udvikling i alle de vigtigste skadesindikatorer i den betragtede periode. Fortsatte foranstaltninger siden den sidste udløbsundersøgelse havde bidraget til at genrejse EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, herunder i særdeleshed prisniveauerne på EU-markedet.
(139)
EU-erhvervsgrenen viste i den betragtede periode sit engagement i EU's siliciummarked og øgede sin effektivitet betydeligt. EU-erhvervsgrenen foretog væsentlige investeringer for at øge sin produktionskapacitet, men også i udvikling af forskning og teknologi i den metallurgiske proces til fremstilling af silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien.
(140)
Solenergimarkedet for silicium er et nyt marked med fremragende fremtidsperspektiver på grund af den forventede øgede brug af solenergi i de kommende år. Det er derfor af afgørende betydning for EU-erhvervsgrenen at deltage i dette nye marked. I den forbindelse har to af EU-producenterne planer om at opføre to nye anlæg til fremstilling af silicium til solenergimarkedet i Unionen for at dække en del af EU-markedets behov. Det bør bemærkes, at investeringerne i dette nye nichemarked i høj grad bygger på, at der i Unionen findes en traditionel produktion af silicium, som er det vigtigste råmateriale i produktionen af silicium til solenergimarkedet.
(141)
En af EU-producenterne har endvidere meddelt sine planer om at investere i nye faciliteter i Kina for at dække det forventede øgede behov på det kinesiske marked for både traditionel produktion af silicium og silicium til solenergiindustrien.
(142)
Som nævnt er der stor sandsynlighed for fornyet skade, som ville bringe EU-erhvervsgrenens nylige investeringer i fare, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde foranstaltningerne over for dumpingimporten fra Kina.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(143)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Den modtog besvarelser fra to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, som også var brugere af den pågældende vare. Disse virksomheders bemærkninger inddrages i afsnittet om brugernes interesser nedenfor. En importør/forhandler gav sig til kende, men besvarede ikke spørgeskemaet.
(144)
I betragtning af at importørerne ud over at benytte Kina som forsyningskilde også har adgang til forsyninger af silicium fra både EU-producenter og kilder i tredjelande, der ikke er pålagt antidumpingtold såsom Norge og Brasilien, som har over 56 % af EU-markedsandelen, fastslås det, at konkurrencen på EU-markedet er sikret.
(145)
På grundlag af ovenstående og i betragtning af, at ingen forhandlere udviste samarbejdsvilje, eller at der var oplysninger, som tydede på det modsatte, konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ indvirkning på deres økonomiske situation, og at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne.
4. Brugernes interesser
(146)
Der mindes om, at EUSMET, en sammenslutning af brugere i den kemiske sektor, indgav anmodning om den nuværende interimsundersøgelse alene af dumpingaspektet. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne brugere og deres sammenslutninger. 12 brugere udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Blandt dem var nogle af de vigtigste importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling. Endvidere samarbejdede én anden brugersammenslutning og fremsatte bemærkninger.
(147)
De største industrielle brugere af silicium i Unionen er den kemiske industri og aluminiumsindustrien, som tegner sig for henholdsvis 60 % og 40 % af EU-forbruget.
(148)
I den kemiske industri er silicium det vigtigste råmateriale til fremstilling af både siliconer til en lang række anvendelser, navnlig i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen, og polysilicium til elektronikindustrien og solenergiindustrien. Andelen af silicium i produktionsomkostningerne for de forskellige typer af siliconer og polysilicium svingede fra 2 % til 35 % afhængigt af produktionsprocessen for den enkelte videreforarbejdede vare. Gennemsnitligt lå andelen af silicium i de samlede produktionsomkostninger for siliconer imidlertid på mellem 11 % og 21 %, mens den for polysilicium lå på mellem 2 % og 10 %. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på produktionsomkostningerne for denne kemiske industris brugere, som får al deres silicium leveret fra Kina, at være på mellem 2 % og 4 %. For andre kemiske brugere vil indvirkningen være mindre.
(149)
Nogle af de kemiske virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var de største importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling og derfor fritaget for antidumpingtold. De fremførte imidlertid det argument, at de ikke kunne absorbere tolden eller overvælte den på deres kunder, og at ordningen for aktiv forædling ikke fjernede den byrde, som de gældende foranstaltninger udgjorde, da de måtte bruge betydelige ressourcer på byrdefulde toldprocedurer og andre administrative procedurer. Endvidere var de af den opfattelse, at de var tvunget til at investere i nye faciliteter i Kina for at være tæt på kilden til billige råmaterialer og blive mere konkurrencedygtige på det asiatiske marked.
(150)
For aluminiumsindustrien er silicium også et vigtigt råmateriale til aluminiumsproducenternes fremstilling af støbelegeringer. Disse legeringer bruges især i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen. Andelen af silicium i deres produktionsomkostninger svingede mellem 8 % og 10 % afhængigt af kvaliteten af det skrot, som de brugte, og som allerede indeholdt silicium. De fleste af de aluminiumsproducenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, købte silicium i andre tredjelande, som ikke var omfattet af antidumpingtold, fordi deres varer især er rettet mod EU-markedet, og de derfor ikke kan gøre brug af ordningen for aktiv forædling. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på de aluminiumsbrugeres produktionsomkostninger, som får al deres silicium fra Kina, at være på omkring 2 %. For andre aluminiumsbrugere vil indvirkningen være mindre. Undersøgelsen viste, at aluminiumsproducenternes rentabilitet ikke var særlig høj, og at stigninger i siliciumpriserne har en negativ indvirkning på deres fortjenester på grund af deres begrænsede margen.
(151)
Den kemiske industri havde omkring 14 000 ansatte og aluminiumsindustrien 6 000. I den betragtede periode voksede beskæftigelsen i den kemiske industri med 8 %, hvorimod den i aluminiumsindustrien forblev stabil.
(152)
Alle brugere var meget imod en fortsættelse af foranstaltningerne, og de anførte, at foranstaltningerne havde været gældende for længe, at de kunstigt øgede prisniveauerne for silicium på EU-markedet uanset varens oprindelse, og at EU-erhvervsgrenen ikke havde lidt skade i NUP. I betragtning af den meget høje markedsandel hos de kinesiske eksportører af silicium til aktiv forædling og konkurrencen om silicium til fri omsætning, er denne påstand imidlertid ikke dokumenteret. Det blev faktisk konstateret, at EU-erhvervsgrenen i det store og hele ikke led skade, men spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet skade skal også inddrages i en udløbsundersøgelse. Som anført ovenfor, jf. navnlig betragtning 133, konstateredes en sådan sandsynlighed i dette tilfælde.
(153)
EUSMET anførte, at der var mangel på silicium i NUP på EU-markedet, som det fremgår af dens påstand om, at nogle af dens medlemmers ordrer ikke var blevet efterkommet af producenter i tredjelande. Denne påstand blev imidlertid ikke dokumenteret. Da EUSMET vurderede kapaciteten på markedet, tog den kun hensyn til EU-producenternes kapacitet og ikke til import fra tredjelande, herunder Kina, under ordningen for aktiv forædling. Det fastholdes derfor afslutningsvis, at der ikke var mangel på silicium, og at efterspørgslen på markedet kunne efterkommes ud fra EU-erhvervsgrenens salg og importmængderne.
(154)
EUSMET hævdede også, at EU-erhvervsgrenen bevidst begrænser produktionen gennem sæsonbestemte lukninger og derfor begrænser salg på EU-markedet for at kontrollere salgspriserne. En EU-producent benyttede sig af produktionsstandsninger, men i disse perioder havde denne et tilstrækkelig stort lager til at kunne forsyne sine kunder i henhold til deres gældende langtidskontrakter. En anden EU-producent havde nogle produktionsstandsninger, men kun i perioden efter NUP, og ophørte siden hermed. Derfor blev EUSMET's påstand om, at produktionsstandsninger fandt sted for at kontrollere priserne, betragtet som udokumenteret.
(155)
Brugere ønsker forståeligt nok at have fri adgang til billige råmaterialer for at blive mere konkurrencedygtige. De betragter forsyningsfrihed som væsentlig, da uhindret adgang til silicium efter deres opfattelse bliver vigtigere i fremtiden på grund af den forventede øgede efterspørgsel efter silicium frem til 2013, i vidt omfang i forbindelse med solenergiprojekter. EUSMET fremførte det argument, at med den forventede øgede efterspørgsel på Unionens siliciummarked i årene frem til 2013 vil den påståede mangel på silicium vokse. De indsendte tal, som udgør grundlaget for antagelserne, viser imidlertid, at EU-forbruget selv i 2013 vil være på et lavere niveau end i den betragtede periode. Der er derfor ingen grund til at antage, at den fremtidige efterspørgsel efter silicium ikke kan imødekommes. Desuden kan leveringsfrihed ikke i sig selv berettige accept af dumpingpraksis. Konkurrence på EU-markedet kræver lige vilkår for alle aktører.
(156)
De kemiske brugere påpegede desuden, at EU-erhvervsgrenen fortsat ville være en vigtig forsyningskilde med henblik på at sikre levering af den pågældende vare på kort sigt, pålidelige leverancer og en vare af højere kvalitet end den kinesiske.
(157)
Undersøgelsen viste ikke desto mindre, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen betydelig negativ indvirkning på deres virksomhed. Navnlig visse brugere i den kemiske industri øgede deres import af silicium fra Kina væsentligt i den betragtede periode, og de fleste af dem var i en sund økonomisk situation. Sammenfattende blev det konstateret, jf. de foregående udløbsundersøgelser, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville have en betydeligt negativ indvirkning på de industrielle brugere også i betragtning af, at det foreslåede niveau for foranstaltningerne ville blive betydeligt nedbragt.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(158)
Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at forlænge antidumpingforanstaltningerne.
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(159)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at foranstaltningerne opretholdes, men på et lavere niveau. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Alle relevante bemærkninger, der blev indgivet, blev analyseret, men ændrede ikke på de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde antidumpingforanstaltningerne.
(160)
Som følge af interimsundersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina på niveauet for den skadesmargen, som de gældende foranstaltninger bygger på, eller de dumpingmargener, som blev konstateret i den nuværende undersøgelse, alt efter hvilken margen der er lavest.
(161)
Følgelig vil foranstaltningerne blive fastsat på niveauet for de konstaterede dumpingmargener, dvs. 16,3 % for den eneste virksomhedskoncern, som blev indrømmet individuel behandling, og 19,0 % for alle andre virksomheder.
(162)
På det grundlag bør de foranstaltninger, som blev udvidet ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007 (13) til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en undersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, opretholdes, men på de niveauer, der fremgår af betragtning 161.
(163)
Eksportører i Republikken Korea, som agter at indgive anmodning om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, skal udfylde et spørgeskema for at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også foretage et kontrolbesøg. Anmodningen skal sendes til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig vedrørende ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og eksportsalg af den pågældende vare -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af silicium, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2804 69 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Alle andre virksomheder
19 %
A999
3. Udvidelsen af den endelige antidumpingtold over for importen fra »alle andre virksomheder« i Folkerepublikken Kina (dvs. 19,0 %) til også at omfatte importen af den i stk. 1 beskrevne vare afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, opretholdes (Taric-kode 2804690010).
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Anmodninger om fritagelse for den udvidede told, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere ansøgeren.
2. Anmodningen sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat B
Kontor: N-105 04/17
1049 Bruxelles
Belgien
Fax (32-2) 2956505
3. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved nærværende forordning indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den i artikel 1, stk. 3, omhandlede told.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og er gældende i en periode på fem år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. maj 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 467/2010,
annettu 25 päivänä toukokuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piin tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettu koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan sekä 11 artiklan 2 ja 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti maaliskuussa 2004 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen asetuksella (EY) N:o 398/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan piin tuonnissa. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tulli oli 49 prosenttia. Alkuperäiset toimenpiteet oli otettu käyttöön asetuksella (ETY) N:o 2200/90 (3).
(2)
Tammikuussa 2007 lopullinen polkumyyntitulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 42/2007 (4) koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö ja osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö
(3)
Kiinasta peräisin olevan piin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin lokakuussa 2008 ilmoitus (5), jonka seurauksena komissio vastaanotti 1 päivänä joulukuuta 2008 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella kyseisiä toimenpiteitä. Lisäksi komissio vastaanotti 18 päivänä joulukuuta 2008 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön.
(4)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön jätti Euroalliages (rautayhdisteteollisuuden yhdyskomitea) sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa 100 prosenttia piin tuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
(5)
Osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esitti EUSMET (piimetallin eurooppalaiset käyttäjät), ja se koskee ainoastaan polkumyynnin tarkastelua. Pyyntö perustui alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.
(6)
Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, minkä johdosta komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tarkastelujen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (6).
3. Tutkimus
(7)
Komission yksiköt ilmoittivat virallisesti tarkastelujen vireillepanosta pyynnön esittäneille unionin tuottajille, Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille, unionissa toimiville käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, näiden käyttäjien järjestöille sekä Kiinan viranomaisille.
(8)
Koska pyynnöissä mainittuja vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa ilmeisen paljon, tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa esitettiin, että polkumyynnin ja sen toistumisen tai jatkumisen määrittämisessä käytettäisiin otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(9)
Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan tarkastelujen vireillepanoa koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseltä ajalta.
(10)
Komissio sai vastaukset 11:ltä Kiinassa toimivalta yritykseltä tai yritysryhmältä. Näiden yritysten toimittamien tietojen tarkastelussa kuitenkin ilmeni, että vain pieni osa vastauksista tuli yrityksiltä, jotka veivät itse tuottamaansa piitä Euroopan unioniin. Siksi päätettiin, että otanta ei ollut tarpeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta.
(11)
Lisäksi kaikki edellä mainitut kiinalaiset yritykset tai yritysryhmät ilmaisivat aikomuksensa pyytää yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(12)
Komissio lähetti lomakkeet markkinatalouskohtelun tai yksilöllisen kohtelun hakemista varten niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kolme kiinalaista viejää pyysi joko markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tutkimuksen perusteella täyttäisi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. Yksi näistä viejistä kuitenkin peruutti myöhemmin pyyntönsä, ja kahdesta muusta todettiin, että ne eivät tutkimusajanjaksolla vieneet itse tuottamaansa piitä Euroopan unioniin. Näiden kahden yrityksen pyyntöjä ei siksi käsitelty.
(13)
Lisäksi kuusi muuta kiinalaista yritystä tai yritysryhmää jätti yksilöllistä kohtelua koskevan hakemuksen. Kolme yritystä kuitenkin luopui tutkimuksen aikana yhteistyöstä. Kolmesta jäljelle jääneestä yritysryhmästä yksi myi tarkasteltavana olevaa tuotetta etuyhteydettömälle kauppiaalle. Tutkimuksessa ei saatu varmuudella selville, oliko myytyjen tuotteiden lopullinen määränpää unionin markkinat. Koska tätä yritysryhmää ei siksi voida pitää vientiä harjoittavana tuottajana, yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö oli hylättävä. Kuten johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, yhden yrityksen osalta päätelmät perustettiin saatavissa oleviin tietoihin, koska perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitettu yhteistyö oli riittämätöntä. Yhden yrityksen yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö oli hyväksyttävissä.
(14)
Kahdesta jäljelle jääneestä yrityksestä, jotka halusivat mukaan otantaan ja pyysivät yksilöllistä tarkastelua, vain toinen palautti vastauslomakkeen tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetuissa määräajoissa. Se ei kuitenkaan vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille.
(15)
Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niille tahoille, jotka olivat pyytäneet kyselylomakkeen tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(16)
Lisäksi komissio antoi intressitahoille mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(17)
Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin pyynnön esittäneiltä unionin tuottajilta, 12 käyttäjältä, kahdelta käyttäjäjärjestöltä, kuudelta kiinalaiselta viejältä/tuottajalta ja kolmelta vertailumaassa toimivalta tuottajalta.
(18)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämisen sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Pyynnön esittäneet unionin tuottajat:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spain
-
Ferropem SAS, Chambery, France
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Germany
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN Group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Vertailumaassa (Brasiliassa) toimivat tuottajat:
-
Globe Metais Industria e Comercio SA, Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Käyttäjät:
Aluminiiniteollisuus:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Saksa
-
Raffmetal SpA, Brescia, Italia
-
Vedani Carlo Metalli SpA, Milano, Italia
Kemian teollisuus:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Saksa
-
Wacker Chemie AG, München, Saksa
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Yhdistynyt kuningaskunta
4. Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(19)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.
(20)
Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(21)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aikaisemmissa tutkimuksissa eli Kiinasta peräisin oleva, tällä hetkellä CN-koodiin 2804 69 00 luokiteltava piimetalli (piipitoisuus alle 99,99 painoprosenttia). Tullinimikkeistön tämänhetkisen luokituksen mukaan nimikkeen olisi oltava ”pii”. Pii, jonka puhtausaste on korkeampi eli jonka piipitoisuus on vähintään 99,99 prosenttia ja jota käytetään lähinnä elektronisia puolijohteita valmistavassa teollisuudessa, luokitellaan eri CN-koodiin eikä sitä tarkastella tässä menettelyssä.
(22)
Piitä valmistetaan pelkistämällä kvartsia hiilellä korkeassa lämpötilassa uppokaariuunissa, jossa vaikuttaa samanaikaisesti useita erilaisia hiilipelkistimiä. Sitä pidetään kaupan säännöttöminä kappaleina, kiteinä, rakeina ja jauheena, joiden puhtaus vastaa kansainvälisesti hyväksyttyjä teknisiä eritelmiä.
(23)
Piitä käyttää lähinnä kaksi teollisuuden alaa eli kemianteollisuus tuottaessaan metyylikloorisilaaneja, trikloorisilaaneja ja piitetrakloridia ja alumiiniteollisuus valmistaessaan primääri- ja sekundäärisulatuksella alumiiniseoksia käytettäväksi valuseosten tuotantoon eri teollisuudenaloilla, erityisesti auto- ja rakennusteollisuudessa.
2. Samankaltainen tuote
(24)
Kuten aikaisemmissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, tässäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinassa valmistetulla ja unioniin viedyllä piillä, vertailumaassa (Brasiliassa) tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä piillä sekä pyynnön esittäneiden unionin tuottajien unionissa valmistamalla ja myymällä piillä on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset.
(25)
Näin ollen pääteltiin, että kaikkia näitä tuotteita on pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(26)
Kuten 12 kappaleessa todetaan, markkinatalouskohtelua pyytäneet kolme yritystä joko eivät vieneet itse tuottamaansa piitä Euroopan unioniin tai peruuttivat pyyntönsä tutkimuksen aikana. Markkinatalouskohtelua ei siis myönnetty yhdellekään yritykselle.
2. Yksilöllinen kohtelu
(27)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan yleensä tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, jolloin niille voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu.
(28)
Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
a)
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
b)
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
c)
osake-enemmistö kuuluu yksityishenkilöille, ja on osoitettava, että yritys on riittävän riippumaton valtion puuttumisesta sen toimintaan;
d)
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan;
e)
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(29)
Ensinnäkin on huomautettava, että 12 kappaleessa mainittu yritys, joka ensin pyysi markkinatalouskohtelua ja sittemmin peruutti pyynnön, peruutti myös yksilöllistä kohtelua koskevan pyyntönsä. Pyyntöä ei siksi tarkasteltu sen enempää.
(30)
Kuudesta pelkkää yksilöllistä kohtelua pyytäneestä yrityksestä tai yritysryhmästä kolme lopetti yhteistyön tekemisen ja yksi ei toimittanut tarvittavia tietoja säädetyssä määräajassa vaikeuttaen näin ollen tutkimusta perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Näiden yritysten katsottiin siis kieltäytyneen yhteistyöstä ja niitä koskevat päätelmät tehtiin saatavissa olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(31)
Kyseisille neljälle yritykselle tai yritysryhmälle ilmoitettiin saatavissa olevien tietojen todennäköisestä käyttämisestä ja syistä tähän sekä annettiin tilaisuus toimittaa lisäselvityksiä perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Yhdeltäkään niistä ei kuitenkaan saatu uusia tietoja, jotka olisivat voineet paikata toimitetuissa vastauksissa olevat puutteet tai muuttaa päätelmää, jonka mukaan näihin yrityksiin olisi sovellettava perusasetuksen 18 artiklaa.
(32)
Kuten 13 kappaleessa todetaan, kahdesta jäljelle jääneestä yritysryhmästä yhtä ei voida pitää tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavana tuottajana, joten sen yksilöllistä pyyntöä koskevaa hakemusta ei arvioitu.
(33)
Jäljelle jäävän viejän todettiin täyttävän kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.
(34)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Jinneng Groupille olisi myönnettävä yksilöllinen kohtelu.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaa
(35)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa käytettävien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. Norjaa käytettiin vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa ja myöhemmissä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, mutta nykyinen tutkimus osoitti olosuhteiden muuttuneen huomattavasti Norjan markkinoilla. Norjan kotimaan tuotanto supistui noin 20 prosentilla vuosina 2005-2008, ja 97 prosenttia sen kotimaisesta kulutuksesta oli tuontipiitä. Tutkimusajanjakson aikana ainoastaan yksi kotimainen tuottaja toimitti tuotetta kotimarkkinoille.
(36)
Näistä syistä tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa esitettiin, että pyynnön kummankin esittäjän ehdottama Brasilia soveltuisi EU:n ulkopuoliseksi markkinatalousmaaksi. Tutkimus osoittikin, että Brasilia on maailman toiseksi suurin piin tuottaja Kiinan jälkeen ja että Brasilian markkinoilla on paljon kilpailua, sillä niillä toimii seitsemän piin tuottajaa, jotka tuottavat piin useita eri laatuluokkia. Brasilian markkinoiden todettiin myös olevan avoimet, ja pääasiassa Kiinasta tuleva tuonti on määrältään merkittävää. Intressitahoja pyydettiin kommentoimaan Brasilian valintaa, mutta yksikään ei sitä tehnyt.
(37)
Edellä esitettyjen seikkojen ja valintahetkellä käytettävissä olleiden tietojen perusteella Brasilian pääteltiin olevan sopivin vertailumaa.
3.2 Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen
(38)
Kolme Brasiliassa toimivaa tuottajaa teki yhteistyötä ja toimitti tietoja piin kustannuksista ja myynnistä Brasilian kotimarkkinoilla. Normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti näiltä tuottajilta saatujen ja tarkistettujen tietojen perusteella, kuten jäljempänä selostetaan.
(39)
Tutkittiin, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin myynnin, joka oli Brasilian kotimarkkinoilla määrältään edustavaa, katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(40)
Jos vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten suuruinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksolla riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(41)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(42)
Tuotelajista riippuen normaaliarvo määritettiin vertailumaan kotimarkkinoilla tapahtuneen kaiken myynnin hintojen painotetun keskiarvon tai pelkästään kannattavan myynnin hintojen painotetun keskiarvon perusteella, ja tämä perustui kyseisen maan kolmen tuottajan tarkistettuihin tietoihin.
4. Vientihinta
(43)
Ainoan vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, koko vientimyynti Euroopan unioniin tapahtui siihen etuyhteydessä olevan Kiinassa toimivan kauppiaan kautta, joka myi tuotteet sittemmin uudelleen etuyhteydettömille asiakkaille unionissa. Tässä tapauksessa vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan perusteella.
(44)
Unionin tuotannonala väitti, että vientihinnoista ei päätetty vapaasti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Väitettiin etenkin, että Kiinan tulliviranomaiset ja viejät kävivät ”hintaneuvotteluja” määrittääkseen ”kohtuullisen” hintatason. Tästä aiheesta toimitettu näyttö ei kuitenkaan liittynyt piihin, ja lisäksi katsottiin, että näillä väitetyillä ”neuvotteluilla” ei ollut vaikutusta loppuasiakkaalta veloitettuun hintaan, joka syntyi osapuolten välisissä vapaissa neuvotteluissa. Väite oli näin ollen hylättävä.
(45)
Lisäksi unionin tuotannonala väitti, että yritys, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, oli valtion omistama, sai tuotantotukia ja pystyi kiertämään toimenpiteet harjoittamansa merkittävän kaupallisen toiminnan avulla. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, ettei kyseinen viejä ollut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla enää valtion omistuksessa eikä valtio näin ollen puuttunut sen kaupalliseen toimintaan niin, että toimenpiteiden kiertäminen olisi ollut mahdollista. Tuotantotukien osalta väitteen havaittiin olevan perusteeton. Väitteet oli näin ollen hylättävä.
5. Vertailu
(46)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Pyydettyjä oikaisuja tehtiin kuljetuksen, fyysisten ominaisuuksien, tarkastuskustannusten, käsittelyn ja pakkaamisen osalta. Oikaisu tehtiin myös 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla, sillä etuyhteydessä olevan kauppiaan havaittiin toimivan palkkioperusteisena edustajana.
(47)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että piin vientimyynnistä kannettiin tutkimusajanjaksolla vientitulleja. Koska tullit vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen, katsottiin aiheelliseksi oikaista vientihintaa hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien muiden tekijöiden perusteella perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti.
(48)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin samalla välillisten verojen tasolla eli arvonlisäverollisena.
(49)
Väitettiin, että normaaliarvon laskennassa olisi otettava huomioon piin raaka-aineostoista maksetun alv:n palautuskelpoisuus. Tällaisista ostoista maksetun alv:n havaittiin kuitenkin olevan vähentämiskelpoinen riippumatta vietyjen hyödykkeiden viennin arvonlisäveron palautusjärjestelmästä ja hyödykkeiden määränpäästä. Se, että piin raaka-aineostoista maksettu alv on palautuskelpoinen, on näin ollen neutraali tekijä, joka ei vaikuta vientihintojen ja normaaliarvon vertailukelpoisuuteen. Väite oli näin ollen hylättävä.
(50)
Edelleen väitettiin, että välillisten verojen huomioon ottamisessa käytettiin erilaista menetelmää kuin muissa tapauksissa ja että vientimyynnin arvonlisävero olisi pitänyt vähentää vientihinnasta. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa säädetään, että välillisiin veroihin liittyvä oikaisu voidaan tehdä ainoastaan normaaliarvoon ja kyseisessä artiklassa kuvatuin edellytyksin, jotka eivät tässä tapauksessa täyty. Näin ollen väite hylättiin.
6. Polkumyyntimarginaali
6.1 Yksilöllisen kohtelun saanut yritys
(51)
Ainoan vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, polkumyyntitulli määritettiin siten, että vientihintojen painotettua keskiarvoa noudettuna lähettäjältä -tasolla verrattiin tuotekoodeittain vertailumaan vastaavaan normaaliarvoon edellä vahvistetun mukaisesti.
(52)
Ainoan vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 16,3 prosenttia.
6.2 Kaikki muut viejät/tuottajat
(53)
Kaikkiin muihin yhteistyössä toimimattomiin kiinalaisiin viejiin/tuottajiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste. Se oli alhainen, noin 1 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Siksi yhteistyössä toimimattomien yritysten polkumyyntimarginaali määritettiin siten, että Kiinasta peräisin olevan piin keskimääräistä tuontiarvoa, sellaisena kuin Eurostat on sen kirjannut ja asianmukaisesti oikaistuna ja siten, että siitä on vähennetty yksilöllisen kohtelun saaneen yrityksen tekemä myynti, verrattiin vertailumaan vastaavaan normaaliarvoon edellä vahvistetun mukaisesti.
(54)
Eräs osapuoli väitti, että yhteistyössä toimimisen tasoa ei ollut arvioitu oikein, sillä yksi yhteistyössä toimineista viejistä oli vienyt merkittäviä määriä piitä unioniin. Tämän vuoksi väitettiin, että tätä viejää koskevia tietoja olisi pitänyt käyttää maanlaajuisen polkumyyntimarginaalin laskemisessa, kuten 1 kappaleessa mainitussa tarkastelussa tehtiin. Nämä väitteet oli hylättävä sillä perusteella, että hinnat, jotka kyseinen yritys veloitti siihen etuyhteydessä olevilta yrityksiltä unionissa, eivät olleet tavanomaisia markkinahintoja.
(55)
Väitettiin myös, että maanlaajuisen polkumyyntimarginaalin laskemisessa olisi pitänyt käyttää yhteistyössä toimineiden tuojien toimittamia tietoja. Kuten kappaleessa 54 todetaan, suuresta osasta yhteistyötä tehneiden osapuolten tuomia määriä ei laskutettu tavanomaisia markkinahintoja, ja siksi hintoja pidettiin epäluotettavina. Jäljelle jäävän tuonnin ei katsottu olevan määrältään riittävän edustavaa, jotta sitä olisi voitu käyttää maanlaajuisen tullin perustana. Näin ollen väite hylättiin.
(56)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen saadut normaaliarvon tuotevalikoimaa koskevat huomautukset otettiin huomioon maanlaajuista polkumyyntimarginaalia määritettäessä. Niinpä vertailussa käytettiin yhteistyötä tehneiden tuojien tuotelajeista toimittamia tietoja.
(57)
Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 19,0 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
D. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS JA VAHINGOLLISEN POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(58)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, voidaanko polkumyynnin osalta muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
(59)
Vientihintojen ja normaaliarvon kehittymistä tarkasteltiin sen määrittämiseksi, onko tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu polkumyyntimarginaalitaso pysyväisluontoinen.
(60)
Aluksi on todettava, että edellisessä tarkastelussa (7) havaittu 12,5 prosentin polkumyyntimarginaali on lähempänä nykyisessä menettelyssä havaittua tasoa kuin voimassa olevien toimenpiteiden tasoa.
(61)
Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiset vientihinnat ovat Eurostatin tietojen mukaan laskeneet noin 15 prosenttia vuoden 2009 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana.
(62)
Tutkimuksessa havaittiin normaaliarvon pienentyneen samassa suhteessa samana aikana. Tämän seurauksena piin viennin polkumyyntimarginaali olisi vuoden 2009 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana ollut samaa suuruusluokkaa kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(63)
Edellä mainitut seikat osoittavat, että Kiinan vientihinnat ovat nyt lähempänä maailmanhintoja kuin silloin, kun toimenpiteet otettiin alun perin käyttöön (8).
(64)
Näin ollen pääteltiin, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu polkumyynnin määrä on pysyväisluonteinen.
2. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys välivaiheen tarkastelussa havaitun suuruisena
(65)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, jatkuisiko polkumyynti todennäköisesti välivaiheen tarkastelussa havaitulla tasolla, jos toimenpiteet kumottaisiin.
(66)
Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden määrittämiseksi tarkasteltiin tuotannon ja tuotantokapasiteetin kehittymistä sekä Euroopan unioniin ja kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan vientimyynnin määrän todennäköistä kehitystä.
3. Tuotantokapasiteetti, tuotantomäärä ja kulutus Kiinassa
(67)
Piin kokonaistuotantokapasiteetti Kiinassa oli arvioitava. Asianosaisten osapuolten toimittamien tilastotietojen (9) mukaan kokonaiskapasiteetti oli 2,2 miljoonaa tonnia vuonna 2008, mutta tutkimuksessa tämä luku osoittautui selvästi yliarvioiduksi, koska siinä ei oteta huomioon lukuisten uunien sulkemisia (jotka johtuvat muun muassa piiteollisuuden rakenneuudistuksesta, talouskriisistä ja maanjäristyksestä Sichuanin alueella vuonna 2008) eikä myöskään energian epävakaata saantia joillakin alueilla, minkä vuoksi kapasiteetti on tosiasiassa pienempi kuin saatavilla olevista tilastoista ilmenee. Asianmukaisten oikaisujen jälkeen todelliseksi tuotantokapasiteetiksi arvioidaan näin ollen noin 1,5 miljoonaa tonnia, joka vastaa vähintäänkin 25 prosentin lisäystä vuoden 2002 kapasiteettiin (edellä 1 kappaleessa mainitun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan edellisen tarkastelun tutkimusajanjakso), jolloin kapasiteetin arvioitiin olevan 600 000-1,2 miljoonaa tonnia (10).
(68)
EUSMET väitti toimittaneensa Kiinan tuotantokapasiteettia koskevan yksityiskohtaisen laskelman, jossa käytettiin 40 prosentin toiminta-astetta. Se arvioi kapasiteetin olevan 1,16 miljoonaa tonnia. Tämän väitteen havaittiin kuitenkin olevan perusteeton, etenkin kun minkäänlaisia käytettyä toiminta-astetta koskevaa väitettä tukevia asiakirjoja ei toimitettu. Komission käyttämä toiminta-aste on peräisin tärkeimpien yhteistyössä toimineiden kiinalaisten tuottajien toimittamista tarkistetuista tiedoista, ja siksi sitä pidetään luotettavimpana tietona asiasta. Väite oli näin ollen hylättävä.
(69)
Sama osapuoli myös väitti, että tietyn kynnysarvokapasiteetin kokoisia tai alittavia uuneja saatetaan sulkea hallituksen päätöksellä, mikä vähentäisi Kiinan kokonaiskapasiteettia entisestään. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseinen hallituksen politiikka ei koskenut koko Kiinaa. EUSMET ei toimittanut mitään näyttöä sulkemisen kohteena olevien uunien lukumäärästä eikä sulkemisten vaikutuksesta kokonaiskapasiteettiin. Tutkimuksessa ei myöskään ilmennyt tähän perustuvaa merkittävää kapasiteetin vähenemistä. Väite oli näin ollen hylättävä.
(70)
EUSMET väitti myös, että tuotantokapasiteetti olisi lähellä Kiinan myyntimäärää vuonna 2008 eli 960 000:aa tonnia, muttei perustellut tätä väitettä mitenkään. Myyntimäärään vaikutti lisäksi useita tekijöitä (kuten varastotuotanto, raaka-aineiden saanti ja olympialaisten aiheuttamat logistiset ongelmat), ja siksi todettiin, että myyntimäärän ei voida katsoa olevan yhtä suuri kuin tuotantokapasiteetti. Väite oli näin ollen hylättävä.
(71)
Tutkimuksessa ilmeni saatavissa olevien tietojen perusteella, että piin tuotantomäärä kasvoi peräti 79 prosenttia, 535 000 tonnista vuonna 2002 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 960 000 tonniin. Käyttämätöntä kapasiteettia oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla varovaisen arvion mukaan noin 540 000 tonnia, joka oli lähellä EU:n kokonaiskulutusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja lähes kaksi kertaa Kiinan kotimainen piin kulutus samana aikana (katso kappale 72).
(72)
Samalla tutkimuksessa havaittiin, että Kiinan kulutus, joka oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 280 000 tonnia, todennäköisesti kasvaa tulevina vuosina, kuten 73 kappaleessa todetaan. Kulutuksen kasvun nähdään johtuvan eri tekijöiden ja poliittisten toimenpiteiden yhteisvaikutuksesta piiteollisuudessa ja sen jatkojalostusaloilla. Kiinan jatkojalostusteollisuus kasvaa - lukuisia investointeja on tehty, ja niitä tehdään lähitulevaisuudessa lisää jatkojalostustuotteiden kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi. Lisäksi Kiinan viranomaiset ovat asettaneet useille maille (muun muassa Saksalle, Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Japanille ja Yhdysvalloille) tuontirajoituksia, jotka koskevat tärkeää jatkojalostustuotetta (siloksaania), jota näistä maista on hankittu huomattavia määriä.
(73)
Vaikka on vaikea arvioida poliittisten toimenpiteiden ja piiteollisuuden rakenneuudistuksen täsmällistä vaikutusta, useat intressitahot ennustivat, että kysyntä kasvaisi Kiinassa noin 580 000 tonniin vuoden 2011 loppuun mennessä. Tätä arviota pidettiin kohtuullisena.
(74)
Vaikka edellä mainittu kotimaisen kysynnän ennuste toteutuisi ja vaikka Kiinan vienti muille markkinoille kohoaisi vuoden 2008 korkealle tasolle (katso kappale 79), ylikapasiteettia olisi siitä huolimatta valtavasti (noin 240 000 tonnia vuonna 2011). On myös huomattava, että meneillään olevan rakenneuudistuksen vuoksi Kiinassa ei todennäköisesti kasva pelkkä kysyntä vaan myös tuotantokapasiteetti ja -määrä.
(75)
Kiinan tuotantokapasiteetin todennäköisen kasvun osalta EUSMET toimitti tietoja useista suunnitteilla olevista piin tuotantolaitoksista ja väitti, että useimmat niistä eivät toteutuisi. Väite perustui pelkästään sen jäsenten toimittamiin huomautuksiin eikä sitä perusteltu. EUSMET väitti myös, että Kiinan tuotantokapasiteetin kasvu tapahtuisi pääasiassa erään unionin tuottajan suunnitteleman hankkeen myötä, joka kasvattaisi Kiinan tuotantokapasiteettia 100 000 metrisellä tonnilla vuodessa. EUSMETin toimittamille tiedoille ei esitetty niitä tukevaa näyttöä, joten väite hylättiin.
(76)
Tältä osin EUSMET väitti, että Kiinan kotimaisen kulutuksen kasvuvauhti oli jo reilusti ylittänyt tuotannon kasvun ja jatkaisi kasvamistaan. Siksi Kiinan tuotanto ei riitä kattamaan Kiinan kotimaista kysyntää. Kuten edellä todetaan, on kiistatonta, että Kiinan kotimainen kysyntä tulee todennäköisesti kasvamaan. Mutta kuten edellä myös todetaan, tutkimuksen päätelmät eivät vahvistaneet EUSMETin esittämiä väitteitä. EUSMET ei esittänyt mitään lukuja kysynnän ja tuotannon määrien kasvulle Kiinassa eikä myöskään antanut muita tietoja tai todisteita väitteensä tueksi, joten väite oli hylättävä.
4. Kiinasta EU:n ja muiden kolmansien maiden markkinoille tulevan tuonnin määrä ja hinta
(77)
Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta Kiinan vienti EU:hun kasvoi tarkastelujakson aikana 113 prosenttia. Vaikka hinnat nousivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ne olivat koko tarkastelujakson ajan alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat EU:ssa. Kuten kappaleissa 54 ja 62 todetaan, piin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat olivat selvästi polkumyyntitasolla sekä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla että sen jälkeen.
(78)
Hintataso oli EU:ssa edelleen korkeampi kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla. Tämä selittää osittain sen, miksi kiinalaiset viejät ovat voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta niin kiinnostuneita unionin markkinoista. Tässä yhteydessä huomautetaan myös, että kiinalaiset viejät kiersivät voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kuljettamalla tuotteet Korean tasavallan (11) kautta, mikä vahvistaa edelleen päätelmää, että unionin markkinat kiinnostavat suuresti kiinalaisia viejiä.
5. Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määrä ja hinnat
(79)
Kiinan vienti muiden kolmansien maiden markkinoille oli määrältään suurempaa kuin Euroopan unioniin. On myös huomattava, että vuonna 2008 ja vuoden 2009 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana FOB-hinnat kolmansiin maihin olivat keskimäärin 4-14 prosenttia matalammat kuin vientihinnat EU:hun (12).
(80)
EUSMET väitti, että komission päätelmissä Kiinan korkeammista keskimääräisistä vientihinnoista unioniin ei otettu huomioon muiden markkinoiden tuotevalikoimaa. EUSMET ei toimittanut väitteensä tueksi minkäänlaista näyttöä. Se ei antanut mitään tietoja eikä selitystä siitä, missä määrin muihin kolmansiin maihin vietävä tuotevalikoima olisi erilainen. Tuotelajien hintaeroista toimitettu näyttö koski lisäksi ainoastaan EU:n markkinoita ja vuosia 2001-2002 eli paljon tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa aikaisempaa aikaa. Siksi sitä ei voitu pitää riittävän täsmällisenä perustana määritettäessä tuotelajien hintaeroja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja sen jälkeen. Tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyvät saatavissa olevat tiedot eivät joka tapauksessa muuttaneet 79 kappaleen päätelmiä. Näin ollen väite hylättiin.
(81)
Yhdysvallat on suojautunut Kiinasta peräisin olevaa piitä vastaan korkein polkumyyntitullein (139,49 prosenttia), mutta Kiina voi viedä vapaasti muille suurille kolmansien maiden markkinoille.
(82)
EUSMET esitti, että Aasian markkinat olisivat kiinalaisen piin pääkohde ja että Japanin ja Korean markkinat tulisivat kasvamaan merkittävästi. Aasia on kiistatta kiinalaisen piin pääkohde. Mutta vaikka kulutus kasvaisikin tulevina vuosina Japanin ja Etelä-Korean markkinoilla, kasvun ei odoteta olevan kuitenkaan niin suurta, että se kykenisi imemään Kiinan huomattavan ylikapasiteetin. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan tärkeimmällä vientimarkkina-alueella eli Japanilla on yllin kyllin kiinalaista piitä.
(83)
EUSMET väitti, että toimenpiteiden raukeamisella ei olisi vaikutusta kemianalan käyttäjien hankintarakenteisiin. Tutkimuksessa ei löytynyt vahvistusta tälle väitteelle, sillä monet eri käyttäjät (kemian- ja alumiinialalla) totesivat, että ne hankkisivat enemmän piitä Kiinasta, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen väite hylättiin.
(84)
Edellä mainitun perusteella on odotettavissa, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinan käyttämätön kapasiteetti tulee suuntautumaan unionin markkinoille.
(85)
Koska tuonti EU:hun tapahtui polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, on hyvin todennäköistä, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Tätä näkemystä tukee tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen tilanne, jossa piin tuonti Kiinasta jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vallinnutta hintatasoa alhaisemmilla hinnoilla (katso kappale 131).
6. Päätelmät
(86)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti EU:hun lisääntyi tarkastelujaksolla tuntuvasti ja että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla todettu polkumyynnin taso oli merkittävä.
(87)
Koska Kiinassa oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla käyttämätöntä kapasiteettia ja vaikka kotimainen kysyntä on kasvussa, on hyvin todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, EU:hun tullaan viemään suuria määriä piitä polkumyyntihinnoin. Kiinan kotimainen kysyntä ei nimittäin kykene ottamaan käyttämätöntä kapasiteettia vastaan, ja EU:n markkinat ovat ainoat suuret markkinat, joille ylikapasiteettia voidaan viedä. EU:n markkinat ovat Kiinan viennin näkökulmasta houkuttelevat, sillä EU-maiden asiakkailta veloitetaan keskimäärin korkeampi hinta kuin EU:n ulkopuolisten maiden asiakkailta. Kiinalaisten viejien kiinnostuksesta EU:n markkinoihin kertovat myös aiemmat kiertämiskäytännöt.
(88)
Näin ollen pääteltiin, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä.
E. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(89)
Kolme valituksen tehnyttä unionin tuottajaa vastasi kyselyyn ja toimi tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä. Valituksen tehneiden tuottajien tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin kokonaistuotannon.
F. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Alustava huomautus
(90)
Unionin tuotannonalaa ja kulutusta koskevat tiedot oli perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti indeksoitava, sillä unionin tuotannonala koostuu vain kolmesta tuottajasta, joista kaksi kuuluu samaan ryhmään. Eurostatin tietoja oli oikaistava niiden piin tuontia koskevien tietojen huomioon ottamiseksi, jotka jäsenvaltiot olivat pyytäneet käsittelemään luottamuksellisina, ja tästä syystä myös ne oli indeksoitava.
2. Unionin kulutus
Taulukko 1
Unionin kulutus (myyntimäärän perusteella)
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
115
118
121
Vuosimuutos
-
15 %
3 %
3 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset ja Eurostatin oikaistut tilastot.
(91)
Unionin kulutus on laskettu yhdistämällä unionin tuotannonalan myyntimäärä unionissa ja tuonti kolmansista maista Eurostatin oikaistujen tietojen perusteella.
(92)
Tällä perusteella ja kuten taulukosta 1 näkyy, unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla tuntuvasti, 21 prosenttia.
3. Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat
Taulukko 2
Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
Indeksit
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuontimäärä
100
183
168
213
Markkinaosuus
100
159
143
176
CIF-tuontihinta (euroa/tonni)
100
106
120
188
Lähde: Eurostatin oikaistut tilastot.
(93)
Tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujaksolla 113 prosenttia, ja unionin kulutus lisääntyi 21 prosenttia. Luvut sisältävät piin tuonnin Korean tasavallasta, koska polkumyyntitoimenpiteiden kiertämisen seurauksena toimenpiteet laajennettiin vuonna 2007 koskemaan myös Koreaa. Voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta Kiinan markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 76 prosenttiyksikköä ja on huomattavasti suurempi kuin 3,9 prosentin markkinaosuus vuonna 2002 eli edellisen tutkimuksen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Noin 90 prosenttia eli valtaosa Kiinasta tuodusta määrästä asetettiin kuitenkin sisäisen jalostuksen menettelyyn, jossa tulleja ei väliaikaisesti peritä.
(94)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 88 prosenttia. Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat kuitenkin enemmän.
(95)
Unionin tuotannonalan keskimääräistä noudettuna lähettäjältä -hintaa verrattiin Kiinan keskimääräisiin CIF-tuontihintoihin unionin rajalla. Nämä hinnat johdettiin Eurostatin oikaistuista luvuista, ja ne sisälsivät tuonnin jälkeiset kustannukset, tullimaksut ja polkumyyntitullit. Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinan tuontihinnat eivät olleet alhaisempia kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Keskimääräiset kiinalaiset tuontihinnat sisälsivät myös sisäiseen jalostukseen tarkoitetun kiinalaisen piin myynnin. On huomattava, että sisäiseen jalostukseen tarkoitetun piin, jota suurin osa Kiinasta tuodusta piistä oli, hintojen havaittiin olleen keskimäärin 15 prosenttia vapaassa liikkeessä olevan piin hintoja korkeampia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(96)
Näiden seikkojen perusteella voitiin todeta, että jos voimassa ei olisi ollut toimenpiteitä, vapaaseen liikkeeseen tarkoitettujen tuotteiden kiinalaiset tuontihinnat olisivat alittaneet unionin tuotannonalan hinnat 12 prosentilla.
4. Muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat
Taulukko 3
Tuonti muista kolmansista maista (määrä)
Indeksit
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Norja
100
114
100
113
Brasilia
100
113
123
93
Venäjä
100
39
114
116
Bosnia ja Hertsegovina
100
202
165
174
Muut kolmannet maat
100
110
101
118
Yhteensä
100
112
112
110
Markkinaosuus
100
97
95
91
Lähde: Eurostat.
Taulukko 4
Tuonti muista kolmansista maista (keskimääräiset hinnat)
Indeksit
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Norja
100
93
101
128
Brasilia
100
98
108
149
Venäjä
100
130
116
170
Bosnia ja Hertsegovina
100
102
116
163
Muut kolmannet maat
100
112
116
119
Yhteensä
100
100
108
145
Lähde: Eurostat.
(97)
Vaikka piin kokonaistuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Korean tasavallasta kasvoi tarkastelujakson aikana 10 prosenttia, tämän tuonnin markkinaosuus pieneni 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suurimmat viejät unioniin olivat Brasilia, Norja ja Venäjä, ja uusi hankintalähde oli Bosnia ja Hertsegovina.
(98)
Tarkastelujakson aikana tuontihinnat näistä maista kohosivat 45 prosenttia. Hinnat olivat keskimäärin 15 prosenttia kiinalaisia hintoja korkeammat, paitsi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin ne olivat 5 prosenttia matalammat.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
5.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 5
Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Indeksi
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto
100
94
108
107
Vuosimuutos
-
-6 %
14 %
0 %
Tuotantokapasiteetti
100
102
112
114
Vuosimuutos
-
2 %
11 %
2 %
Kapasiteetin käyttöaste
100
92
96
94
Vuosimuutos
-
-8 %
3 %
-2 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
(99)
Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla investointien tuloksena kaiken kaikkiaan 14 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste kuitenkin pieneni tarkastelujakson aikana 6 prosenttia. Tätä kehitystä tarkasteltaessa on otettava huomioon unionin kulutuksen merkittävä 21 prosentin kasvu samalla kaudella.
5.2 Varastot
Taulukko 6
Varastot
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
91
82
82
Vuosimuutos
-
-9 %
-9 %
0 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
(100)
Varastot kutistuivat tarkastelujaksolla 18 prosenttia. Tämä johtui suuresta kysynnästä varsinkin vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin talouden suhdanteet olivat poikkeuksellisen suotuisat. Vuonna 2005 varastojen osuus unionin tuotannonalan myynnistä EU:ssa oli noin 27 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ne putosivat 19 prosenttiin EU-myynnistä.
5.3 Myynti, markkinaosuus ja hinnat
Taulukko 7
Myyntimäärät ja -arvot
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynnin määrä (indeksi)
100
103
116
118
Vuosimuutos
-
3 %
13 %
2 %
Myynnin arvo (indeksi)
100
105
132
178
Vuosimuutos
-
5 %
27 %
45 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
Taulukko 8
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
89
98
98
Vuosimuutos
-
-11 %
9 %
-1 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset, Eurostatin oikaistut tilastot.
Taulukko 9
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
102
114
150
Vuosimuutos
-
2 %
12 %
37 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
(101)
Unionin tuotannonalan myynti kasvoi tarkastelujaksolla 18 prosenttia. Myynnin arvo kasvoi 78 prosenttia samana aikana, etenkin vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla piimarkkinoiden kasvavan kysynnän ansiosta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kuitenkin supistui 2 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Edellä 99 kappaleessa kuvattu unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistuminen ja sen kapasiteetin käyttöasteen lasku tarkastelujaksolla osoittavat, ettei unionin tuotannonala kyennyt täysimääräisesti hyödyntämään piimarkkinoiden kasvanutta kysyntää ja kulutusta etenkään markkinaosuuden suhteen.
(102)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat nousivat huomattavasti vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska näinä kahtena vuonna piimarkkinoilla vallitsi vahva kysyntä, joka johti poikkeuksellisen korkeisiin hintoihin. Koko tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat nousivat 50 prosenttia. Myyntihintojen tuntuva ja tuotantokustannusten maltillisempi nousu vaikutti merkittävästi siihen, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne koheni huomattavasti.
5.4 Unionin hintoihin vaikuttavat tekijät
(103)
Suuri kysyntä koko tarkastelujakson ajan johti hintojen merkittävään nousuun. Kolmansista maista, myös Kiinasta, tulevan tuonnin hinta noudatti samaa nousevaa suuntausta kuin unionin tuotannonalan hinnat.
(104)
Tarkastelujakson aikana keskimääräiset yksikkötuotantokustannukset nousivat 21 prosenttia ja keskimääräinen yksikkömyyntihinta kasvoi vastaavasti 50 prosenttia.
5.5 Työllisyys, tuottavuus ja palkat
Taulukko 10
Työllisyys
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
93
91
100
Vuosimuutos
-
-7 %
-2 %
9 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
Taulukko 11
Tuottavuus
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
101
119
108
Vuosimuutos
-
1 %
18 %
-11 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
Taulukko 12
Palkat (euroa/työntekijä)
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
94
107
117
Vuosimuutos
-
-6 %
13 %
10 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
(105)
Työllisyys pysyi yleisesti ottaen vakaana tarkastelujaksolla, ja keskimääräinen palkka nousi 17 prosenttia. Tuottavuus kasvoi samana aikana 8 prosenttia tuotantomäärän nousun seurauksena.
5.6 Kannattavuus
Taulukko 13
Kannattavuus
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
161
389
671
Vuosimuutos
-
61 %
228 %
282 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
(106)
Unionin tuotannonalan kannattavuus lähes kuusinkertaistui vuodesta 2005 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka ja oli korkealla tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kasvaneet voitot johtuivat myyntihintojen noususta, joka johtui piin vahvasta kysynnästä poikkeuksellisen suotuisissa taloudellisissa olosuhteissa. Näin tapahtui, vaikka tuotantokustannukset nousivat 21 prosenttia samana aikana.
5.7 Investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 14
Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
135
310
717
Vuosimuutos
-
35 %
174 %
408 %
Sijoitetun pääoman tuotto
7 %
14 %
47 %
96 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
(107)
Investoinnit kasvoivat tarkastelujakson aikana merkittävästi, kuusinkertaisiksi, mikä vastaa 30:tä prosenttia saaduista voitoista. Unionin tuotannonala osoitti olevansa sitoutunut unionin piimarkkinoihin, sillä investoinnit liittyivät tuotantokapasiteetin kasvattamiseen joko hankkimalla uusia koneita tai uudistamalla olemassa olevaa konekantaa. Lisäksi se investoi metallurgiseen prosessiin, jolla valmistetaan puhtausasteeltaan korkeaa piitä, jota käytetään aurinkoenergiateollisuudessa. Tämän uuden tuotteen tulevaisuudennäkymät ovat erittäin lupaavat.
(108)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että investointien tuotto eli tuotteesta ennen veroja saatu nettovoitto ilmaistuna prosenttiosuutena tuotteeseen kohdennettavan kiinteän omaisuuden nettokirjanpitoarvosta kohosi huomattavasti tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei saatu mitään näyttöä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut suurempia ongelmia pääoman saannissa.
5.8 Kassavirta
Taulukko 15
Kassavirta
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
114
348
672
Vuosimuutos
-
14 %
233 %
325 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
(109)
Kassavirta seurasi samaa nousevaa suuntausta kuin kannattavuus ja kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla.
5.9 Kasvu
(110)
Unionin tuotannonala ei kyennyt tarkastelujaksolla hyötymään kasvavasta kulutuksesta täysimääräisesti, vaikka se käytti 80 prosenttia tuotantokapasiteetistaan, vaan menetti kaksi prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta kiinalainen tuonti valtasi kulutuksen kasvun, ja suuria määriä asetettiin sisäisen jalostuksen menettelyyn.
5.10 Polkumyyntimarginaalin suuruus
(111)
Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huomattavana, joskin alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä alemmalla tasolla; tulos perustui sekä ainoalta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, saatuihin tietoihin että käytettävissä olevien tosiseikkojen perusteella tehtyihin laskelmiin.
5.11 Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(112)
Unionin tuotannonala kykeni suotuisassa taloudellisessa tilanteessa toipumaan aiemman polkumyynnin vaikutuksista etenkin myyntimäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden osalta. Polkumyyntimarginaalit olivat kuitenkin edelleen merkittävät.
5.12 Unionin tuotannonalan vientitoiminta
Taulukko 16
Unionin tuotannonalan vientimäärät
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi
100
72
168
27
Vuosimuutos
-
-28 %
96 %
- 141 %
Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset.
(113)
Unionin tuotannonalan piivienti väheni yli puolella tarkastelujakson aikana, lähinnä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka tämä pudotus voi suhteellisesti vaikuttaa huomattavalta, se ei absoluuttisesti ole niin paha, koska unionin tuotannonala ei ole suuntautunut vientiin. Unionin tuottajat ovat suuntautuneet vahvasti unionin markkinoille. On kuitenkin huomattava, että joillakin unionin tuottajista on unionin ulkopuolella niihin etuyhteydessä olevia yrityksiä, jotka tuottavat ja myyvät kyseisille markkinoille, mikä vähentää tarvetta viedä tuotetta unionista.
5.13 Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(114)
Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat vaikuttaneet selvästi myönteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kaikki keskeiset vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, tuottavuus, varastot, myyntimäärä, myyntihinnat, investoinnit, kannattavuus ja kassavirta kehittyivät tarkastelujaksolla positiivisesti. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutettu voitto heijastaa vallinnutta poikkeuksellisen suotuisaa taloudellista suhdannetta.
(115)
Unionin tuotannonalan markkinaosuuden osalta hieman laskevan suuntauksen voitiin katsoa osoittavan vahinkoa siinä mielessä, että unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään kasvanutta kulutusta, vaikka sillä oli käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia.
(116)
Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalaa kuvaavien indikaattorien positiivisen kehityksen perusteella sille ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. Sen vuoksi tarkasteltiin, onko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
G. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Tiivistelmä polkumyynnin jatkumisen ja vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevasta tarkastelusta
(117)
Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta tuonti Kiinasta kasvoi tuntuvasti ja valtasi suuren osan kolmansista maista tulevan tuonnin menettämästä markkinaosuudesta. Vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat harjoittivat edelleen polkumyyntiä merkittävässä määrin. Tämän perusteella ei ole syytä uskoa, että kiinalaisyritykset lopettaisivat polkumyynnin. Lisäksi jos tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei olisi ollut voimassa toimenpiteitä, vapaaseen liikkeeseen tarkoitettujen määrien kiinalaiset tuontihinnat olisivat alittaneet unionin tuotannonalan hinnat 12 prosentilla.
(118)
Vuonna 2007 polkumyyntitullien kiertämistä koskevan menettelyn jälkeen toimenpiteet laajennettiin koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, oliko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta. Toimenpiteiden laajentaminen vaikutti myönteisesti, sillä piin tuonti Korean tasavallasta supistui jyrkästi.
(119)
Tutkimus osoitti, että kiinalaisilla tuottajilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla paljon käyttämätöntä kapasiteettia, noin 540 000 tonnia. Vaikka kysynnän odotetaan kasvavan Kiinassa, ylikapasiteetti säilynee tulevinakin vuosina, kuten 74 kappaleessa selostetaan.
(120)
Kuten edellä on todettu, unionin markkinat ovat Kiinan tärkein vientialue, koska toisilla suurilla vientimarkkinoilla eli Yhdysvalloissa on voimassa korkeat polkumyyntitullit Kiinaa vastaan, minkä vuoksi kiinalaisella viennillä ei ole niille käytännössä pääsyä.
(121)
Kiinan tuontihintojen havaittiin olevan keskimääräin 15 prosenttia kolmansien maiden tuontihintoja matalammat, ja ainoastaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ne olivat 5 prosenttia korkeammat. Koska unionin markkinat kiinnostavat vientiä harjoittavia kiinalaisia tuottajia, on odotettavissa, että jos toimenpiteet kumotaan, valtava määrä vientiä suuntautuu unionin markkinoille kolmansien maiden hinnat alittavilla hinnoilla, mikä painaa hintoja voimakkaasti alaspäin kautta linjan.
(122)
EUSMET väitti, että kolmansien maiden tuonnin 56 prosentin markkinaosuudella verrattuna Kiinan tuonnin verrattain pieneen markkinaosuuteen olisi ollut ratkaisevampi vaikutus unionin tuottajien markkinaosuuteen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla erityisesti siksi, että kolmansien maiden tuonti oli hinnoiteltu 5 prosenttia halvemmaksi kuin Kiinan. Tältä osin havaittiin, että vaikka kolmansien maiden tuontihinnat olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 prosenttia matalammat kuin Kiinan, niiden tuonnin markkinaosuus pieneni 4 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ja Kiinan tuonnin markkinaosuus kasvoi 34 prosenttia (katso edellä taulukot 2 ja 3). Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana. Näin ollen ei voida päätellä, että kolmansien maiden tuonnilla olisi ollut ratkaiseva vaikutus unionin tuotannonalan markkinaosuuteen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(123)
Väitettiin, että komissio ei Kiinan vientihintojen todennäköistä kehitystä arvioidessaan ottanut huomioon tuotantokustannusten todennäköistä nousua, jonka perustana ovat pääasiassa sähkön hinnan nousu, energianiukkuus, kasvavat investointikustannukset, korkea inflaatio, raaka-aineiden hinnannousu ja kansainväliset kuljetuskustannukset. Vaikka sähkön hinta nousisikin Kiinassa, se ei ole ainoa merkittävä kustannustekijä. Ei myöskään esitetty mitään tietoja tällaisen nousun suuruudesta ja sen täsmällisestä vaikutuksesta kokonaiskustannuksiin ja niistä seuraaviin myyntihintoihin. Muut mainitut tekijät ovat joko täysin spekulatiivisia ja/tai niitä ei perusteltu tai täsmennetty määrällisesti riittävästi, jotta niistä voitaisiin tehdä merkityksellisiä päätelmiä. On myös virheellistä olettaa, että vientihinnat perustuisivat välttämättä tuotantokustannusten määrään, sillä hintatasoon voivat vaikuttaa monet muutkin tekijät, kuten hallituksen politiikka tai kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen.
(124)
Lisäksi niillä kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei ollut voimassa polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, Kiinan viennin hintojen todettiin olleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhaisemmat kuin unioniin suuntautuneen viennin hinnat.
(125)
Sen vuoksi pääteltiin, että jos toimenpiteet kumottaisiin, ainakin lyhyellä aikavälillä polkumyynti jatkuisi ja polkumyynnillä tapahtuva tuonti todennäköisesti kasvaisi, mikä painaisi hintoja alaspäin unionissa. Tämän perusteella ei ole syytä uskoa, että kiinalaiset hinnat nousisivat. Näin ollen vahingon toistuminen on todennäköistä, sillä tämä vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan kannattavuuteen sekä sen taloudelliseen elpymiseen, jota oli havaittavissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2. Polkumyyntituonnin vaikutus unionin tuotannonalaan - todennäköinen kehitys tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella
(126)
Kulutuksen ollessa kasvussa unionin tuotannonalan ja kolmansien maiden tuonnin markkinaosuudet laskivat, kun taas kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti. Koska indikaattorit ovat ristiriitaisia (unionin tuotannonalan yleinen elpyminen mutta markkinaosuuden menetys) ja talouden suhdanteet olivat poikkeuksellisen suotuisat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkittiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeistä kehitystä, jotta saataisiin selvempi kuva tulevista todennäköisistä suuntauksista. On muistettava, että hintojen alentamispaineen aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyyttä saattavat lisätä maailmantalouden kehitys ja sen vaikutukset kysyntään ja kulutukseen.
(127)
Unionin tuotannonalan myyntimäärissä unionin markkinoilla voitiin havaita selvä ja jatkuva laskusuuntaus Eurostatin oikaistujen tietojen ja unionin tuotannonalan myyntimäärien ja -hintojen kehitystä unionissa tammikuusta 2009 syyskuuhun 2009 koskevien tietojen perusteella. Myyntimäärä ylsi 52 prosenttiin vuoden 2008 vastaavien yhdeksän kuukauden aikana myydystä määrästä, vaikka keskimääräiset myyntihinnat pysyttelivät vuoden 2008 tasolla pitkäaikaisten sopimusten ja tuotannon leikkausten vuoksi.
(128)
Unionin tuotannonalan kannattavuus kehittyi huomattavan negatiivisesti. Voitot kutistuivat jatkuvasti, lopulta hyvin matalalle tasolle, ja putosivat jopa alle alkuperäisessä tutkimuksessa asetetun 6,5 prosentin voittotavoitteen.
(129)
Maailmanlaajuisen talouskriisin takia kysyntä unionissa supistui merkittävästi. Tämä vaikutti negatiivisesti myyntimääriin ja kannattavuuteen unionin markkinoilla. Unionin tuotannonalasta tuli haavoittuvampi sen taloudellisen aseman heikentymisen takia. Näissä olosuhteissa unionin tuotannonala ei kykenisi selviytymään niistä negatiivisista vaikutuksista, joita Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin lisääntyminen aiheuttaisi. Tilanne todennäköisesti pahenisi entisestään tällaisen tuonnin paineiden alla.
(130)
Kiinan tuonti supistui sekä hintojen osalta että vielä enemmän määrällisesti. Kiinan tuontihinnat laskivat 8 prosenttia eli enemmän kuin unionin tuotannonalan hinnat, jotka laskivat 2 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella ei havaittu hinnan alittavuutta eikä viitehinnan alittavuutta. Jos toimenpiteet eivät olisi olleet voimassa, Kiinan tuontihinnat olisivat alittaneet unionin tuotannonalan hinnat 3 prosentilla ja viitehinnan alittavuus olisi ollut 11 prosenttia. Lisäksi havaittiin, että jos toimenpiteet olisi kumottu, vapaille markkinoille tarkoitettujen määrien tuontihinnat olisivat olleet 22 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat ja viitehinnan alittavuus olisi ollut 38 prosenttia.
(131)
Havaittiin myös, että Kiinan vientihinnat sellaisilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei ollut suojanaan polkumyynnin vastaisia tulleja, olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin markkinoilla verrattuna tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana havaittuihin hintoihin, kuten kappaleessa 123 todetaan. Tämä on osoitus siitä, että talouden laskusuhdanteen aikana hintojen alentamispaine kasvaa.
(132)
Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen selvä laskeva suuntaus pääteltiin, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(133)
Katsottiin, että jos toimenpiteet kumotaan, Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti unioniin todennäköisesti kasvaisi huomattavasti ja painaisi hintoja alaspäin. Tällainen tilanne ei vaarantaisi pelkästään niitä huomattavia investointeja, jotka unionin tuotannonala on tehnyt tuotantonsa kehittämiseksi ja parantamiseksi, vaan myös tulevaisuuden markkinoiden eli aurinkoenergiasovelluksiin tarkoitetun piin tuotannon kehittämisen. Lisäksi viimeaikainen taloudellinen laskusuhdanne moninkertaistaa vahingon toistumisen todennäköisyyden.
H. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(134)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien edut.
(135)
Toimenpiteiden käyttöönottoa ei siis aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä on arvioitava tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat jo olleet voimassa, sekä mahdollisia nykyisistä toimenpiteistä asianomaisille osapuolille aiheutuneita kohtuuttomia haittavaikutuksia.
(136)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä tapauksessa toimenpiteiden jatkaminen ei ole unionin edun mukaista huolimatta polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä.
2. Unionin tuotannonalan edut
(137)
Vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutetut korkeat voittomarginaalit olivat tulosta myyntihintojen noususta. Tämän tilanteen ei odoteta jatkuvan tulevina vuosina.
(138)
Unionin tuotannonala on osoittanut olevansa elinkelpoinen ja kilpailukykyinen tuotannonala, joka kykenee mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Tästä on osoituksena kaikkien tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden positiivinen kehitys tarkastelujaksolla. Toimenpiteiden jatkuminen viimeisimmän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen auttoi korjaamaan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta ja eritoten hintatasoa unionin markkinoilla.
(139)
Unionin tuotannonala osoitti tarkastelujaksolla olevansa sitoutunut unionin piimarkkinoihin ja tehosti toimintaansa tuntuvasti. Unionin tuotannonala teki huomattavia investointeja tuotantokapasiteettinsa kasvattamisen lisäksi myös tutkimuksen ja teknologian kehittämiseen metallurgista prosessia varten sellaisen piin tuottamiseksi, jonka puhtausaste on korkea ja jota käytetään aurinkoenergiateollisuudessa.
(140)
Aurinkoenergiasovelluksissa käytettävän piin markkinat ovat uudet ja tulevaisuudennäkymiltään erinomaiset, koska aurinkoenergian käytön odotetaan kasvavan tulevina vuosina. Unionin tuotannonalan on siksi elintärkeää osallistua näille uusille markkinoille. Kaksi unionin tuottajaa suunnitteleekin kahden uuden aurinkoenergiasovelluksissa tarvittavaa piitä tuottavan laitoksen rakentamista unioniin, jotta osa unionin markkinoiden tarpeesta saadaan tyydytettyä. Tähän uuteen markkinasegmenttiin tehdyt investoinnit ovat erittäin riippuvaisia piin perinteisestä tuotannosta EU:ssa, sillä se on tärkein aurinkoenergiasovelluksissa käytettävän piin tuotannossa käytetty raaka-aine.
(141)
Lisäksi yksi unionin tuottajista ilmoitti suunnitelmistaan investoida Kiinassa uusiin tuotantolaitoksiin, joilla katettaisiin sekä perinteisen piin että aurinkoenergiasovelluksiin tarkoitetun piin odotettavasti kasvava kysyntä Kiinan markkinoilla.
(142)
Jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahingon toistuminen on siis erittäin todennäköistä ja vaarantaisi unionin tuotannonalan viimeaikaiset investoinnit. Sen vuoksi on unionin tuotannonalan edun mukaista jatkaa Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaisia toimenpiteitä.
3. Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden edut
(143)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa olleille etuyhteydettömille tuojille/kauppiaille. Vastaukset saatiin kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta, jotka olivat myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiä. Näiden yritysten huomautuksia käsitellään jäljempänä käyttäjien etua koskevassa jaksossa. Yksi tuoja/kauppias ilmoittautui muttei vastannut kyselylomakkeeseen.
(144)
Koska tuojat voivat Kiinan ohella hankkia piitä ilman polkumyyntitulleja sekä unionin tuottajilta että kolmansista maista kuten Norjasta ja Brasiliasta, joiden osuus unionin markkinoista on yli 56 prosenttia, unionin markkinoilla katsotaan olevan tarpeeksi kilpailua.
(145)
Ottaen huomioon edellä olevat seikat ja koska yksikään kauppias ei tehnyt yhteistyötä eikä vastaväitteitä esitetty, pääteltiin, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut huomattavia negatiivisia vaikutuksia niiden taloudelliseen tilanteeseen ja että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuttaisi tuojiin.
4. Käyttäjien edut
(146)
Kemianalan käyttäjäjärjestö EUSMET jätti tämänhetkisen, polkumyynnin tarkasteluun rajoittuvan välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa olleille etuyhteydettömille käyttäjille ja niiden järjestöille. Tutkimuksessa teki yhteistyötä kaksitoista käyttäjää, joista osa oli sisäisen jalostuksen menettelyyn asetetun kiinalaisen piin suuria tuojia. Lisäksi eräs toinen käyttäjäjärjestö teki yhteistyötä toimittamalla huomautuksia.
(147)
Piin suurimmat teolliset käyttäjät unionissa ovat kemianteollisuus 60 prosentin ja alumiiniteollisuus 40 prosentin osuudella unionin kulutuksesta.
(148)
Kemianteollisuudelle pii on tärkein raaka-aine, jota tarvitaan sekä silikonien tuotannossa monenlaisiin sovelluksiin eritoten auto- ja rakennusteollisuudessa että polypiin tuotannossa elektroniikka- ja aurinkoenergiateollisuudessa. Piin osuus eri silikonilajien ja polypiin tuotantokustannuksista vaihtelee 2:sta 35 prosenttiin erityyppisten jatkojalostustuotteiden tuotantoprosessien mukaan. Piin osuus silikonien kokonaistuotantokustannuksista on keskimäärin 11-21 prosenttia ja polypiin kustannuksista 2-10 prosenttia. Jos polkumyyntitulli on 19 prosenttia, tuotantokustannuksiin kohdistuvan vaikutuksen arvioidaan olevan 2-4 prosenttia niillä kemianteollisuuden käyttäjillä, jotka hankkivat kaiken tarvitsemansa piin Kiinasta. Muihin kemianalan käyttäjiin kohdistuva vaikutus on pienempi.
(149)
Osa tutkimuksessa yhteistyötä tehneistä kemianalan yrityksistä oli sisäisen jalostuksen menettelyyn asetetun kiinalaisen piin suuria tuojia ja näin ollen vapautettu polkumyyntitulleista. Ne kuitenkin väittivät, etteivät ne voi ottaa tullia kantaakseen eivätkä siirtää sitä asiakkailleen ja että sisäisen jalostuksen menettely ei poista voimassa olevien toimenpiteiden aiheuttamaa rasitetta, sillä niiden on sidottava huomattavia resursseja raskaisiin tulli- ja muihin hallinnollisiin menettelyihin. Lisäksi ne katsoivat olevansa pakotettuja investoimaan uusiin laitoksiin Kiinassa ollakseen lähellä halpoja raaka-aineita ja tullakseen kilpailukykyisemmiksi Aasian markkinoilla.
(150)
Alumiiniteollisuudelle pii on tärkeä raaka-aine myös valuseosten tuotannossa alumiinivalimoissa. Näitä seoksia käytetään lähinnä auto- ja rakennusteollisuudessa. Piin osuus niiden tuotantokustannuksista on 8-10 prosenttia riippuen siitä, minkä laatuista niiden käyttämä, piitä jo sisältävä metalliromu on. Useimmat tutkimuksessa yhteistyössä toimineista alumiinivalimoista ostivat piinsä muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta polkumyyntitulleja siksi, että niiden tuotteet oli tarkoitettu pääasiassa unionin markkinoille, joten ne eivät voineet hyödyntää sisäisen jalostuksen menettelyä. Jos polkumyyntitulli on 19 prosenttia, tuotantokustannuksiin kohdistuvan vaikutuksen arvioidaan olevan noin 2 prosenttia niillä alumiiniteollisuuden käyttäjillä, jotka hankkivat kaiken tarvitsemansa piin Kiinasta. Muihin alumiinin käyttäjiin kohdistuva vaikutus on pienempi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että alumiinivalimojen kannattavuus ei ollut erityisen hyvä ja niiden pienen marginaalin takia piin hinnan nousu vaikutti negatiivisesti niiden voittoihin.
(151)
Kemianteollisuuden palveluksessa on noin 14 000 työntekijää ja alumiiniteollisuuden 6 000. Tarkastelujaksolla työllisyys kasvoi 8 prosenttia kemianteollisuudessa ja pysyi muuttumattomana alumiiniteollisuudessa.
(152)
Kaikki käyttäjät vastustivat voimakkaasti toimenpiteiden jatkamista sillä perusteella, että toimenpiteet olivat jo olleet voimassa liian kauan, että ne nostivat piin hintaa unionin markkinoilla keinotekoisesti ja alkuperästä riippumatta ja että unionin tuotannonala ei ollut kärsinyt vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä väite ei kuitenkaan ole perusteltu, koska kiinalaisten viejien markkinaosuus sisäiseen jalostukseen tarkoitetun piin viennissä on erittäin korkea ja vapaaseen liikkeeseen tarkoitetusta piistä vallitsee kilpailu. Vaikka havaittiinkin, että suurin osa unionin tuotannonalaa ei kärsinyt vahinkoa, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa oli otettava huomioon myös vahingon toistumisen todennäköisyys. Kuten edellä (erityisesti kappaleessa 133) todetaan, toistuminen havaittiin tässä tapauksessa todennäköiseksi.
(153)
EUSMET väitti, että unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pulaa piistä, ja perusteli väitteensä sillä, että kolmansien maiden tuottajat eivät olleet toimittaneet joidenkin sen jäsenten tilauksia. Tätä väitettä ei kuitenkaan perusteltu. Arvioidessaan markkinoilla käytettävissä olevaa kapasiteettia EUSMET otti huomioon ainoastaan unionin tuottajien kapasiteetin ja jätti huomioimatta tuonnin kolmansista maista, myös sisäisen jalostuksen menettelyyn Kiinasta tulevan tuonnin. Päätelmänä siis säilyy, että pulaa ei ollut ja että markkinoiden kysyntä olisi voitu tyydyttää unionin tuotannonalan myynnillä ja tuonnilla.
(154)
EUSMET väitti myös, että unionin tuotannonala rajoitti tahallaan tuotantoa kausiseisokein ja näin supisti myyntiä unionin markkinoilla tarkoituksenaan säädellä myyntihintoja. Yksi unionin tuottaja oli turvautunut tuotantoseisokkeihin, mutta näinä kausina sillä oli riittävästi varastoja, joista toimittaa tuotteita asiakkailleen voimassa olevien pitkäaikaisten sopimusten mukaisesti. Eräs toinen unionin tuottaja vähensi tuotantoaan, mutta vasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen eikä toistuvasti. Siksi EUSMETin väitteen, että seisokeilla pyrittiin säätelemään hintoja, todettiin olevan perusteeton.
(155)
Käyttäjät haluavat ymmärrettävästi hankkia vapaasti halpoja raaka-aineita ollakseen kilpailukykyisempiä. Ne pitävät hankinnan vapautta olennaisen tärkeänä, koska rajoittamaton piin saanti tulee niiden näkemyksen mukaan olemaan tulevaisuudessa yhä tärkeämpää, koska piin kysynnän odotetaan kasvavan vuoteen 2013 mennessä suurelta osin aurinkoenergiaan liittyvien hankkeiden myötä. EUSMET väitti, että kysynnän kasvaessa unionin piimarkkinoilla puutekin tulee vuotta 2013 lähestyttäessä kasvamaan. Oletusten perustana olevat toimitetut numerotiedot kuitenkin osoittavat, että unionin kulutus tulee vuonna 2013 edelleen olemaan matalampi kuin tarkastelujaksolla vallinnut kulutus. Siksi ei ole mitään syytä, etteikö piin tulevaan kysyntään pystyttäisi vastaamaan. Hankinnan vapaus ei myöskään ole riittävä peruste hyväksyä polkumyyntikäytänteitä. Kilpailu unionin markkinoilla edellyttää, että toimintaedellytykset ovat yhtäläiset kaikille toimijoille.
(156)
Kemianalan käyttäjät myös korostivat, että unionin tuotannonala pysyisi merkittävänä hankintalähteenä siksi, että se takaa tarkasteltavana olevan tuotteen lyhyen aikavälin saatavuuden, tarjonnan luotettavuuden ja kiinalaistuotetta korkeampilaatuisen tuotteen.
(157)
Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut merkittävää negatiivista vaikutusta niiden liiketoimintaan. Eräät kemianteollisuuden käyttäjät jopa lisäsivät huomattavasti piin tuontiaan Kiinasta tarkastelujaksolla, ja niistä useimpien taloudellinen tilanne oli hyvä. Yhteenvetona katsottiin, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevien edellisten tarkastelujen tapaan toimenpiteiden jatkamisella ei olisi merkittävää negatiivista vaikutusta teollisiin käyttäjiin, kun muistetaan, että ehdotetut toimenpiteet olisivat huomattavasti edellisiä alhaisemmat.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(158)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista.
I. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(159)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että toimenpiteitä jatkettaisiin mutta matalammalla tasolla. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja vaatimuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut asiaan liittyvät huomautukset analysoitiin, mutta ne eivät johtaneet niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden muuttumiseen, joiden perusteella päätettiin jatkaa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa.
(160)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun tuloksena ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti Kiinasta tuotavalle tarkasteltavana olevalle tuotteelle olisi määrättävä polkumyyntitulli, joka on joko voimassa olevien toimenpiteiden perustana olevan vahinkomarginaalin tai tässä tarkastelussa havaittujen polkumyyntimarginaalien suuruinen, sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi.
(161)
Näin ollen toimenpiteet asetetaan havaittujen polkumyyntimarginaalien tasolle eli 16,3 prosenttiin yksilöllisen kohtelun saaneen ainoan yritysryhmän osalta ja 19,0 prosenttiin kaikkien muiden yritysten osalta.
(162)
Tällä perusteella toimenpiteitä, jotka laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 42/2007 (13) koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, olisi perusasetuksen 13 artiklan mukaisen tutkimuksen seurauksena jatkettava, mutta 161 kappaleessa vahvistetuilla tasoilla.
(163)
Korean tasavallassa toimivien viejien, jotka aikovat pyytää vapautusta laajennetusta polkumyyntitullista perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti, on täytettävä kyselylomake, jotta komissio voi määrittää, voidaanko vapautus myöntää. Tällainen vapautus voidaan myöntää sen jälkeen, kun on arvioitu tarkasteltavana olevan tuotteen markkinatilanne, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, hankinnat, myynti, näyttö polkumyynnistä sekä todennäköisyys sellaisten käytäntöjen jatkumisesta, joille ei ole riittävää syytä tai taloudellista perustetta. Tavallisesti komissio tekee myös tarkastuskäynnin paikan päälle. Pyynnöt olisi osoitettava komissiolle ja mukaan olisi liitettävä kaikki asian kannalta olennaiset tiedot ja erityisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvän tuotantotoiminnan ja myynnin mahdollisia muutoksia koskevat tiedot,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, nykyisin CN-koodiin 2804 69 00 kuuluvan piin tuonnissa.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattu tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Tulli
Taric-lisäkoodi
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Kaikki muut yritykset
19 %
A999
3. Pidetään voimassa Kiinan kansantasavallan kaikkien muiden yritysten tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin (19,0 prosenttia) laajentaminen koskemaan Korean tasavallasta lähetettyä 1 kohdassa kuvattua tuotetta riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta (Taric-koodi 2804690010).
4. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Edellä 1 artiklan 3 kohdassa mainitusta laajennetusta tullista vapauttamista koskevat pyynnöt on tehtävä kirjallisesti jollakin unionin virallisista kielistä, ja hakijan valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne.
2. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
Belgium
Faksi: +32 22956505
3. Komissio voi asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan myöntää päätöksellä vapautuksen 1 artiklan 3 kohdassa mainitusta laajennetusta tullista sellaisten yritysten tuonnille, jotka eivät kierrä tällä asetuksella käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja se on voimassa viiden vuoden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 25 päivänä toukokuuta 2010.