RÅDETS AFGØRELSE
af 8. juni 2010
rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud
(2010/320/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 126, stk. 9, og artikel 136,
under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 136, stk. 1, litra a), i TEUF kan der vedtages specifikke foranstaltninger for de medlemsstater, der har euroen som valuta, med henblik på at styrke samordningen og overvågningen af deres budgetdisciplin.
(2)
Artikel 126 i TEUF fastsætter, at medlemsstaterne skal undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud, og fastlægger med henblik herpå proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Stabilitets- og vækstpagten, som i sin korrigerende del foreskriver gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, udgør den ramme, der kan benyttes som støtte for offentlige politikker med henblik på en hurtig tilbagevenden til sunde budgetstillinger under hensyntagen til den økonomiske situation.
(3)
Den 27. april 2009 besluttede Rådet efter artikel 104, stk. 6, i i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland, og rettede henstillinger med henblik på korrektion af det underskud senest i 2010 i medfør af artikel 104, stk. 7, i TEF og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1). Rådet fastsatte ligeledes, at Grækenland skulle træffes virkningsfulde foranstaltninger senest den 27. oktober 2009. Den 30. november 2009 fastlagde Rådet i overensstemmelse med artikel 126, stk. 8, i TEUF, at Grækenland ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger; følgelig pålagde Rådet den 16. februar 2010 i henhold til artikel 126, stk. 9, i TEUF Grækenland at træffe foranstaltninger med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 (i det følgende benævnt »Rådets afgørelse i henhold til artikel 126, stk. 9«). Rådet fastsatte ligeledes, at der skulle træffes virkningsfulde foranstaltninger senest den 15. maj 2010.
(4)
I artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 fastsættes det, at hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 126, stk. 9, i TEUF, og uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af pålægget, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage et revideret pålæg efter artikel 126, stk. 9, i TEUF.
(5)
Ifølge Kommissionen tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009, som dannede grundlag for det oprindelige pålæg, der blev rettet til Grækenland, forventedes BNP at falde med ¼ % i 2010 og stige igen fra 2011, hvor der var forudset en økonomisk vækst på 0,7 %. Der forventes nu et kraftigt fald i det reale BNP i 2010, efterfulgt af en yderligere nedgang i 2011. Derefter forventes der en gradvis tilbagevenden til vækst. Denne markante forværring af den økonomiske situation medfører en tilsvarende forringelse af udsigterne for de offentlige finanser i en situation med uændret politik. Hertil kommer opjusteringen af det offentlige underskud for 2009 (fra et forventet 12,7 % af BNP på tidspunktet for Rådets afgørelse efter artikel 126, stk. 9, til 13,6 % af BNP ifølge den finanspolitiske indberetning, som Grækenland fremsendte den 1. april 2010) med risiko for en yderligere opjustering (i størrelsesordenen 0,3 til 0,5 % af BNP) efter afslutningen af de undersøgelser, Eurostat er i færd med at gennemføre sammen med de græske statistiske myndigheder (2). Endelig har bekymringerne på markederne med hensyn til udsigterne for de offentlige finanser givet sig udslag i en kraftig stigning i risikopræmierne på offentlig gæld, hvilket har gjort det endnu vanskeligere at kontrollere udviklingen i det offentlige underskud og den offentlige gæld. Ifølge den foreløbige vurdering, Kommissionen foretog i marts 2010, gennemførte Grækenland som ønsket de finanspolitiske foranstaltninger, der skulle sikre, at man nåede det planlagte underskudsmål for 2010. Imidlertid betyder den bratte ændring i den økonomiske situation, at disse planer ikke længere kan betragtes som gyldige, og det kræver endnu mere drastiske foranstaltninger i løbet af indeværende år. Samtidig indebærer den alvorlige økonomiske nedgang, som nu kan forventes, at det ikke vil være muligt at opnå den oprindeligt planlagte nedbringelse af underskuddet. Det kan anses, at uventede negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser har gjort sig gældende i Grækenland, og det er derfor berettiget at fremsætte reviderede henstillinger efter artikel 136 og artikel 126, stk. 9, i TEUF.
(6)
På baggrund af ovenstående fremgår det, at den frist, der var fastsat i Rådets afgørelse i henhold til artikel 126. stk. 9, for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland, må forlænges med to år til 2014.
(7)
Den offentlige bruttogæld var ved udgangen af 2009 på 115,1 % af BNP. Dette er blandt de højeste gældskvoter i EU og er langt højere end traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Desuden er der risiko for, at dette tal vil blive yderligere opjusteret (med 5-7 procentpoints) som følge af de igangværende statistiske undersøgelser. Hvis man skal opnå den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig og som i betragtning af omstændighederne er mulig, vil gældsstigningen skulle vende fra 2014. Foruden de konstant høje offentlige underskud har en række ikke-balanceførte transaktioner i høj grad bidraget til at øge gælden. Dette har medvirket til at undergrave markedets tillid til den græske regerings evne til fremover at betjene gælden. Der er et ekstremt hastende behov for, at Grækenland træffer afgørende foranstaltninger i et hidtil uset omfang vedrørende sit underskud og de øvrige faktorer, der medvirker til at øge gælden, således at stigningen i gældskvoten vendes, og gælden igen hurtigst muligt kan markedsfinansieres.
(8)
På baggrund af den meget alvorlige forringelse af den græske offentlige finansielle situation har medlemsstaterne i euroområdet besluttet at yde stabilitetsstøtte til Grækenland for at sikre den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed, sammen med den multilaterale bistand, der ydes af Den Internationale Valutafond. Støtten ydet af medlemsstaterne i euroområdet antager form af en samling bilaterale lån, som koordineres af Kommissionen. Långiverne har besluttet, at deres støtte vil være betinget af, at Grækenland respekterer denne afgørelse. Grækenland forventes navnlig at gennemføre de foranstaltninger, der er specificeret i denne afgørelse i overensstemmelse med den heri angivne tidsplan -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Grækenland bringer det nuværende uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2014.
2. Tilpasningen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud skal sigte mod at opnå et offentligt underskud på ikke over 18 508 mio. EUR (8,0 % af BNP) i 2010, 17 065 mio. EUR (7,6 % af BNP) i 2011, 14 916 mio. EUR (6,5 % af BNP) i 2012, 11 399 mio. EUR (4,9 % af BNP) i 2013 og 6 385 mio. EUR (2,6 % af BNP) i 2014. Med henblik herpå skal der i perioden 2009-2014 opnås en forbedring af den strukturelle saldo på mindst 10 % af BNP.
3. Den i stk. 2 omhandlede planlagte tilpasning forudsætter, at den årlige ændring i den konsoliderede offentlige bruttogæld ikke overstiger 34 058 mio. EUR i 2010, 17 365 mio. EUR i 2011, 15 016 mio. EUR i 2012, 11 599 mio. EUR i 2013 og 7 885 mio. EUR i 2014. På grundlag af de aktuelle BNP-fremskrivninger vil den tilsvarende udvikling i gældskvoten være 133,2 % i 2010, 145,2 % i 2011, 148,8 % i 2012, 149,6 % i 2013 og 148,4 % i 2014.
Artikel 2
1. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af juni 2010:
a)
en lov om indførelse af en progressiv beskatningsskala for alle indtægtskilder og en horisontalt ensrettet behandling af indtægter fra arbejds- og kapitalaktiver
b)
en lov om ophævelse af alle fravigelser og selvstændige beskatningsbestemmelser i skattesystemet, herunder indtægter fra særlige tillæg til offentlige tjenestemænd
c)
ophævelse af budgetbevillingerne i reserven til uforudsete udgifter med henblik på at spare 700 mio. EUR
d)
ophævelse af størsteparten af budgetbevillingen til solidaritetsydelser (undtagen en del til fattigdomslempelse) med henblik på at spare 400 mio. EUR
e)
reduktion af de højeste pensioner med henblik på at spare 500 mio. EUR på helårsbasis (350 mio. EUR i 2010)
f)
reduktion af påske-, sommer- og julebonusser og tillæg til offentlige tjenestemænd med henblik på at spare 1 500 mio. EUR på helårsbasis (1 100 mio. EUR i 2010)
g)
ophævelse af påske-, sommer- og julebonusser til pensionister, dog med beskyttelse af pensionister med de laveste pensioner, med henblik på at spare 1 900 mio. EUR på helårsbasis (1 500 mio. EUR i 2010)
h)
forhøjelse af momssatsen, således at der opnås et udbytte på mindst 1 800 mio. EUR på helårsbasis (800 mio. EUR i 2010)
i)
forhøjelse af afgifterne på brændstof, tobak og alkohol, således at der opnås et udbytte på mindst 1 050 mio. EUR på helårsbasis (450 mio. EUR i 2010)
j)
lovgivning til gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet (3)
k)
en lov om reform og forenkling af den offentlige forvaltning på lokalt niveau med henblik på at mindske driftsomkostningerne
l)
oprettelse af en task force, der skal forbedre udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde
m)
en lov med henblik på at forenkle opstart af nye virksomheder
n)
en reduktion af de offentlige investeringer på 500 mio. EUR i forhold til planerne
o)
overførsel af budgetbevillingerne til samfinansiering af struktur- og samhørighedsfonde til en særlig central konto, som ikke kan anvendes til andre formål
p)
oprettelse af en uafhængig fond for finansiel stabilitet, som skal tage sig af eventuelle kapitalunderskud og opretholde soliditeten i den finansielle sektor ved at tilvejebringe kapitaltilførsel til banker, alt efter behov
q)
forstærket overvågning af banker med mere personale, hyppigere rapportering og kvartalsvise stresstest.
2. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af september 2010:
a)
inkludering i budgetforslaget for 2011 af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, der beløber sig til mindst 3 % af BNP (4,1 % af BNP, hvis fremførsler fra foranstaltninger, der er gennemført i 2010, tages i betragtning). Budgettet skal navnlig omfatte følgende foranstaltninger (eller under exceptionelle omstændigheder foranstaltninger, der frembringer tilsvarende besparelser): en reduktion af den samlede offentlige sektors mellemliggende forbrug på mindst 300 mio. EUR i forhold til 2010-niveauet (ud over besparelserne fra den i dette stykke nævnte reform af den offentlige forvaltning og de lokale forvaltninger), fastfrysning af indeksreguleringen af pensioner (med henblik på at spare 100 mio. EUR), en midlertidig kriseafgift på særdeles rentable virksomheder (der giver yderligere indtægter på mindst 600 mio. EUR pr. år i 2011, 2012 og 2013), skønsmæssig skatteansættelse (presumptive taxation) af selvstændige (med et provenu på mindst 400 mio. EUR i 2011 og endnu mere i 2012 og 2013), udvidelse af momsgrundlaget til at omfatte visse tjenesteydelser, som i øjeblikket er fritaget, og flytte 30 % af varer og tjenesteydelser fra den nedsatte sats til den generelle sats (med et provenu på 1 mia. EUR), gradvis indførelse af en grøn afgift på CO2-emissioner (med et provenu på mindst 300 mio. EUR i 2011), den græske regerings gennemførelse af den lovgivningsmæssige reform af den offentlige forvaltning og reorganisering af de lokale forvaltninger (med henblik på at mindske omkostningerne med mindst 500 mio. EUR i 2011 og yderligere 500 mio. EUR i både 2012 og 2013), en reduktion af indenlandsk finansierede investeringer (på mindst 1 mia. EUR) ved at prioritere investeringsprojekter, som finansieres via EU's strukturfonde, incitamenter til at berigtige overtrædelser af bestemmelserne om arealanvendelse (med et provenu på mindst 1 500 mio. EUR fra 2011 til 2013, heraf mindst 500 mio. EUR i 2011), opkrævning af indtægter fra spillelicenser (mindst 500 mio. EUR fra salg af licenser og 200 mio. EUR i form af licensafgifter), udvidelse af grundlaget for beskatning af fast ejendom ved at opdatere værdien af aktiver (med henblik på at opnå yderligere indtægter på mindst 500 mio. EUR), højere beskatning af løn i naturalier, herunder beskatning af billeasingydelser (med mindst 150 mio. EUR), højere beskatning af luksusvarer (på mindst 100 mio. EUR), en særafgift på uautoriserede etablissementer (med henblik på et provenu på 800 mio. EUR pr. år) og erstatning af kun 20 % af det personale i den offentlige sektor, der går på pension (centralforvaltningen, kommunerne, offentlige selskaber, lokale forvaltninger, statsagenturer og andre offentlige institutioner)
b)
en lov om reform af pensionssystemet med henblik på at sikre dets bæredygtighed på mellemlang og lang sigt. Loven bør især indføre en ensartet lovpligtig pensionsalder på 65 år (også for kvinder), en fusion af de eksisterende pensionsfonde i tre fonde og et ensartet nyt pensionssystem for alle nuværende og fremtidige ansatte (med virkning fra den 1. januar 2013), nedsættelse af den øvre pensionsgrænse, gradvis forhøjelse af minimumsperioden for pensionsbidrag med henblik på fuld pension fra 37 til 40 år (i 2015), fastsættelse af minimumspensionsalderen til 60 år pr. 1. januar 2011 (også for arbejdstagere i hårde og vanskelige erhverv og personer, der har betalt pensionsbidrag i 40 år), afskaffelse af de særlige regler, der gælder for personer, der er forsikret før 1993 (med opretholdelse af erhvervede rettigheder), en betydelig indskrænkning af listen over hårde og vanskelige erhverv, nedsættelse af pensionsydelserne (med 6 % pr. år) for personer, der pensioneres i alderen 60-65 år med en pensionsbidragsperiode på under 40 år, oprettelse af en automatisk justeringsmekanisme, som sammenkæder pensionsalder med øget forventet levetid (fra 2020), indførelse af en behovsvurderet garanteret minimumsindkomst for ældre over den lovpligtige pensionsalder, indførelse at strengere betingelser og regelmæssig nyvurdering af kriterierne for adgang til invalidepensioner, ændring af pensionstildelingsmodellen i den bidragsbaserede ordning for at skabe bedre sammenhæng mellem betalte bidrag og modtagne ydelser (med en periodiseringssats på gennemsnitligt højst 1,2 % om året) og en udvidelse af beregningen af pensionsberettiget indkomst til at omfatte indkomst i hele livet (med opretholdelse af erhvervede rettigheder). Gennemførelsen af denne lov skulle kunne nedbringe den forventede stigning i pensionsudgifterne til en BNP-kvote, der ligger under gennemsnittet i euroområdet, i løbet af de næste årtier og skulle kunne begrænse stigningen i den offentlige sektors pensionsudgifter over perioden 2010-2060 til mindre end 2,5 % af BNP
c)
styrkelse af revisionsmyndigheden (general accounting office) og sikring mod eventuel politisk indblanding i datafremskrivning og regnskab
d)
udkast til en reform af lønlovgivningen i den offentlige sektor, herunder især oprettelsen af en enkelt betalingsmyndighed til betaling af lønninger, indførelse af ensartede principper og en tidsplan med henblik på at etablere en rationaliseret og ensartet lønramme for den offentlige sektor, der gælder for både den statslige sektor, de lokale myndigheder og andre agenturer
e)
lovgivning, der øger effektiviteten i skatteforvaltningen og -kontollerne
f)
lancering af en uafhængig gennemgang af den offentlige forvaltning og af eksisterende sociale programmer
g)
offentliggørelse af månedlige statistikker (på kassebasis) over indtægter, udgifter, finansiering og udgiftsrestancer, som foreligger for den »tilgængelige offentlige forvaltning« og dens underordnede enheder
h)
en handlingsplan for at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data, særligt ved at styrke kontrolmekanismerne hos de statistiske myndigheder og hos revisionsmyndigheden (general accounting office) og ved at sikre effektivt personligt ansvar i tilfælde af fejlmeldinger, således at det sikres, at der sker en hurtig levering af offentlige data af høj kvalitet som krævet i forordning (EF) nr. 2223/96 (4), (EF) nr. 264/2000 (5), (EF) nr. 1221/2002 (6), (EF) nr. 501/2004 (7), (EF) nr. 1222/2004 (8), (EF) nr. 1161/2005 (9), (EF) nr. 223/2009 (10) og (EF) nr. 479/2009 (11)
i)
regelmæssig offentliggørelse af informationer om den finansielle situation i offentlige virksomheder og andre offentlige enheder, som ikke er klassificeret som en del af den offentlige forvaltning (herunder detaljerede indkomstopgørelser, balancer og data vedrørende beskæftigelse og lønudgifter).
3. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af december 2010:
a)
endelig indførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 2, litra a) og d)
b)
udarbejdelse af et udkast til lovgivning til styrkelse af de finanspolitiske rammer. Dette bør navnlig omfatte etablering af en mellemsigtet finanspolitisk ramme, oprettelse af en obligatorisk reserve til uforudsete udgifter i budgettet svarende til 10 % af de samlede bevillinger, etablering af bedre mekanismer for udgiftskontrol og etablering af et uafhængigt finanspolitisk agentur, der yder rådgivning og ekspertise vedrørende finanspolitiske spørgsmål
c)
en lov med henblik på at reformere lønforhandlingssystemet i den private sektor, hvorunder betalingssatserne for overtidsarbejde bør nedskæres, forvaltningen af arbejdstid bør gøres mere fleksibel, og det i henhold til lokale aftaler bør være muligt at fastsætte en lønvækst, der er lavere end i de sektorspecifikke aftaler
d)
en lov om mindsteløn for at indføre aflønning under mindstelønnen for risikogrupper som f.eks. unge og langtidsledige og træffe foranstaltninger for at sikre, at den nuværende mindsteløn fastholdes i nominelle termer i tre år
e)
reform af lovgivningen om jobbeskyttelse med henblik på at forlænge prøvetiden for nye job til ét år, generelt nedskære fratrædelsesgodtgørelserne og sikre, at der gælder de samme betingelser for fratrædelsesgodtgørelse for arbejdere og funktionærer, hæve minimumstærsklen for at reglerne om kollektive afskedigelser finder anvendelse, navnlig i større selskaber, og fremme en mere udstrakt brug af midlertidige kontrakter
f)
betydelig forøgelse af udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde
g)
indførelse af et nyt system til forvaltning af lægemidler, som fremmer anvendelsen af generiske lægemidler
h)
etablering af et ensartet system for offentlige indkøb med en central indkøbsmyndighed, således at der navnlig sikres solide udbudsprocedurer samt forudgående og efterfølgende kontrol
i)
lovgivning til at forenkle og fremskynde proceduren for udstedelse af licenser til virksomheder, industrielle aktiviteter og erhverv
j)
ændring af de institutionelle rammer hos den græske konkurrencemyndighed for at øge dens uafhængighed, fastsætte rimelige frister for undersøgelser og beslutningstagning og give den beføjelse til at afvise klager
k)
bedre forvaltning af offentlige aktiver med henblik på at rejse mindst 1 mia. EUR pr. år i perioden 2011-2013
l)
foranstaltninger med sigte på at fjerne de nuværende restriktioner for fri udveksling af tjenesteydelser.
4. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af marts 2011:
a)
endelig indførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 3, litra b).
5. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af juni 2011:
a)
en rationaliseret og ensartet lønramme for den offentlige sektor, der gælder for både den statslige sektor, de lokale myndigheder og andre agenturer, og hvor aflønningen afspejler produktivitet og opgaver
b)
foranstaltninger til gennemførelse af konklusionerne fra eksterne og uafhængige undersøgelser af de offentlige forvaltningers funktion
c)
styrkelse af arbejdstilsynet, som skal forsynes fuldt ud med kvalificeret personale og have kvantitative mål for det antal af kontroller, der skal udføres.
6. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af september 2011:
a)
inkludering i budgetforslaget for 2012 af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger svarende til mindst 2,2 % af BNP. Budgettet skal navnlig omfatte følgende foranstaltninger (eller under exceptionelle omstændigheder foranstaltninger, der frembringer tilsvarende besparelser): yderligere udvidelse af momsgrundlaget ved at flytte varer og tjenesteydelser fra en nedsat sats til en normal sats (med henblik på at opkræve yderligere mindst 300 mio. EUR), yderligere mindskelse af antallet af offentligt ansatte ud over reglen om en nyansættelse for hver fem. pensionering i den offentlige sektor (med henblik på at spare mindst 600 mio. EUR), indførelse af punktafgifter på alkoholfrie drikkevarer (for i alt mindst 300 mio. EUR), udvidelse af beskatning af fast ejendom ved at opdatere værdien af aktiver (med henblik på at skabe ekstraindtægter på mindst 500 mio. EUR), reorganisering af underordnede forvaltninger (med henblik på at spare mindst 500 mio. EUR), reduktion af den samlede offentlige sektors mellemliggende forbrug (på mindst 300 mio. EUR i forhold til 2011-niveauet), nominel fastfrysning af pensioner, forøgelse af effektiviteten i den skønsmæssige skatteansættelse (presumptive taxation) af selvstændige (med sigte på at opkræve mindst 100 mio. EUR), mindskelse af overførsler til offentlige virksomheder (på mindst 800 mio. EUR) efter deres omstrukturering, behovsvurdering i forbindelse med arbejdsløshedsunderstøttelse (med henblik på at spare 500 mio. EUR), opkrævning af yderligere indtægter fra spillelicenser (mindst 225 mio. EUR fra salg af licenser og 400 mio. EUR fra licensafgifter)
b)
mindskelse af skattemæssige hindringer for fusioner og overtagelser
c)
forenkling af toldklareringsproceduren for eksport og import
d)
yderligere forøgelse af udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde
e)
fuld gennemførelse af dagsordenen for bedre regulering med henblik på at mindske den administrative byrde med 20 % (i forhold til 2008).
7. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af december 2011:
a)
endelig indførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 6, litra a)
b)
styrkelse af ledelseskapaciteten hos alle forvaltningsmyndigheder og mellemliggende organer for operationelle programmer som led i referencerammen for den nationale strategi 2007-2013 og deres ISO-certificering 9001:2008 (kvalitetsstyring).
Artikel 3
Grækenland samarbejder fuldt ud med Kommissionen og videregiver efter begrundet anmodning fra Kommissionen straks alle de data eller dokumenter, der er behov for til at overvåge, om denne afgørelse efterkommes.
Artikel 4
1. Grækenland forelægger hvert kvartal Rådet og Kommissionen en rapport med en redegørelse for de politiske foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne afgørelse.
2. De i stk. 1 nævnte rapporter skal indeholde detaljerede oplysninger om:
a)
de konkrete foranstaltninger, der inden forelæggelsen af rapporten er gennemført for at efterkomme denne afgørelse, herunder foranstaltningernes kvantificerede budgetmæssige konsekvenser
b)
de konkrete foranstaltninger, der efter forelæggelsen af rapporten er planer om at gennemføre for at efterkomme denne afgørelse, samt tidsplanen for gennemførelsen heraf og et skøn over foranstaltningernes budgetmæssige konsekvenser
c)
den månedlige gennemførelse af statsbudgettet
d)
socialsikringens og de lokale myndigheders budgetgennemførelse og anvendelsen af midler uden for budgettet vedrørende kortere perioder end et år
e)
regeringens udstedelse af gældspapirer og tilbagebetaling
f)
udviklingen i den permanente og midlertidige beskæftigelse i den offentlige sektor
g)
ikke-afholdte offentlige udgifter (kumulerede restancer)
h)
den finansielle situation i offentlige virksomheder og andre offentlige enheder.
3. Kommissionen og Rådet analyserer rapporterne for at vurdere, hvorvidt Grækenland har handlet i overensstemmelse med denne afgørelse. I forbindelse med disse vurderinger kan Kommissionen angive, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at følge tilpasningsplanerne i denne afgørelse med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud.
Artikel 5
Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.
Artikel 6
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Luxembourg, den 8. juni 2010.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
annettu 8 päivänä kesäkuuta 2010,
joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi
(2010/320/EU)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan,
ottaa huomioon komission suosituksen,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
SEUT-sopimuksen 136 artiklan 1 kohdassa määrätään mahdollisuudesta toteuttaa niitä jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, koskevia toimenpiteitä, joilla tehostetaan kyseisten jäsenvaltioiden talousarvioita koskevan kurinalaisuuden yhteensovittamista ja sen valvontaa.
(2)
SEUT-sopimuksen 126 artiklassa määrätään, että jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä, ja vahvistetaan tätä tarkoitusta varten liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Vakaus- ja kasvusopimus, jonka korjaavalla osiolla pannaan täytäntöön liiallisia alijäämiä koskeva menettely, tarjoaa tukikehyksen julkisen talouden rahoitusaseman ripeään tervehdyttämiseen tähtäävälle hallitusten politiikalle, jossa otetaan huomioon talouden tilanne.
(3)
Neuvosto päätti 27 päivänä huhtikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa oli liiallinen alijäämä, ja antoi EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (1) 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti suosituksia mainitun alijäämän poistamiseksi viimeistään vuonna 2010. Neuvosto myös asetti Kreikalle tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 27 päivän lokakuuta 2009. Neuvosto totesi 30 päivänä marraskuuta 2009 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti, ettei Kreikka ollut toteuttanut tuloksellisia toimia; tämän vuoksi neuvosto vaati 16 päivänä helmikuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti Kreikkaa toteuttamaan toimenpiteitä liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2012, jäljempänä ’126 artiklan 9 kohdan nojalla tehty neuvoston päätös’. Neuvosto myös asetti tuloksellisten toimien toteuttamisen määräajaksi 15 päivän toukokuuta 2010.
(4)
Asetuksen (EY) N:o 1467/97 5 artiklan 2 kohdassa todetaan, että jos tuloksellisia toimia on toteutettu SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti ja odottamattomat taloudelliset tapahtumat vaikuttavat erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen vaatimuksen esittämisen jälkeen, neuvosto voi komission suosituksesta päättää esittää tarkistetun vaatimuksen SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan mukaisesti.
(5)
Kreikalle osoitetun alkuperäisen vaatimuksen perustana olleiden komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteiden mukaan Kreikan BKT:n odotettiin supistuvan ¼ prosenttia vuonna 2010 ja kääntyvän jälleen kasvuun vuonna 2011, jolloin talouden ennustettiin kasvavan 0,7 prosenttia. Tämänhetkisten ennusteiden mukaan kokonaistuotannon odotetaan supistuvan jyrkästi vuonna 2010 ja supistuvan edelleen vuonna 2011. Kasvun odotetaan sen jälkeen elpyvän vähitellen. Tämä talouden skenaarion tuntuva heikkeneminen johtaa vastaavaan julkisen talouden näkymien heikkenemiseen, jos politiikassa ei tapahdu muutoksia. Lisäksi olisi otettava huomioon, että vuoden 2009 julkisen talouden alijäämätoteutumaa on tarkistettu ylöspäin (126 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä neuvoston päätöksessä se arvioitiin 12,7 prosentiksi suhteessa BKT:hen, mutta Kreikan 1 päivänä huhtikuuta 2010 jättämässä julkista taloutta koskevassa ilmoituksessa esitetty arvio oli 13,6 prosenttia suhteessa BKT:hen). Alijäämätoteutumaa saatetaan joutua tarkistamaan vieläkin ylöspäin (noin 0,3-0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) sen jälkeen, kun Eurostat on saanut päätökseen tutkimukset Kreikan tilastoviranomaisten kanssa (2). Markkinoilla on myös oltu huolestuneita julkisen talouden näkymistä, minkä vuoksi julkiseen velkaan liittyvät riskipreemiot ovat nousseet jyrkästi. Tämä puolestaan on kärjistänyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kehityksen hallintaan liittyviä vaikeuksia. Komission maaliskuussa 2010 laatiman alustavan arvioinnin mukaan Kreikka toteutti parhaillaan vuodeksi 2010 suunnitellun alijäämätavoitteen saavuttamisen edellyttämiä julkisen talouden toimenpiteitä vaatimusten mukaisesti. Talouden skenaarion äkillinen muuttuminen tarkoittaa kuitenkin sitä, ettei kyseisiä suunnitelmia enää voida pitää ajankohtaisina. Julkisen talouden vakavaraisuuteen kohdistuva välitön uhka edellyttää vielä radikaalimpia toimia kuluvan vuoden aikana. Tämänhetkisten ennusteiden mukaan odotettavissa oleva talouden jyrkkä supistuminen aiheuttaa samaan aikaan sen, että alkuperäisestä alijäämää supistavasta urasta on luovuttava. Voidaan todeta, että odottamattomat taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti Kreikan julkiseen talouteen ja sen vuoksi on perusteltua antaa tarkistettuja suosituksia SEUT-sopimuksen 136 ja 126 artiklan 9 kohdan nojalla.
(6)
Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella näyttää siltä, että määräaikaa, joka asetettiin Kreikan liiallisen alijäämän poistamiseksi 126 artiklan 9 kohdan nojalla tehdyssä neuvoston päätöksessä, olisi pidennettävä kahdella vuodella eli vuoteen 2014.
(7)
Julkinen bruttovelka oli vuoden 2009 lopussa 115,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä velkasuhde on EU:n korkeimpia ja selvästi yli perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Kyseistä prosenttilukua saatetaan lisäksi tarkistaa vielä ylöspäin (5-7 prosenttiyksikköä) meneillään olevien tilastollisten tutkimusten perusteella. Pääsy olosuhteiden perusteella välttämättömältä ja mahdolliselta vaikuttavalle alijäämää supistavalle uralle edellyttäisi, että velan kasvu saadaan tyrehtymään vuodesta 2014. Jatkuvasti korkeana pysyvien julkisen talouden alijäämien lisäksi myös talousarvion ulkopuoliset rahoitustoimet (nk. below-the-line-rahoitustoimet) ovat vaikuttaneet tuntuvasti velan kasvuun. Tämä on heikentänyt entisestään markkinoiden luottamusta siihen, että Kreikan hallitus kykenee maksamaan edelleen velkansa. Kreikan on tarpeen toteuttaa erittäin kiireellisesti ennennäkemättömän laajoja määrätietoisia toimia, jotka kohdistetaan alijäämään ja muihin velkaa kasvattaviin tekijöihin, jotta velan kasvu suhteessa BKT:hen saadaan tyrehtymään ja Kreikka pystyy jälleen saamaan rahoitusta markkinoilta mahdollisimman pian.
(8)
Kreikan hallituksen rahoitustilanteen erittäin jyrkkä heikkeneminen on saanut aikaan sen, että euroalueen jäsenvaltiot ovat päättäneet antaa Kreikalle Kansainvälisen valuuttarahaston monenkeskistä apua täydentävää vakautta lisäävää tukea koko euroalueen rahoitusvakauden varmistamiseksi. Euroalueen jäsenvaltioiden antama tuki toteutetaan komission koordinoimien kahdenvälisten lainojen yhdistämisen muodossa. Lainanantajat ovat päättäneet asettaa tukensa ehdoksi sen, että Kreikka noudattaa tätä päätöstä. Kreikan odotetaan erityisesti toteuttavan tässä päätöksessä määritetyt toimenpiteet päätöksessä vahvistetun aikataulun mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Kreikan on lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2014.
2. Liiallisen alijäämän korjaamiseen johtavalla sopeutusuralla on pyrittävä siihen, että julkisen talouden alijäämä on enintään 18 508 miljoonaa euroa (8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2010, 17 065 miljoonaa euroa (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2011, 14 916 miljoonaa euroa (6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012, 11 399 miljoonaa euroa (4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013 ja 6 385 miljoonaa euroa (2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014. Tätä tarkoitusta varten rakenteellisessa rahoitusasemassa on saatava aikaan vähintään 10 prosentin parannus suhteessa BKT:hen vuosien 2009-2014 aikana.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu sopeutusura edellyttää, että julkisen talouden sulautetun bruttovelan vuotuinen muutos on enintään 34 058 miljoonaa euroa vuonna 2010, 17 365 miljoonaa euroa vuonna 2011, 15 016 miljoonaa euroa vuonna 2012, 11 599 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 7 885 miljoonaa euroa vuonna 2014. Nykyisten BKT-ennusteiden perusteella velan suhde BKT:hen olisi vastaavasti 133,2 prosenttia vuonna 2010, 145,2 prosenttia vuonna 2011, 148,8 prosenttia vuonna 2012, 149,6 prosenttia vuonna 2013 ja 148,4 prosenttia vuonna 2014.
2 artikla
1. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet kesäkuun 2010 loppuun mennessä:
a)
Sen on säädettävä laki, jolla otetaan käyttöön progressiivinen verotus kaikkien tulolähteiden osalta ja horisontaalisesti yhdennetty verotuskohtelu ansio- ja pääomatulojen osalta.
b)
Sen on säädettävä laki, jolla kumotaan verojärjestelmän kaikki poikkeukset ja itsenäiset verotusta koskevat säännökset, mukaan lukien valtion virkamiehille maksettavista erityislisistä saatavat tulot.
c)
Sen on peruutettava talousarviossa ennakoimattomiin menoihin ohjatut määrärahat 700 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi.
d)
Sen on lakkautettava valtaosa talousarviossa solidaarisuusavustuksiin ohjatuista määrärahoista (köyhyyden lieventämiseen liittyvää osaa lukuun ottamatta) 400 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi.
e)
Sen on pienennettävä suurimpia eläkkeitä 500 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (350 miljoonaa euroa vuonna 2010).
f)
Sen on pienennettävä valtion virkamiehille maksettavia pääsiäis-, kesä- ja joulubonuksia ja -korvauksia 1 500 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (1 100 miljoonaa euroa vuonna 2010).
g)
Sen on poistettava eläkeläisille maksettavat pääsiäis-, kesä- ja joulubonukset, kuitenkin siten, että pientä eläkettä saavien etuja suojellaan, 1 900 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (1 500 miljoonaa euroa vuonna 2010).
h)
Sen on korotettava arvonlisäverokantaa vähintään 1 800 miljoonan euron tuoton saamiseksi kunakin täytenä vuonna (800 miljoonaa euroa vuonna 2010).
i)
Sen on korotettava polttoaineen, tupakan ja alkoholin valmisteveroja vähintään 1 050 miljoonan euron tuoton saamiseksi kunakin täytenä vuonna (450 miljoonaa euroa vuonna 2010).
j)
Sen on annettava palveludirektiivin (3) täytäntöönpaneva lainsäädäntö.
k)
Sen on säädettävä laki julkishallinnon uudistamisesta ja yksinkertaistamisesta paikallistasolla toimintakustannusten pienentämiseksi.
l)
Sen on perustettava työryhmä rakenne- ja koheesiorahastovarojen käytön tehostamiseksi.
m)
Sen on säädettävä uusien yritysten perustamista yksinkertaistava laki.
n)
Sen on vähennettävä julkisia investointeja 500 miljoonaa euroa suunnitelluista.
o)
Sen on ohjattava rakenne- ja koheesiorahastojen yhteisrahoitusosuuksiin varatut talousarviomäärärahat erityiselle keskustilille, jota ei voida käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen.
p)
Sen on perustettava riippumaton rahoitusvakausrahasto käsittelemään mahdollisia pääoma-alijäämiä ja turvaamaan rahoitussektorin kestävyys, tarjoamalla tarvittaessa pankeille pääomatukea.
q)
Sen on vahvistettava pankkien valvontaa vahvistetuin henkilöresurssein, useammin toistuvalla raportoinnilla ja neljännesvuosittaisin stressitestein.
2. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet syyskuun 2010 loppuun mennessä:
a)
Vuoden 2011 talousarvioesitykseen on sisällytettävä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 3 prosenttia suhteessa BKT:hen (4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos vuonna 2010 toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvät määrärahasiirrot otetaan huomioon). Talousarvioon on sisällytettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet (tai poikkeuksellisissa olosuhteissa toimenpiteet, joilla saavutetaan vastaavat säästöt): julkisyhteisöjen välituotekäytön vähentäminen vähintään 300 miljoonaa euroa verrattuna vuoden 2010 tasoon (tässä alakohdassa tarkoitetusta julkis- ja paikallishallinnon uudistuksesta saatavien säästöjen lisäksi), eläkkeiden indeksoinnin jäädytys (säästötavoite 100 miljoonaa euroa), hyvin kannattavilta yrityksiltä perittävä tilapäinen kriisimaksu (josta kertyy vuosittain vähintään 600 miljoonan euron lisätulot vuosina 2011, 2012 ja 2013), ammatinharjoittajien harkintaverotus (jonka tuotto on vähintään 400 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja vielä enemmän vuosina 2012 ja 2013), alv-määräytymisperusteen laajentaminen ulottamalla se tiettyihin tällä hetkellä alv-vapautuksen piiriin kuuluviin palveluihin ja siirtämällä 30 prosenttia tällä hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvista tavaroista ja palveluista yleisen alv-kannan piiriin (tuotto 1 miljardi euroa), asteittain käyttöönotettava hiilidioksidipäästöistä kannettava ympäristövero (jonka tuotto on vähintään 300 miljoonaa euroa vuonna 2011); Kreikan hallitus panee täytäntöön lain julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnon uudelleenjärjestelystä (tavoitteena on alentaa kustannuksia vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011 sekä lisäksi 500 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2012 ja 2013), kotimaisin varoin rahoitettujen investointien vähentäminen (vähintään 1 miljardin euron arvosta) siten, että painopiste siirretään EU:n rakennerahastoista rahoitettaviin investointihankkeisiin, kannustimet maankäyttösääntöjä rikkovien rakennusten laillistamiseksi (tuotto vuosina 2011-2013 vähintään 1 500 miljoonaa euroa, josta vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011), tulojen saaminen uhkapelien lisensoinnista (vähintään 500 miljoonaa euroa lisenssien myynnistä ja 200 miljoonaa euroa lisenssimaksuista), kiinteistöveron veropohjan laajentaminen omaisuusarvon ajantasaistamisen kautta (tästä kertyy vähintään 500 miljoonan euron lisätulot), luontoissuoritusten verotuksen kiristäminen muun muassa autojen leasingvuokramaksujen verottamisen kautta (tuotto vähintään 150 miljoonaa euroa), ylellisyystuotteiden verotuksen kiristäminen (tuotto vähintään 100 miljoonaa euroa), luvattomista rakennushankkeista kannettava erityisvero (tuotto vähintään 800 miljoonaa euroa vuodessa) ja sääntö, jonka mukaan vain 20 prosenttia julkisen sektorin (keskushallinto, kunnat, julkiset yritykset, paikallishallinto, valtion virastot ja muut julkiset laitokset) eläkkeelle jäävistä työntekijöistä korvataan uusilla.
b)
Sen on säädettävä eläkejärjestelmän uudistamista koskeva laki, jolla varmistetaan järjestelmän keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyys. Lailla olisi otettava käyttöön erityisesti yhtenäinen 65 vuoden lakisääteinen eläkeikä (myös naisille) ja siinä olisi säädettävä seuraavista: nykyisten eläkerahastojen sulauttaminen kolmeen rahastoon ja uuden yhtenäisen eläkejärjestelmän soveltaminen kaikkiin nykyisiin ja uusiin työntekijöihin (alkaen 1 päivästä tammikuuta 2013), eläkkeiden ylärajan alentaminen, täyteen eläkkeeseen oikeuttavan vähimmäismaksuajan nostaminen asteittain 37 vuodesta 40 vuoteen (vuoteen 2015 mennessä), 1 päivänä tammikuuta 2011 mennessä käyttöön otettava 60 vuoden vähimmäiseläkeikä (myös raskaissa ja rasittavissa ammateissa toimiville ja 40 maksuvuoden jälkeen), ennen vuotta 1993 vakuutettuja henkilöitä koskevien erityissääntöjen kumoaminen (kuitenkin siten, että hankitut oikeudet säilytetään), raskaiksi ja rasittaviksi ammateiksi luokiteltujen ammattien luettelon tuntuva lyhentäminen, eläke-etuuksien kaventaminen (6 prosenttia vuodessa) sellaisten henkilöiden tapauksessa, jotka jäävät eläkkeelle 60-65-vuotiaina ja alle 40 maksuvuoden jälkeen, automaattisen mukautusmekanismin luominen eläkeiän kytkemiseksi eliniänodotteen kasvuun (vuodesta 2020), tarveharkintaisen taatun vähimmäistulon käyttöönotto lakisääteisen eläkeiän ylittäneiden iäkkäiden henkilöiden osalta, työkyvyttömyyseläkkeelle pääsyä koskevien tiukempien ehtojen käyttöönotto ja säännöllinen uudelleentarkastelu, maksuperusteiseen järjestelmään sisältyvän eläkkeiden myöntämismallin muuttaminen siten, että suoritetut maksut ja saadut etuudet ovat tiukemmin kytköksissä toisiinsa (rajaamalla vuotuinen karttumisprosentti keskimäärin 1,2 prosenttiin) sekä eläkkeeseen oikeuttavien ansioiden laskennan ulottaminen koko eliniän aikaisiin ansioihin (kuitenkin siten, että hankitut oikeudet säilytetään). Kyseisen lain täytäntöönpanon odotetaan hillitsevän BKT:hen suhteutettujen eläkemenojen ennustettua kasvua siten, että ne supistuvat seuraavien vuosikymmenten aikana alle euroalueen keskitason; lisäksi kyseisen lain odotetaan mahdollistavan julkisen sektorin eläkemenojen kasvun rajaamisen alle 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosien 2010-2060 aikana.
c)
Sen on vahvistettava yleisen kirjanpitoviraston asemaa ja resursseja sekä otettava käyttöön varotoimet siltä varalta, että poliittiset tahot yrittävät puuttua tietojen esittämiseen ja kirjanpitoon.
d)
Sen on laadittava julkisen sektorin palkkalainsäädännön uudistusta koskeva luonnos, jossa säädetään erityisesti yhden palkkojen maksusta vastaavan maksatusviranomaisen perustamisesta sekä yhtenäisten periaatteiden ja yhtenäisen aikataulun vahvistamisesta yksinkertaistetun ja yhtenäistetyn julkisen sektorin palkkataulukon ottamiseksi käyttöön julkisella sektorilla, paikallishallinnossa ja muissa virastoissa.
e)
Sen on annettava verohallintoa ja -valvontaa tehostavaa lainsäädäntöä.
f)
Sen on toteutettava julkishallintoa ja olemassa olevia sosiaalisia ohjelmia koskeva riippumaton selvitys.
g)
Sen on julkaistava (kassaperusteisia) kuukausitilastoja julkis- ja aluehallinnon tuloista, menoista, rahoituksesta ja maksurästeistä.
h)
Sen on laadittava toimintasuunnitelma julkista taloutta koskevien tietojen keruun ja käsittelyn parantamiseksi erityisesti tehostamalla tilastoviranomaisten ja yleisen kirjanpitoviraston valvontamenetelmiä sekä varmistamalla henkilökohtaisen vastuun tosiasiallinen soveltaminen tapauksissa, joissa on ilmoitettu vääriä tietoja, sen varmistamiseksi, että asetuksissa (EY) N:o 2223/96 (4), (EY) N:o 264/2000 (5), (EY) N:o 1221/2002 (6), (EY) N:o 501/2004 (7), (EY) N:o 1222/2004 (8), (EY) N:o 1161/2005 (9), (EY) N:o 223/2009 (10) ja (EY) N:o 479/2009 (11) vaaditut julkista taloutta koskevat laadukkaat tiedot toimitetaan oikea-aikaisesti.
i)
Sen on julkaistava säännöllisesti tietoa taloudellisesta tilanteesta julkisissa yrityksissä ja muissa julkisissa elimissä, joita ei luokitella julkisyhteisöiksi (muun muassa yksityiskohtaiset tuloslaskelmat, taseet, työllistämistiedot ja palkkamenot).
3. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet joulukuun 2010 loppuun mennessä:
a)
Sen on saatettava päätökseen 2 kohdan a ja d alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
b)
Sen on laadittava finanssipoliittista kehystä vahvistava lainsäädäntöluonnos. Luonnokseen olisi sisällytettävä erityisesti keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen kehyksen laatiminen, pakollisen varauksen luominen talousarvioon ennakoimattomia menoja varten (10 prosenttia kokonaismäärärahoista), tehokkaampien menojen seurantajärjestelmien luominen sekä finanssipoliittisiin kysymyksiin liittyvää neuvontaa ja asiantuntemusta tarjoavan riippumattoman finanssihallintoviraston perustaminen.
c)
Sen on säädettävä yksityisen sektorin palkkaneuvottelujärjestelmän uudistamista koskeva laki, johon olisi sisällyttävä ylityökorvausten pienentäminen, työaikahallinnon joustavoittaminen ja sellaisten alueellisten työllisyyssopimusten salliminen, joissa määrätään alakohtaisissa sopimuksissa vahvistettuja pienemmistä palkankorotuksista.
d)
Sen on säädettävä vähimmäispalkkoja koskeva laki, jolla perustetaan ylimääräiset vähimmäispalkkaluokat riskiryhmille, kuten nuorille ja pitkäaikaistyöttömille, ja otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla taataan, että nykyiset vähimmäispalkat vahvistetaan nimellismääräisinä kolmen vuoden ajaksi.
e)
Sen on uudistettava työsuhdeturvalainsäädäntöä siten, että uusia työpaikkoja koskeva koeaika pidennetään yhteen vuoteen, erorahojen kokonaistasoa alennetaan ja varmistetaan, että työntekijöihin ja toimihenkilöihin sovelletaan samoja erorahaa koskevia ehtoja, joukkoirtisanomisia koskevien sääntöjen soveltamisen vähimmäiskynnysarvoa nostetaan erityisesti suuryritysten tapauksessa ja määräaikaisten työsopimusten laajempaa käyttöä helpotetaan.
f)
Sen on tehostettava olennaisesti rakenne- ja koheesiorahastovarojen käyttöä.
g)
Sen on otettava käyttöön uusi lääkehallintojärjestelmä, jolla edistetään geneeristen lääkevalmisteiden käyttöä.
h)
Sen on otettava käyttöön yhtenäistetty julkisten hankintojen järjestelmä, johon kuuluva keskushankintaviranomainen vastaa erityisesti mittavista tarjouskilpailumenettelyistä sekä ennakko- ja jälkitarkastuksista.
i)
Sen on annettava lainsäädäntöä, jolla yksinkertaistetaan ja nopeutetaan yrityksiin, teollisuustoimintaan ja ammatteihin liittyviä lupamenettelyitä.
j)
Sen on muutettava Kreikan kilpailuviranomaisen (HCC) institutionaalista rakennetta siten, että kilpailuviranomaisen riippumattomuus lisääntyy, tutkintaa ja päätöksentekoa koskevat määräajat tulevat kohtuullisiksi ja että kilpailuviranomaiselle annetaan valtuudet hylätä kanteluita.
k)
Sen on parannettava julkista varainhoitoa siten, että vuosittain saadaan hankituksi varoja vähintään 1 miljardin euron arvosta vuosien 2011-2013 aikana.
l)
Sen on toteutettava toimenpiteitä palveluiden tarjoamisen vapautta koskevien nykyisten rajoitusten poistamiseksi.
4. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet maaliskuun 2011 loppuun mennessä:
a)
Sen on saatettava päätökseen 3 kohdan b alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
5. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet kesäkuun 2011 loppuun mennessä:
a)
Sen on otettava käyttöön yksinkertaistettu ja yhtenäistetty julkisen sektorin palkkataulukko, jota sovelletaan julkisella sektorilla, paikallishallinnossa ja muissa virastoissa ja jossa korvausperusteena käytetään tuottavuutta ja työtehtäviä.
b)
Sen on toteutettava toimenpiteitä julkishallinnon toimintaa koskevan ulkopuolisen ja riippumattoman selvityksen tulosten perusteella.
c)
Sen on vahvistettava työsuojelutarkastuslaitosta siten, että laitoksella on käytettävissään riittävästi ammattitaitoista työvoimaa ja sille asetetaan toimitettavien tarkastusten lukumäärää koskevat kvantitatiiviset tavoitteet.
6. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet syyskuun 2011 loppuun mennessä:
a)
Vuoden 2012 talousarvioesitykseen on sisällytettävä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Talousarvioon on sisällytettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet (tai poikkeuksellisissa olosuhteissa toimenpiteet, joilla saavutetaan vastaavat säästöt): alv-määräytymisperusteen laajentaminen edelleen siirtämällä joitakin tällä hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvia tavaroita ja palveluita yleisen alv-kannan piiriin (tarkoituksena on saada vähintään 300 miljoonan euron lisätulot), julkisen sektorin työpaikkojen vähentäminen noudattamalla sääntöä, jonka mukaan kutakin viittä eläkkeelle jäävää julkisen sektorin työntekijää kohden palkataan vain yksi uusi työntekijä (säästötavoite vähintään 600 miljoonaa euroa), alkoholittomista juomista kannettavien valmisteverojen käyttöönotto (verojen kokonaismäärä vähintään 300 miljoonaa euroa), kiinteistöveron veropohjan laajentaminen omaisuusarvon ajantasaistamisen kautta (lisätulot vähintään 200 miljoonaa euroa), aluehallinnon uudelleenjärjestely (säästötavoite vähintään 500 miljoonaa euroa), julkisyhteisöjen välituotekäytön vähentäminen (vähintään 300 miljoonan euron arvosta verrattuna vuoden 2011 tasoon), eläkkeiden nimellisjäädytys, ammatinharjoittajien harkintaverotuksen tehostaminen (tarkoituksena on saada vähintään 100 miljoonaa euroa), julkisille yrityksille suunnattujen pääomansiirtojen vähentäminen (vähintään 800 miljoonan euron arvosta) sen jälkeen, kun niissä on toteutettu rakenneuudistus, työttömyysetuuksien muuttaminen tarveharkintaisiksi (säästötavoite 500 miljoonaa euroa), lisätulojen saaminen uhkapelien lisensoinnista (vähintään 225 miljoonaa euroa lisenssien myynnistä ja 400 miljoonaa euroa lisenssimaksuista).
b)
Sen on madallettava sulautumia ja yrityskauppoja koskevia verotuksellisia esteitä.
c)
Sen on yksinkertaistettava vientiä ja tuontia koskevaa tulliselvitysmenettelyä.
d)
Sen on tehostettava edelleen rakenne- ja koheesiorahastovarojen käyttöä.
e)
Sen on pantava sääntelyn parantamiseen tähtäävä ohjelma täytäntöön kaikilta osin hallinnollisen rasituksen keventämiseksi 20 prosentilla (verrattuna vuoteen 2008).
7. Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet joulukuun 2011 loppuun mennessä:
a)
Sen on saatettava päätökseen 6 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
b)
Sen on vahvistettava vuosien 2007-2013 kansallisen strategiaviitekehyksen puitteissa toteutettavien operatiivisten ohjelmien kaikkien hallintoviranomaisten ja välittävien elinten hallintokapasiteettia ja huolehdittava siitä, että ne sertifioidaan ISO 9001:2008 -standardin (laadunhallinta) mukaisesti.
3 artikla
Kreikan on tehtävä kattavaa yhteistyötä komission kanssa ja toimitettava tämän perustellusta pyynnöstä kaikki tiedot tai asiakirjat, jotka ovat tarpeen tämän päätöksen noudattamisen valvomiseksi.
4 artikla
1. Kreikan on toimitettava neuvostolle ja komissiolle neljännesvuosittain raportti toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut tämän päätöksen noudattamiseksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa raporteissa olisi oltava yksityiskohtaiset tiedot seuraavista:
a)
konkreettiset toimenpiteet, jotka on toteutettu raportin esittämispäivään mennessä tämän päätöksen noudattamiseksi, mukaan lukien toimenpiteiden määrinä ilmoitetut vaikutukset julkiseen talouteen;
b)
konkreettiset toimenpiteet, jotka aiotaan toteuttaa raportin esittämispäivän jälkeen tämän päätöksen noudattamiseksi, toimenpiteiden toteutusaikataulu sekä toimenpiteiden arvioidut vaikutukset julkiseen talouteen;
c)
valtion talousarvion kuukausittainen toteuttaminen;
d)
vuotta lyhyemmän aikavälin osalta talousarvion toteuttaminen sosiaaliturvan osalta, paikallishallinnossa ja talousarvion ulkopuolisten varojen osalta;
e)
valtion velkakirjojen liikkeeseenlasku ja takaisinlunastus;
f)
julkisen sektorin pysyvien ja väliaikaisten työpaikkojen kehitys;
g)
maksamattomat valtion menot (kertyneet maksurästit);
h)
julkisten yritysten ja muiden julkisyhteisöjen rahoitustilanne.
3. Komissio ja neuvosto tutkivat raportit arvioidakseen, onko Kreikka noudattanut tätä päätöstä. Näiden arviointien yhteydessä komissio voi ilmoittaa toimenpiteet, jotka tarvitaan tässä päätöksessä liiallisen alijäämän korjaamiseksi esitetyn vakautusuran noudattamista varten.
5 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.
Tehty Luxemburgissa 8 päivänä kesäkuuta 2010.