KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 7. marts 2012
om statsstøttesag nr. SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Støtteforanstaltninger til fordel for Oltchim SA Râmnicu Vâlcea
(meddelt under nummer C(2012) 1369)
(Kun den rumænske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2013/246/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (i det følgende benævnt "EUF-traktaten"), særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Kommissionens beslutning om indledning af proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til støttesag C 28/2009 (ex N 433/2009) (2),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i overensstemmelse med disse bestemmelser, under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Den 17. juli 2009 anmeldte Rumænien to støtteforanstaltninger (i det følgende benævnt "anmeldelsen") til fordel for Oltchim SA Râmnicu Vâlcea (i det følgende benævnt "Oltchim" eller "selskabet"): (i) konvertering af selskabets gæld til de offentlige myndigheder på 538 mio. RON (ca. 128 mio. EUR (3)) til aktier og (ii) en statsgaranti til dækning af 80 % af et kommercielt lån på 424 mio. EUR. Rumænien anmeldte disse statsstøtteforanstaltninger af hensyn til den retlige sikkerhed og fremførte, at de ikke indebar statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(2)
Inden denne anmeldelse, nemlig den 10. april 2008, indgav virksomheden PCC SE (i det følgende benævnt "PCC"), der har hovedsæde i den tyske by Duisburg, og som for øjeblikket ejer en minoritetsaktiepost på 18,31 % i Oltchim, en officiel klage over, at den planlagte konvertering af gælden til aktier indebar uforenelig statsstøtte.
(3)
Efter registrering af klagen udvekslede Kommissionen breve og oplysninger med de rumænske myndigheder, Oltchim og klageren og holdt en række møder dels med de rumænske myndigheder og repræsentanter for Oltchim, dels med repræsentanter for klageren.
(4)
Den 15. september 2009 indledte Kommissionen en officiel undersøgelsesprocedure i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til de anmeldte foranstaltninger (i det følgende benævnt "beslutningen om indledning af proceduren"). Rumænien fremsendte bemærkninger dertil den 3. november 2009.
(5)
Beslutningen om indledning af proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 29. december 2009 (4). Ved brev af 21. december 2009 opfordrede Kommissionen otte virksomheder, der som Oltchims konkurrenter kunne være interesserede i proceduren, til at fremsætte bemærkninger som led i beslutningen om indledning af proceduren.
(6)
Kommissionen modtog bemærkninger fra fem interesserede parter, nemlig fra Vestolit GmbH & Co. KG (i det følgende benævnt "Vestolit") ved brev af 26. januar 2010, fra Ineos ChlorVinyls (i det følgende benævnt "Ineos") ved brev af 26. januar 2010, fra to virksomheder, der bad om at få deres navne hemmeligholdt (i det følgende benævnt "1. og 2. anonyme part"), ved brev af 27. januar og 28. januar 2010 og fra en privatperson, Virgil Bestea, ved brev af 29. januar 2010.
(7)
Disse bemærkninger blev videresendt til Rumænien ved brev af 2. marts 2010. Rumænien svarede på bemærkningerne fra de interesserede parter ved brev af 8. april 2010.
(8)
En sjette interesseret part, Firebird Management LLC (i det følgende benævnt "Firebird") - en investeringsfond, som på daværende tidspunkt ejede 1,328 % af aktierne i Oltchim - fremsatte oplysninger og bemærkninger ved brev af 27. maj 2010 og 8. juli 2010. Firebirds bemærkninger blev videresendt til Rumænien ved brev af henholdsvis 25. juni 2010 og 27. juli 2010.
(9)
Klageren, PCC, fremsatte oplysninger om denne sag ved brev af 6. maj 2010, 18. maj 2010, 19. maj 2010, 28. maj 2010, 13. juni 2010, 18. juni 2010, 22. juli 2010, 6. august 2010, 2. september 2010, 18. oktober 2010, 9. april 2011 og 14. april 2011. Ud over disse breve sendte PCC omfattende materiale om sagen, hovedsagelig i form af diverse presseartikler og andre, fortrinsvis offentlige, oplysninger.
(10)
1. og 2. anonyme part (som også fremsendte bemærkninger vedrørende beslutningen om indledning af proceduren, og som desuden bad om at få deres navne hemmeligholdt), fremsendte også supplerende oplysninger den 21. september 2010, 22. februar 2011, 28. februar 2011, 26. juli 2011 og 28. oktober 2011.
(11)
Ved brev af 25. juni 2010, 2. august 2010, 9. september 2010, 22. september 2010, 20. oktober 2010 og 23. november 2011 videresendte Kommissionen de bemærkninger, der er nævnt i betragtning (9) og (10), til de rumænske myndigheder i de tilfælde, hvor bemærkningerne indeholdt nye oplysninger og argumenter og var relevante for den pågældende procedure.
(12)
Rumænien svarede på de supplerende bemærkninger ved brev af 30. juli 2010, 2. september 2010, 12. oktober 2010, 26. oktober 2010, 23. november 2010 og 7. december 2011 og sendte desuden supplerende oplysninger om sagen ved brev af 29. marts 2011, 14. april 2011, 27. juli 2011, 9. september 2011 og 21. september 2011.
(13)
Efter beslutningen om indledning af proceduren blev der holdt en række møder i Bruxelles mellem Kommissionens tjenestegrene og de rumænske myndigheder, nemlig den 30. juni 2010, 15. juli 2010, 19. maj 2011 og 12. september 2011. Kommissionens tjenestegrene mødtes også flere gange med repræsentanter for klageren PCC.
(14)
Ved brev af 22. juni 2011 trak de rumænske myndigheder anmeldelsen af 17. juli 2009 vedrørende statsgarantien for lånet på 424 mio. EUR tilbage. Desuden meddelte de rumænske myndigheder Kommissionen, at de opretholdt deres anmeldelse af konverteringen af gælden til aktier.
(15)
Den 10. august 2011 godkendte den rumænske regering et memorandum, hvorved repræsentanter for økonomi-, handels- og erhvervsministeriet (Ministerului Economiei, Comerțului și Mediului de Afaceri) samt repræsentanter for AVAS (5) og Oltchim fik bemyndigelse til at indgå en privatretlig aftale mellem AVAS og Oltchim, hvorved selskabet anerkendte de renter, der var påløbet selskabets offentlige gæld siden den 1. januar 2007.
(16)
Ved brev af 9. september 2011 meddelte de rumænske myndigheder, at Oltchim og AVAS agtede at indgå ovennævnte privatretlige aftale, og at AVAS derefter også ville konvertere disse påløbne renter til aktier sammen med gældens hovedstol.
(17)
Ved brev af 21. oktober 2011 afgav Rumæniens premierminister, Emil Boc, på den rumænske regerings vegne et fast tilsagn om fuldstændig privatisering af Oltchim, inklusive hele den aktiepost, som de offentlige myndigheder ville være i besiddelse af efter gældskonverteringen. Meddelelsen om privatiseringen skulle udsendes sidst i marts 2012, og privatiseringen skulle være afsluttet inden udgangen af maj 2012. Tilsagnet blev bekræftet af Rumæniens nye premierminister, Mihai-Răzvan Ungureanu, ved brev af 16. februar 2012.
(18)
Rumænien fremsatte yderligere bemærkninger og oplysninger ved brev af 12. oktober 2011 og 23. december 2011.
(19)
Det fremgår af de breve, der er nævnt i betragtning (17) og (18), at Rumænien ændrede anmeldelsen af 1. foranstaltning, således at konverteringen af gælden på 538 mio. RON til de offentlige myndigheder skulle efterfølges af en privatisering af den deraf følgende aktiepost i Oltchim, og at konverteringen skal vurderes i lyset af den efterfølgende privatisering.
II. SAGENS FAKTISKE OMSTÆNDIGHEDER
II.1. Selskabet
(20)
Oltchim er en stor rumænsk producent af petrokemiske produkter, såsom PVC, kaustisk soda, chlor, DEHP og polyetherpoyoler. Selskabets vigtigste produkt er PVC (som for øjeblikket udgør ca. 37,5 % af den samlede produktion) med en andel på 2,1 % af EU-markedet i 2008 (6). Oltchim er en af Rumæniens og Sydeuropas største petrokemiske virksomheder og fremstiller 78 sortimenter af 40 basiskemikalier. Virksomheden eksporterer ca. 80 % af sin produktion til såvel europæiske lande som tredjelande.
(21)
Oltchim er den største industriarbejdsgiver i Vâlcea, der er en rumænsk region, som er støtteberettiget i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Den 15. oktober 2011 havde virksomheden 3 470 beskæftigede (7). På grund af den vanskelige finansielle situation, som virksomheden befinder sig i for øjeblikket, afskedigede den midlertidigt 1 000 ansatte i december 2011 og yderligere 993 ansatte i januar 2012 (8).
(22)
Virksomheden blev oprettet i 1966, omstruktureret i 1990 og noteret på fondsbørsen i Bukarest i 1997. Den rumænske stat (for øjeblikket via økonomiministeriet) har en aktiemajoritet på 54,8 % i virksomheden. Den største minoritetsaktionær med en aktiepost på 18,31 % er PCC, der er klageren i forbindelse med denne procedure, og som også ejer selskabet Rokita SA, der er en polsk konkurrent til Oltchim. Virksomhedens øvrige aktier ejes af Nachbar Services Ltd. (14,02 %), en række fysiske personer (11,04 %) og andre juridiske personer (1,81 %).
II.2. Begivenheder før Rumæniens tiltrædelse af EU
II.2.1 Årsagen til selskabets offentlige gæld
(23)
I perioden 1992-2008 investerede Oltchim i alt ca. 371 mio. EUR i modernisering af sin produktionslinje (hvoraf 118,8 mio. EUR blev investeret i perioden 2007-2008). I forbindelse med nogle af disse investeringer optog Oltchim 12 kommercielle lån på i alt ca. 171 mio. DEM og 60 mio. USD i perioden 1995-2000. Lånene blev sikret ved statsgarantier, som blev ydet af finansministeriet.
(24)
Da Oltchim ikke kunne tilbagebetale sine lån, begyndte bankerne i november 1999 at kræve statsgarantierne indfriet.
(25)
Mellem 1999 og 2002 foretog finansministeriet udbetalinger i henhold til statsgarantierne. I forbindelse med de beløb, der blev udbetalt i henhold til statsgarantierne mellem 1999 og 2002, opkrævede finansministeriet betydelige renter og morarenter, som varierede mellem 0,15 % og 0,3 % pr. dag, dvs. mellem 54 % og 110 % om året (9).
(26)
Den gæld, som Oltchim havde akkumuleret til finansministeriet som følge af garantierne, plus renter og morarenter i forbindelse hermed, androg 303 mio. RON (ca. 72 mio. EUR) indtil juni 2002. På det tidspunkt blev det nævnte beløb overdraget fra finansministeriet til det rumænske agentur, der har til opgave at inddrive offentlig gæld, AVAS (10), og blev konsolideret i USD med det formål at opretholde gældens værdi i den hyperinflationære situation. Gælden havde således en værdi på 91 mio. USD.
(27)
I henhold til rumænsk lovgivning (OUG 51/1998) havde AVAS ikke nogen specifik bemyndigelse til at opkræve renter og morarenter i forbindelse med selskabets offentlige gæld, som det skulle inddrive hos debitorerne.
II.2.2 Konvertering af gælden i 2003
(28)
Første forsøg på at privatisere selskabet fandt sted i 2001, hvor AVAS indgik en købs-/salgskontrakt med Exall Resources om statens aktiepost. Kontrakten blev ophævet, fordi køberen ikke var i stand til at opfylde sine betalingsforpligtelser eller til at sikre teknologiske/miljøforbedrende investeringer i selskabet.
(29)
Andet forsøg på at privatisere Oltchim fandt sted i oktober 2003, hvor det rumænske privatiseringagentur APAPS udsendte en meddelelse om salg af statens kapitalandele. For at gøre virksomheden mere attraktiv for de potentielle investorer blev det meddelt, at selskabets offentlige gæld ville blive konverteret til aktier.
(30)
Da en potentiel investor (Rompetrol) og minoritetsaktionærerne anlagde sag ved de rumænske domstole mod gældskonverteringen i 2003, blev privatiserinstilbuddet dog annulleret i begyndelsen af november 2003. Alligevel blev gælden på 95 mio. USD til AVAS (dvs. de 91 mio. USD plus finansministeriets yderligere udbetalinger i henhold til garantierne, som var blevet overdraget til AVAS i juni 2002), svarende til 322 mio. RON, i november 2003 konverteret til aktier ved en beslutning, som Oltchims aktionærer traf på generalforsamlingen (hvor statens repræsentanter havde stemmeflertal). Statens aktiepost i Oltchim steg således fra 53,26 % til 95,73 %.
(31)
I november 2005 annullerede en handelsret i Vâlcea den beslutning, der var truffet på Oltchims generalforsamling med hensyn til gældskonverteringen med den begrundelse, at beslutningen var blevet vedtaget, uden at minoritetsaktionærerne også havde fået mulighed for at deltage i kapitalforhøjelsen.
(32)
I juni 2006 udstedte den rumænske regering en hastebekendtgørelse (11), hvorved den gav statens repræsentanter, der deltog i Oltchim-aktionærernes generalforsamling, bemyndigelse til at stemme for, at den domstolsafgørelse, der annullerede den første gældskonvertering, ikke skulle appelleres, og til at træffe de nødvendige foranstaltninger til annullation af alle senere beslutninger. Domstolsafgørelsen om annullation af gældskonverteringen blev endelig i august 2006. Den faktiske nedsættelse af selskabskapitalen fandt sted i november 2007. Den gæld, der opstod ved annulleringen af gældskonverteringen, blev på ny bogført til dens tidligere værdi på 95 mio. USD, hvilket senere svarede til 317 mio. RON.
II.2.3 Den senere akkumulerede gæld
(33)
Efter den første overdragelse af gælden til AVAS i juni 2002 fortsatte finansministeriet i perioden juni 2002 - december 2006 med at foretage udbetalinger i henhold til de statsgarantier, der var blevet aktiveret i november 1999. I perioden 2003-2006, mens gældskonverteringen i 2003 endnu var gyldig, androg de samlede supplerende udbetalinger, som finansministeriet foretog i henhold til garantierne, 191 mio. RON. I henhold til den kontrakt, som finansministeriet og AVAS indgik i juni 2002 om overdragelsen af selskabets offentlige gæld, overdrog finansministeriet ligeledes alle disse fordringer til AVAS i flere på hinanden følgende trancher efter de faktiske udbetalinger i henhold til garantierne. AVAS konsoliderede også disse fordringer i USD, som i 2006 androg i alt 60 mio. USD.
(34)
Ved Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union den 1. januar 2007 androg Oltchims samlede gæld til AVAS således 60 mio. USD (12).
II.3. Begivenheder efter Rumæniens tiltrædelse af EU
II.3.1 Gældsudviklingen
(35)
Siden 1. januar 2007 har Oltchim foretaget alle betalinger vedrørende eksterne lån. Finansministeriet har ikke længere foretaget supplerende udbetalinger i henhold til statsgarantierne.
(36)
I november 2007 blev det beløb, der svarer til den annullerede gældskonvertering på 95 mio. USD, bogført hos Oltchim og lagt til de 60 mio. USD, der var forbundet med de yderligere betalinger, hvilket bragte virksomhedens samlede gæld til det offentlige op på 155 mio. USD (508 mio. RON). Denne gæld på 155 mio. USD figurerer i Oltchims regnskaber i RON (dvs. 508 mio. RON). Denne USD-denominerede gæld har siden figureret i Oltchims regnskaber i RON, og beløbet er forblevet uændret i rumænsk valuta, fordi selskabet ved hver ny regnskabsperiode har bogført den tidligere værdi i RON (13), som altid har været større end den gældende værdi på det pågældende tidspunkt, idet RON er blevet revalueret i forhold til USD i tidens løb.
(37)
Som en undtagelse fra den generelle regel, der er fastsat i OUG 51/1998 [jf. betragtning (27) ovenfor], opkrævede AVAS i 2007 i henhold til artikel 2, stk. 2, i regeringens hastebekendtgørelse nr. 45/2006 (i det følgende benævnt "OUG 45/2006") renter på 29,9 mio. RON for perioden 2003-2006 - til den etårige LIBOR (14) for indskud i USD - på de fordringer på Oltchim, som det havde fået overdraget af finansministeriet, og som havde været omfattet af gældskonverteringen i 2003.
(38)
Fra november 2007 androg Oltchims samlede gæld til AVAS derfor 155 mio. USD (508 mio. RON) plus 29 mio. RON, dvs. i alt 538 mio. RON. I det følgende vil gælden blive udtrykt i RON, fordi den anmeldte gældskonvertering også er udtrykt i RON.
II.3.2 Anden gældskonvertering
(39)
I januar 2007 vedtog det rumænske parlament OUG 45/2006 ved lov nr. 30/2007, som bemyndiger AVAS til at annullere første gældskonvertering og iværksætte anden konvertering, denne gang med overholdelse af minoritetsaktionærernes præferencerettigheder.
(40)
Alligevel modsatte den nye, største minoritetsaktionær PCC sig andet forsøg på konvertering af gælden til aktier og nægtede at deltage.
(41)
PCC erhvervede en aktiepost på 1,2 % i Oltchim for 7,5 mio. EUR i maj 2007, dvs. efter det tidspunkt, hvor den domstolsafgørelse, som annullerede første gældskonvertering, blev definitiv, fordi den ikke var blevet appelleret af Oltchim og de rumænske myndigheder. Da gældskonverteringen blev annulleret i selskabets regnskaber, blev PCC's andel på 1,2 % til en andel på 12 % (15).
(42)
I april 2008 indgav PCC en klage til Kommissionen over den pågældende konvertering, som angiveligt indebar uforenelig statsstøtte [se betragtning 2 ovenfor].
(43)
De rumænske myndigheder besluttede at indhente Kommissionens godkendelse i henhold til statsstøttereglerne for at sikre sig, at EUF-traktatens artikel 108, stk. 3, var overholdt, inden de iværksatte anden gældskonvertering, og anmeldte derfor foranstaltningen.
II.4. Oltchims nuværende situation
(44)
De rumænske myndigheder fremfører, at de, efter at gældskonverteringen i 2003 var blevet annulleret i 2006, på ny forsøgte at privatisere selskabet inklusive gælden i både 2006 og 2008. Ifølge de rumænske myndigheder var der ingen investorer, der var interesserede i at købe virksomheden på sådanne betingelser.
(45)
Desuden stod virksomheden ifølge de rumænske myndigheder over for følgende problemer i 2008: (i) hovedleverandøren Arpechims indstilling af leverancerne af de vigtigste råmaterialer, (ii) den negative nettoværdi af selskabets aktiver som følge af den betydelige gæld, der på ny blev bogført i selskabets regnskaber, efter at gældskonverteringen i 2003 var blevet annulleret i november 2007, (iii) selskabets underkapitalisering, som ligeledes skyldtes annulleringen af gældskonverteringen og endelig (iv) virkningerne af den internationale finansielle og økonomiske krise.
(46)
I regnskabsåret 2008 registrerede Oltchim et driftstab på 71 mio. RON (17 mio. EUR), et nettotab på 226 mio. RON (54 mio. EUR), men de samlede tab androg 1,367 mia. RON (325 mio. EUR). Efter at hovedleverandøren af ethylen, Arpechim, lukkede i november 2008, fungerede selskabet med 45 % af sin kapacitet, og ca. en tredjedel af personalet blev midlertidigt afskediget.
(47)
Sidst i 2008 blev de aktier i Oltchim, som AVAS ejede på daværende tidspunkt, overdraget til økonomiministeriets portefølje.
(48)
I december 2009 erhvervede Oltchim sin tidligere leverandør Arpechims aktiver (ethylenanlægget) for [0]-[10] EUR (16) og overtog dens lagerbeholdning og inventar for [10]-[20] mio. EUR. Ifølge de rumænske myndigheder blev købet finansieret ved forskud fra kunderne. Arpechim genoptog driften i maj 2011.
(49)
Den 31. december 2009 viste Oltchims regnskaber for 2009 driftstab på 26 mio. EUR (109 mio. RON), et nettotab på 52,4 mio. EUR (220 mio. RON), samlede tab på 377 mio. EUR (1,584 mia. RON) og en negativ egenkapital på 112 mio. EUR (469 mio. RON).
(50)
Den 31. december 2010 viste Oltchims regnskaber et driftsoverksud på 56 mio. EUR, et nettooverskud på 32 mio. EUR (220 mio. RON) og samlede tab på 383 mio. EUR. Det positive driftsresultat og nettoresultatet skyldes, at Arpechims aktiver, der blev overtaget for [0]-[10] EUR, blev opskrevet til [80]-[100] mio. EUR, og at forskellen blev opført i regnskaberne som "kapitalgevinst ved køb på fordelagtige vilkår".
(51)
Den 30. juni 2011 viste Oltchims halvårsregnskab (17) et driftstab på 7,4 mio. EUR og et nettotab på 17,4 mio. EUR, samlede tab på 401 mio. EUR og en negativ egenkapital på 358 mio. EUR (uden at gælden til AVAS medregnes).
III. BESLUTNING OM INDLEDNING AF PROCEDUREN
(52)
Den 15. september 2009 indledte Kommissionen den officielle undersøgelsesprocedure med hensyn til de to støtteforanstaltninger til fordel for Oltchim, som Rumænien havde anmeldt i juli 2009:
-
1. foranstaltning: en gældskonvertering på i alt 538 RON (ca. 128 mio. EUR) og
-
2. foranstaltning: en "aktionærgaranti" til dækning af 80 % af en kommercielt lån på 424 mio. EUR til fortsatte moderniseringsinvesteringer (Rumænien trak anmeldelsen af 2. foranstaltning tilbage ved brev af 22. juni 2011).
(53)
Kommissionen rejste spørgsmålet om, hvorvidt de anmeldte foranstaltninger gav selskabet en urimelig fordel i modsætning til, hvad Rumænien havde fremført, og udgør statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(54)
I beslutningen om indledning af proceduren blev det desuden fastslået, at det forhold, at staten fra 1. januar 2007 ikke har opkrævet renter og/eller morarenter i forbindelse med den resterende gæld til det offentlige ("3. foranstaltning"), skulle betragtes som supplerende statsstøtte.
(55)
Endelig betvivlede Kommissionen, at foranstaltningerne kunne betragtes som forenelige med EUF-traktatens statsstøtteregler, hvis det blev fastslået, at de indebærer statsstøtte.
IV. RUMÆNIENS BEMÆRKNINGER TIL BESLUTNINGEN OM INDLEDNING AF PROCEDUREN
(56)
De rumænske myndigheder hævdede i deres bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren, at ingen af de tre foranstaltninger udgør statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, fordi den rumænske stat har handlet som en markedsøkonomisk investor.
(57)
Rumænien understregede især, at de anmeldte foranstaltninger (konvertering af gælden og aktionærgarantien) ville sikre Oltchims rentabilitet, fordi de ville løse problemerne med underkapitalisering og skaffe de nødvendige midler til gennemførelsen af virksomhedens vækststrategi. Desuden understregede Rumænien, at Kommissionen skal være opmærksom på, at staten spiller en dobbeltrolle, nemlig som Oltchims aktionær og kreditor.
(58)
Endelig hævdede Rumænien, at 3. foranstaltning ikke udgør statsstøtte, fordi det forhold, at staten ikke inddrev den tidligere gæld, var nært forbundet med den planlagte gældskonvertering, og at de rumænske myndigheder i forbindelse med denne gæld konsekvent havde handlet på samme måde, som en markedsøkonomisk investor ville have handlet i en lignende situation.
V. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(59)
Virksomheden Vestolit gav i sine bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren, som den fremsendte den 26. januar 2010, udtryk for betænkeligheder ved den statsstøttepakke, som Rumænien havde anmeldt i juli 2009. Vestolit betragter sig som konkurrent til Oltchim, idet begge virksomheder beskæftiger sig med produktion af PVC. Ifølge Vestolit ville ingen privat investor have støttet en investeringsprogram, som udelukkende tog sigte på køb og modernisering af Arpechims gamle ethylenanlæg.
(60)
Ved brev af 21. januar 2010 fremførte virksomheden Ineos, at det på grundlag af oplysningerne i beslutningen om indledning af proceduren ser ud til, at Oltchim er en kriseramt virksomhed, og at det derfor er usandsynligt, at en privat investor ville have truffet de foranstaltninger, som den rumænske stat har truffet til fordel for den. Ineos gjorde ligeledes opmærksom på, at det europæiske marked for PVC er præget af en betydelig overkapacitet, og at potentiel støtte til en af markedsdeltagerne derfor vil kunne medføre betydelige fordrejninger.
(61)
Firebird's bemærkninger af 28. maj 2010 svarer indholdsmæssigt til de bemærkninger, der er fremsat af ovennævnte interesserede parter.
(62)
Ved brev af 28. januar 2010 fremsatte en af Oltchims øvrige konkurrenter, 1. anonyme part, ligeledes bemærkninger svarende til Vestolits og Ineos' ovennævnte bemærkninger. Den understreger også, at driftsstøtten ikke kan betragtes som forenelig med EUF-traktaten, og at der tilsyneladende ikke er nogen anden begrundelse for forenelighed i Oltchims tilfælde.
(63)
Ved brev af 27. januar 2010 fremførte 2. anonyme part, at alle de støtteforanstaltninger, der er fastsat i beslutningen om indledning af proceduren, udgør uforenelig støtte. 2. anonyme part fremførte også:
a)
at de statsgarantier, der blev ydet Oltchim i perioden 1995-2000, fortsat var gældende efter Rumæniens tiltrædelse af EU, nemlig indtil den 31. oktober 2009 og derfor skal behandles som ny støtte efter tiltrædelsesdatoen
b)
at de vanskeligheder, som Oltchim stødte på, efter at statsgarantierne blev aktiveret i november 1999, skyldes selskabets strukturelle problemer (ineffektiv forvaltning, vedtagelse af en forkert forretningsstrategi og det forhold, at der ikke var gennemført en reel og effektiv omstrukturering)
c)
at overtagelsen af selskabet Arpechim er i strid med Oltchims kommercielle interesser og ikke vil være rentabel i fremtiden
d)
at finansministeriets yderligere udbetalinger i henhold til de aktiverede statsgarantier i perioden juni 2002 - december 2006 viser, at Oltchim var kriseramt i hele denne periode
e)
at Rumænien i virkeligheden kun forsøgte at privatisere selskabet én gang, nemlig i 2001, og at de efterfølgende "mislykkede" forsøg på privatisering i 2003 og 2006 var kun en strategi, som tog sigte på at undgå tvangsinddrivelse af selskabets offentlige gæld
f)
at den forretningsplan, der ligger til grund for støttepakken, som den blev anmeldt i juli 2009, ikke var troværdig, især hvad angår følsomhedsanalysen og det forventede investeringsafkast
g)
at staten må have registreret et betydeligt tab ved at støtte et investeringsprogram af et sådant omfang, da de forventede indtægter ved privatiseringen af Oltchim ikke har kunnet dække omkostningerne ved støtteforanstaltningerne
h)
at Rumænien ud fra det synspunkt, at de anmeldte foranstaltninger udgør statsstøtte, skulle have foreslået en omstruktureringsplan for Oltchim, som gør det muligt at vurdere støttens forenelighed på baggrund af rammebestemmelserne for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (18).
(64)
Senere i proceduren henledte PCC Kommissionens opmærksomhed på, at det rumænske agentur for miljøbeskyttelse i juni 2010 pålagde Oltchim en bøde på 14,34 mio. EUR for forsinket returnering af CO2-certifikater for 2009 (19). At bøden eventuelt ikke er inddrevet udgør efter PCC's opfattelse yderligere statsstøtte til virksomheden. Ved brev af 8. juli 2010 rejser Firebird ligeledes spørgsmålet om miljøbøden.
(65)
I oktober 2010 og oktober 2011 underrettede PCC også Kommissionen om, at det statsejede elforsyningsselskab SC Electrica SA (i det følgende benævnt "Electrica") og andre offentlige kreditorer (Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea, som leverer salt- og kalkopløsninger, og SC CET Govora SA, der leverer damp til industriformål) er i besiddelse af betydelige omlagte fordringer på Oltchim.
VI. RUMÆNIENS KOMMENTARER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(66)
Rumænien henviser i sit svar af 8. april 2010 på de interesserede parters bemærkninger i vid udstrækning til sin anmeldelse og sine tidligere bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren.
(67)
I modsætning til, hvad de interesserede parter havde fremført, understregede Rumænien især, at overtagelsen og moderniseringen af Arpechims petrokemiske aktiver omfatter alle de nødvendige omstruktureringer, som i øvrigt er væsentlige for virksomhedens langsigtede levedygtighed, og at driften af Oltchim-Arpechims integrerede petrokemiske platform kan blive rentabel.
(68)
Desuden gentager Rumænien sine argumenter om, at foranstaltningerne til fordel for Oltchim med det formål at inddrive fordringen ikke har givet Oltchim nogen fordele. Endelig understreger Rumænien også, at det er hensigten at privatisere Oltchim.
VII. TILBAGETRÆKNING AF ANMELDELSEN AF STATSGARANTIEN (2. FORANSTALTNING)
(69)
I henhold til artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fatslæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (20) kan en medlemsstat efter indledningen af den officielle procedure trække anmeldelsen tilbage i god tid, inden Kommissionen vedtager en beslutning om, hvorvidt den anmeldte foranstaltning skal betragtes som statsstøtte. I så fald indstiller Kommissionen den pågældende procedure med en beslutning om, at den ikke længere er relevant.
(70)
De rumænske myndigheder har trukket anmeldelsen af statsgarantien tilbage (statsgarantien dækkede 80 % af et lån på 424 mio. EUR). Kommissionens undersøgelsesprocedure med hensyn til 2. foranstaltning er derfor ikke længere relevant.
VIII. RUMÆNIENS STILLING EFTER TILBAGETRÆKNINGEN AF 2. FORANSTALTNING
VIII.1. Ændring af 1. foranstaltning - Rumæniens privatiseringsplaner
(71)
I februar 2011 blev der anmodet om et forebyggende program for finansiel bistand fra EU/Den Internatonale Valutafond (i det følgende benævnt "IMF") for at sætte gang i den økonomiske vækst i Rumænien, idet der blev lagt særlig vægt på strukturreformer, forbedring af den finanspolitiske bæredygtighed og konsolidering af den finansielle stabilitet. I maj 2011 vedtog Rådet en afgørelse (21) om forebyggende mellemfristet finansiel bistand på op til 1,4 mia. EUR til Rumænien. I marts 2011 godkendte IMF en ny forebyggende stand-by-aftale (22) for Rumænien. I henhold til denne aftale yder IMF Rumænien finansiel bistand på 3 090,6 mia. SDR (3,5 mia. EUR) for de kommende to år. Finansieringen er betinget af, at Rumænien opfylder en række målsætninger for nedbringelsen af budgetunderskuddet, som var nævnt i de rumænske myndigheders hensigtserklæring og gengivet i et teknisk aftalememorandum (i det følgende benævnt "TA"). TA-målsætningerne omfatter bl.a. reduktion af de offentlige virksomheders betalingsrestancer og tab. I hensigtserklæringen og i TA af 2. december 2011 (23) gav Rumænien tilsagn om at udbyde privatiseringen af Oltchim inden udgangen af april 2012.
(72)
Dette tilsagn var en opfølgning af flere offentlige erklæringer fra de rumænske myndigheder i 2011 om den rumænske regerings planer om at privatisere Oltchim.
(73)
Rumænien gav også Kommissionen tilsagn om at privatisere Oltchim. Ved brev af 21. oktober 2011 til næstformand Joaquin Almunia meddelte den rumænske premierminister Emil Boc således, at Rumænien forpligtede sig til helt at privatisere Oltchim (inklusive den aktiepost, som er omfattet af gældskonverteringen) inden maj 2012. Efter udnævnelsen af en ny regering i Rumænien den 9. februar 2012, bekræftede den nye premierminister, Mihai-Răzvan Ungureanu, dette tilsagn ved brev af 16. februar 2012.
(74)
I betragtning af de finanspolitiske stramninger vil Rumænien ikke længere være ejer af Oltchim og finansiere de nødvendige investeringer gennem en statsgaranti, men ønsker i stedet at sælge sine aktier i Oltchim.
VIII.2. Udviklingen med hensyn til 3. foranstaltning - renteaftale
(75)
Ved brev af 9. september 2011 meddelte de rumænske myndigheder Kommissionen, at de fra 1. januar 2007 ville opkræve renter af AVAS' fordring på 538 mio. RON. Rumænien meddelte desuden, at dette ville ske i henhold til en gældsaftale mellem AVAS og Oltchim, hvorved selskabet accepterer de skyldige renter. Ved samme brev præciserede de rumænske myndigheder, at de således påløbne renter også skulle konverteres til aktier sammen med hovedstolen af selskabets offetlige gæld, således som de havde anmeldt i forbindelse med 1. foranstaltning.
(76)
Ved brev af 23. december 2011 fremsendte de rumænske myndigheder en kopi af den privatretlige aftale, der var indgået den 22. december 2011 mellem AVAS og Oltchim, og hvorved selskabet anerkendte de renter af selskabets offentlige gæld, der var påløbet i perioden 1. januar 2007 - 31. december 2011, og som beløb sig til i alt 511 mio. RON. De rumænske myndigheder forklarede, at renterne var blevet beregnet som renters rente, idet der som implicit rente for den pågældende periode blev anvendt den største af de rentesatser, som forretningsbankerne rent faktisk har opkrævet for lån til virksomheden siden 1. januar 2007, og Kommissionens reference- og kalkulationsrentesatser. Denne fremgangsmåde medførte følgende rentesatser og rentebeløb i forbindelse med gælden til AVAS:
Tabel 1
Oversigt over de renter, som AVAS opkrævede i perioden 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Den gældende rentesats
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Rentebeløb (afrundet til mio. RON)
58
87
129
114
123
Renter af gælden til AVAS siden 2007: i alt 511 mio. RON
(77)
Ved samme brev meddelte de rumænske myndigheder også, at der ville blive gjort forberedelser til konvertering af gælden på 538 mio. RON til AVAS plus de påløbne renter, for at den foreslåede tidsplan for privatiseringen kunne overholdes.
VIII.3. Rumæniens argumenter med hensyn til privatiseringsplanerne
(78)
Som nævnt ovenfor trak de rumænske myndigheder 2. foranstaltning tilbage (se afsnit VII ovenfor). Efter at anmeldelsen af statsgarantien var trukket tilbage, fremførte de rumænske myndigheder, at den foreliggende 1. foranstaltning, dvs. konvertering af gælden på 538 mio. RON til AVAS til aktier, samt yderligere 511 mio. RON i renter af gælden til AVAS for perioden 1. januar 2007 - 31. december 2011, ikke udgør statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Rumænien hævder, at denne foranstaltning er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og derfor ikke giver Oltchim nogen fordel. De rumænske myndigheder fremfører især, at AVAS i sin egenskab af kreditor opnår større fordel ved, at hele gælden konverteres til aktier, og at hele dens aktiepost i selskabet sælges umiddelbart efter, end ved tvangsinddrivelse af gælden, idet markedsværdien af AVAS' aktiepost i selskabet efter gældskonverteringen er højere end det beløb, som AVAS kunne opnå ved likvidation af selskabet.
(79)
Rumænien fremlagde en konsulentrapport, der var udarbejdet af Raiffeisen Capital & Investment SA (i det følgende benævnt "konsulentrapporten"), som belæg for, at statens bedste strategi for maksimering af sin fortjeneste er en konvertering af gælden til aktier efterfulgt umiddelbart af salg af de samlede aktieposter.
(80)
Konsulentrapporten gennemgår værdien af AVAS' fordring i tilfælde af likvidation og i tilfælde af gældskonvertering efterfulgt af privatisering.
(81)
Likvidationsscenariet vurderes på grundlag af to likvidationsrapporter (en tidligere likvidationsrapport fra februar 2011, som er udarbejdet af Raiffeisen, og en likvidationsrapport fra marts 2011, som er udarbejdet af det uafhængige konsultentfirma Romcontrol SA București). Statens indtægter ved en gældskonvertering efterfulgt af privatisering er blevet anslået på grundlag af "virksomhedsværdi"-metoden, som er en af vigtigste metoder til vurdering af virksomheder. (Afsnit IX.3.3 nedenfor indeholder en detaljeret beskrivelse af de anvendte metoder og vurderingsresultaterne samt Kommissionens analyse deraf.)
(82)
Rapporten konkluderer, at privatiseringen af selskabet vil være lettere og hurtigere ved konvertering af hele gælden til aktier, og at AVAS herved opnår et bedre finansielt resultat end ved selskabets likvidation.
IX. VURDERING
IX.1. Generelle aspekter
(83)
For at fastslå, om de undersøgte foranstaltninger udgør statsstøtte, skal Kommissionen vurdere, om de opfylder samlige betingelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. I denne bestemmelse er der fastsat følgende: "Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne".
(84)
Kommissionen bemærker, at nedenstående vurdering kun vedrører 1. og 3. foranstaltning, da anmeldelsen af 2. foranstaltning er trukket tilbage (se afsnit VII ovenfor). I betragtning af at Rumænien har knyttet konverteringen af gælden til aktier sammen med privatiseringen af Oltchim, er 1. foranstaltning blevet ændret. Foranstaltningen vurderes derfor ud fra den hypotese, at AVAS' aktiepost efter konverteringen omgående sælges til en privat investitor ved en rimelig, åben og gennemsigtig salgsproces, der tager sigte på at maksimere AVAS' indtægter.
(85)
Desuden mener Kommissionen, at spørgsmålet om, hvorvidt Oltchims kreditor, AVAS, har givet selskabet en urimelig fordel ved den måde, hvorpå den har behandlet gælden efter den 1. januar 2007, skal undersøges på grundlag af OUG 51/1998 [se betragtning (27) ovenfor] og lov nr. 30/2007, hvorved AVAS bemyndiges til på ny at foretage gældskonverteringen, idet der skal tages hensyn til dels anmeldelsen af gældskonverteringen til Kommissionen, beskrevet som 1. foranstaltning i beslutningen om indledning af proceduren, dels ændringen af 1. foranstaltning på grund af de betænkeligheder, som Kommissionen har givet udtryk for, og de forpligtelser, som EU/IMF-programmet medfører.
(86)
Endvidere bemærker Kommissionen, at planerne om helt at privatisere selskabet inden udgangen af maj 2012 i overensstemmelse med de rumænske myndigheders oplysninger i brev af 21. oktober 2011, som blev bekræftet ved premierminister Mihai-Răzvan Ungureanus brev af 16. februar 2012, betragtes som en integrerende del af 1. foranstaltning.
(87)
Hvad angår såvel miljøbøden som selskabets udestående gæld til Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea og SC CET Govora SA, bemærker Kommissionen, at disse påståede forhold ikke indgik i beslutningen om indledning af proceduren. De kan derfor heller ikke være omfattet af nærværende afgørelse. Kommissionen vil senere/în timp util underrette klageren om de foranstaltninger, der er truffet med hensyn til disse påstande i henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 659/1999.
IX.2. Kommissionens kompetence inden Rumæniens tiltrædelse
(88)
Som anført i afsnit V ovenfor, fremførte 2. anonyme part, at nogle af de statsgarantier, som Oltchim fik i perioden 1995-2000, stadig var gældende efter Rumæniens tiltrædelse af EU, nemlig indtil den 31. oktober 2009, og at de derfor skulle behandles som ny støtte efter tiltrædelsesdatoen. Kommissionen må derfor undersøge, om dette argument er gyldigt, og hvorledes det kan påvirke vurderingen af den anmeldte foranstaltning.
(89)
Normalt finder EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, først anvendelse fra tiltrædelsesdatoen. Undtaget fra denne regel er foranstaltninger, der er trådt i kraft inden tiltrædelsen, og som fortsat gælder efter tiltrædelsen. I henhold til traktaten om Rumæniens tiltrædelse af Den Europæiske Union fra 2005 (24) skal foranstaltninger, der er trådt i kraft i Rumænien inden tiltrædelsesdatoen og fortsat gælder efter denne dato (1. januar 2007), og som kan udgøre statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, og ikke anses for eksisterende støtte i henhold til forordning (EF) nr. 659/1999 (25), betragtes som potentiel ny støtte fra tiltrædelsesdatoen, når det gælder anvendelsen af EUF-traktatens artikel 108, stk. 3.
(90)
I punkt 2.1, andet afsnit i bilag V til akten om Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse fra 2005 (26), er der i henhold til aktens artikel 22 fastsat følgende: "alle efter tiltrædelsesdatoen stadig gældende foranstaltninger, som er statsstøtte, og som ikke opfylder de ovenfor omhandlede betingelser, anses efter tiltrædelsen, for så vidt angår anvendelsen af EF-traktatens artikel 88, stk. 3, som ny støtte."
(91)
Ovennævnte bestemmelse omfatter derfor de foranstaltninger, der er trådt i kraft inden tiltrædelsesdatoen (1. januar 2007), og som fortsat gælder efter denne dato. I overensstemmelse med den definition, som Kommissionen har anvendt i en række beslutninger (27), omfatter begrebet "gældende efter tiltrædelsesdatoen" ordninger og individuelle foranstaltninger, der ikke er tidsbegrænsede, eller hvor statens ansvar ikke er nøjagtigt afgrænset. Med andre ord er der tale om tilfælde, hvor statens nøjagtige eksponering ikke er kendt på tiltrædelsesdatoen. På baggrund af ovenstående er det nødvendigt at fastslå, om statsgarantierne til Oltchim i perioden 1995-2000 var "gældende efter tiltrædelsesdatoen", således som dette begreb er defineret i ovennævnte beslutningspraksis. Med henblik herpå skal det efterprøves, enten om statsgarantien ikke var tidsbegrænset, eller om statens nøjagtige eksponering ikke var kendt inden tiltrædelsesdatoen.
(92)
Efter at have undersøgt betingelserne for udstedelsen af de pågældende statsgarantier bemærker Kommissionen, at der var tale om særskilte, individuelle engangsforanstaltninger, hvorved staten hjalp selskabet med at skaffe lån på bestemte beløb og med en bestemt løbetid. Tidspunktet for, hvor længe disse garantier var gyldige, blev fastsat ved garantistillelsen, idet gyldighedsperioden blev fastsat indtil udløbet af de underliggende lån, hvilket var fastsat nøjagtigt i disse lån. Denne gyldighedsperiode blev ikke ændret senere. Garantiernes gyldighedsperiode efter tiltrædelsen var derfor absolut tidsbegrænset og var blevet fastsat på et tidspunkt inden tiltrædelsen, nemlig ved indgåelsen af låneaftalen. Kommissionen noterer sig derfor, at den første af de situationer, hvor en foranstaltning betragtes som "ny støtte" efter tiltrædelsesdatoen, fordi den ikke er tidsbegrænset på tiltrædelsesdatoen, ikke er opfyldt i den foreliggende sag.
(93)
For det andet er statens maksimale ansvar afgrænset på det tidspunkt, hvor garantiaftalerne blev indgået, idet garantierne kun dækker det specifikke lån, som de vedrører. Det må derfor konkluderes, at betingelserne i anden situation vedrørende begrebet "gældende efter tiltrædelsesdatoen", nemlig statens ukendte eksponering fra tiltrædelsesdatoen, ikke er opfyldt.
(94)
Desuden bemærker Kommissionen, at statsgarantierne blev aktiveret inden tiltrædelsen. Fra det tidspunkt, hvor garantierne blev aktiveret, overtog staten ansvaret for tilbagebetalingen af restancerne på de lån, der var opnået med statsgarantierne, og staten overtog således i praksis selskabets forpligtelser, hvad angår tilbagebetalingen af de pågældende lån og blev dermed Oltchims kreditor for de beløb, der blev udbetalt i henhold til garantierne. Som anført i afsnit II.2 ovenfor, blev der foretaget udbetalinger i henhold til statsgarantierne indtil 2006. Fra tiltrædelsen blev der ikke længere foretaget sådanne udbetalinger, fordi Oltchim var i stand til at indfri de resterende lån.
(95)
Det må derfor konkluderes, at statsgarantierne til Oltchim i perioden 1995-2000 ikke kan betragtes som ny støtte som omhandlet i punkt 2.1, andet afsnit i bilag V til akten om Republikken Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse fra 2005.
IX.3. Statsstøtte: fordel
IX.3.1 Det markedsøkonomiske investorprincip
(96)
Hvad angår den anmeldte foranstaltning, der består i konvertering af selskabets offentlige gæld på 1 049 mio. RON til aktier med henblik på salg af hele den offentlige aktiepost umiddelbart efter (sidst i maj 2012), fremfører Rumænien, at dette ikke giver selskabet nogen urimelig fordel, fordi enhver privat kreditor i samme situation som den offentlige kreditor AVAS ville have valgt denne metode til at inddrive sin fordring, frem for likvidation af selskabet, som økomisk set ville være langt mindre fordelagtig for den offentlige kreditor.
(97)
For at fastslå, om den anmeldte foranstaltning giver Oltchim en urimelig fordel, skal Kommissionen vurdere, om AVAS, i sin egenskab af offentlig kreditor, har udfoldet lige så store bestræbelser som en privat kreditor ville have gjort for at inddrive så meget som muligt af sin gæld (28). Ved denne tilgang tages der hensyn til, at inddrivelsen af gælden foretages af en institution, der har det samme forhold til selskabet, som en kreditor har til sin debitor, idet selskabets offentlige gæld er overdraget til AVAS. Ved vurderingen tages der naturligvis hensyn til, at det er økonomiministeriet, der er Oltchims offentlige aktionær, men også, at den offentlige aktionær ikke spiller nogen rolle ved inddrivelsen af selskabets offentlige gæld, som er overdraget til selskabets kreditor AVAS. Kommissionen bemærker dog, at der skal foretages en vurdering af, hvilke virkninger gældskonverteringen og den efterfølgende privatisering af selskabet får for den nuværende aktionær, dvs. økonomiministeriet, for at det kan fastslås, om den foreslåede gældskonvertering og den efterfølgende privatisering økonomisk set udgør en bedre løsning for staten end fuldstændig likvidation af selskabet.
IX.3.2 Inddrivelse af selskabets offentlige gæld - vurdering af 3. foranstaltning
(98)
I beslutningen om indledning af proceduren fandt Kommissionen, at det kunne indebære et yderligere statsstøtteelement, at staten ikke har opkrævet renter og/eller nogen form for morarente for Oltchims resterende offentlige gæld efter Rumæniens tiltrædelse af EU. Denne gæld skyldes aktiveringen af statsgarantierne [se beskrivelsen i betragtning 23-27 og vurderingen af statsgarantierne i betragtning 88-95 ovenfor]. I beslutningen om indledning af proceduren fandt Kommissionen, at det gav Oltchim en fordel, at selskabets offentlige gæld ikke blev forrentet eller inddrevet, idet selskabet således fik stillet gratis kapital til rådighed.
(99)
For at fastslå, om Rumænien har handlet som en privat kreditor med hensyn til den resterende gæld, som skyldes aktiveringen af statsgarantierne, er det nødvendigt at vurdere statens adfærd fra 2007 til nu på grundlag af de oplysninger, som de rumænske myndigheder var i besiddelse af på forskellige relevante tidspunkter.
(100)
Kommissionen bemærker først og fremmest, at beslutningen om ikke at opkræve renter eller morarenter fra 2007 indtil ændringen af anmeldelsen af 1. foranstaltning bygger på OUG 51/1998 [se betragtning (27)]. Der skal også tages hensyn til lov nr. 30/2007, hvorved AVAS bemyndiges til på ny at foretage gældskonvertering. De rumænske myndigheder agtede på daværende tidspunkt at fortsætte Oltchims drift og planlagde nye investeringer i stedet for likvidation af selskabet.
(101)
Kommissionen skal derfor først og fremmest fastslå, om Rumænien handlede som en privat kreditor, da det i 2007 konverterede gælden til aktier i stedet for at tvangsinddrive gælden og/eller likvidere selskabet. I denne forbindelse bemærker Kommissionen, at Rumænien havde fulgt denne strategi for at opretholde Oltchims drift lige fra det første (mislykkedede) forsøg i 2003. De rumænske myndigheders adfærd i denne henseende var derfor i overensstemmelse med deres tidligere adfærd. På grundlag af markedets reaktioner på de tidligere privatiseringsforsøg og minoritetsaktionærernes sagsanlæg kan det konkluderes, at markedet havde tillid til, at Oltchims økonomiske aktiviteter grundlæggende var rentable.
(102)
Desuden bemærker Kommissionen, at Rumænien også havde en forretningsplan (29) for Oltchim, hvilket tyder på, at selskabet faktisk var rentabelt.
(103)
På denne baggrund mener Kommissionen ikke, at det var urimeligt, at Rumænien i sin egenskab af kreditor besluttede at konvertere gælden til aktier og vedtage en lov om ikke at opkræve renter og morarenter af den resterende gæld, da gælden under alle omstændigheder skulle konverteres til aktier.
(104)
Det bringer ikke denne analyse i tvivl, at Rumænien inden konverteringen af gælden til aktier søgte om godkendelse af statsstøtten. Herved opfyldte Rumænien blot sine forpligtelser i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 3. I betragtning af de vanskeligheder, som Rumænien forinden var stødt på med hensyn til minoritetsaktionærerne og fortsat er stødt på i forbindelse med gennemførelsen af lov nr. 30/2007, var det ganske logisk, at Rumænien søgte at få bekræftet af Kommissionen, at den planlagte transaktion ikke skulle betragtes som statsstøtte.
(105)
Under hensyn til vurderingen af statsstøtten og anvendelsen af stand-still-klausulen, blev gældskonverteringen til sidst udsat i fem år. I denne forbindelse bemærker Kommissionen først og fremmest, at Rumænien indtil midt i 2011 var fast besluttet på at følge en omfattende investeringsstrategi for Oltchim, som blev analyseret i flere ekspertundersøgelser (30). Opkrævning af renter af selskabets offentlige gæld ville have modvirket statens strategi, som går ud på at foretage nye investeringer for at genskabe selskabets rentabilitet og at øge dets værdi med henblik på privatisering på mellemlang til lang sigt.
(106)
På grund af de betænkeligheder, som Kommissionen gav udtryk for i sin beslutning om indledning af proceduren med hensyn til den omfattende investeringsstrategi, og især på grund af de finanspolitiske problemer og EU/IMF-programmet, ændrede Rumænien sin strategi i 2011 og besluttede at privatisere selskabet umiddelbart efter konverteringen af gælden til aktier. De oprindelige planer om at foretage supplerende investeringer på 424 mio. EUR inden privatiseringen blev derfor opgivet.
(107)
I denne nye situation er opkrævning af renter blevet en relevant strategi fra statens side, for at den kan få inddrevet så stor en del af gælden som muligt.
(108)
Som påpeget i betragtning 75-77 ovenfor blev der opkrævet yderligere renters rente på selskabets offentlige gæld for perioden fra den 1. januar 2007 i henhold til en privat aftale, som Oltchim og AVAS indgik i december 2011. De rentesatser, der blev anvendt på selskabets offentlige gæld, svarede til den højeste af Kommissionens referencesatser for hver periode og de rentesatser, der gjaldt for selskabets private lån i samme periode, og som kan anses for rimelige.
(109)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at Oltchim ikke har opnået en fordel ved den måde, hvorpå de offentlige myndigheder efter Rumæniens tiltrædelse har behandlet inddrivelsen af selskabets offentlige gæld, som nu skal konverteres til aktier.
IX.3.3 Gældskonvertering - 1. foranstaltning
(110)
Kommissionen skal også undersøge, om l. foranstaltning, der [som følge af den ændrede anmeldelse - se betragtning 14-16, 69-70 og 75-77 ovenfor] består i konvertering af selskabets offentlige gæld på i alt 1 049 mio. RON til aktier, som hurtigt efterfølges af salg af hele den deraf følgende offentlige aktiepost (privatisering), giver Oltchim en urimelig fordel. Selskabets samlede offentlige gæld, der skal konverteres til aktier, dækker den største offentlige fordring på 358 mio. RON, som privatiseringsagenturet AVAS er i besiddelse af, og renter på 511 mio. RON på AVAS' fordring for perioden 1. januar 2007 - 31. december 2011.
(111)
For at fastslå, om den planlagte gældskonvertering indebærer en fordel for Oltchim, må det undersøges, om den reelt er den bedste metode til inddrivelse af den størst mulige del af gælden, som fremført af Rumænien. I praksis skal Kommissionen fastslå, om en eventuel privat kreditor i samme situation som privatiseringsagenturet AVAS, der er Oltchims kreditor, ville have valgt denne metode ud af en række mulige løsninger, når man tager i betragtning, at debitor står over for betydelige økonomiske problemer. Selv om Oltchims nuværende aktionær, økonomiministeriet, ikke spiller nogen rolle i forbindelse med inddrivelsen af selskabets offentlige gæld, tages der i nedenstående analyse hensyn til to mulige scenarier for den offentlige aktionær.
(112)
Rumænien hævder, at de eneste realistiske muligheder for en privat kreditor i samme situation som den offentlige kreditor AVAS - i betragtning af selskabets nuværende situation (betydelig underkapitalisering og alt for stor gældsætning) - er enten (i) likvidation af selskabet eller (ii) konvertering af gælden til aktier, efterfulgt af salg af hele statens aktiepost i selskabet. En privat kreditor, der skulle vælge mellem disse muligheder, ville vælge den mulighed, der sikrer inddrivelsen af den størst mulige del af den resterende gæld. Med andre ord ville den private kreditor vælge varianten "konvertering efterfulgt af privatisering", hvis det beløb, der forventes af privatiseringen, overstiger det beløb, der kan inddrives ved likvidation.
(113)
For at påvise, at en gældskonvertering efterfulgt af salg af aktieposten er mere indbringende for kreditor end likvidation, har Rumænien fremlagt en rapport, der er udarbejdet af et uafhængigt konsulentfirma (se betragtning 78-82 ovenfor), og som sammenholder de beløb, som kreditor kan opnå under de to scenarier, dvs. ved gældskonvertering efterfulgt af privatisering og ved likvidation.
(114)
Kommissionen har vurderet rapporten i detaljer for at undersøge, om de fremlagte resultater kan stå for en nærmere analyse, og om de viser, at AVAS gennem konverteringen af sin fordring til aktier handler som en privat kreditor. På grundlag af analysen af rapporten konstaterer Kommissionen følgende:
(115)
Værdien af AVAS' fordring i tilfælde af likvidation: Likvidationsscenariet vurderes på grundlag af en tidligere likvidationsrapport udarbejdet af Raiffeisen i februar 2011 og en likvidationsrapport udarbejdet af det uafhængige konsulentfirma Romcontrol SA București i marts 2011.
(116)
I overensstemmelse med rumænsk lovgivning likvideres virksomheder, hvor staten har en aktiepost på mindst 50 % + 1 ved den såkaldte "særlige procedure for frivillig likvidation", således som det er fastsat ved regeringens hastebekendtgørelse nr. 88/1997, regeringsbekendtgørelse nr. 577/2002 og ved lov nr. 137/2002. Ved den særlige procedure for frivillig likvidation anvendes det beløb, som likvidator opnår ved salget af selskabets aktiver, til indfrielse af selskabets udestående gæld i den rækkefølge, der er fastsat ved lov nr. 85/2006 (den rumænske konkurslov). Indtægterne af likvidationen skal anvendes til dækning af fordringerne i følgende rækkefølge: 1) omkostningerne ved likvidationen, 2) løntilgodehavender, 3) privilegerede fordringer (gæld sikret ved pant, sikkerhed i fast ejendom og andre særlige fordele), 4) skattemæssige fordringer (skatter og andre skattemæssige forpligtelser), 5) gæld til finansministeriet på grund af aktiverede statsgarantier, 6) fordringer i form af offentlige lån, 7) ordinære (usikrede) fordringer og 8) aktionærer. I den foreliggende sag ville AVAS falde ind under tredje kreditorkategori (privilegerede kreditorer), men efter en række af Oltchims privilegerede (private) kreditorer, idet selskabets offentlige gæld kun er delvis sikret.
(117)
Konsulentfirmaet Romcontrol har vurderet likvidationsværdien af Oltchims aktiver pr. 15. december 2010 på grundlag af metoden med justerede nettoaktiver, hvor der tages hensyn til den begrænsede periode, hvor de aktiver, der er sat til salg, er eksponeret på markedet (31).
(118)
På grundlag af resultaterne af aktivernes likvidationsværdi, som anslået af Romcontrol, har Raiffeisen vurderet resultaterne for selskabets kreditor AVAS og for staten, i dens egenskab af aktionær, under hensyntagen til selskabets gæld pr. 31. december 2010 og dens foreløbige regnskaber på samme tidspunkt ("Raiffeisens likvidationsundersøgelse fra februar 2011"). I denne undersøgelse anslås det, at de indtægter, der ville kunne opnås ved salg af Oltchims aktiver, ville gøre det muligt at inddrive ca. [20]-[30] % af selskabets samlede gæld. AVAS ville, i sin egenskab af delvis sikret kreditor, kunne opnå ca. [80]-[100] mio. RON (dvs. [10]-[30] % af den samlede fordring på 538 mio. RON). I betragtning af den negative forskel mellem likvidationsindtægterne og selskabets gæld vil staten, som aktionær, ikke opnå nogen indtægter.
(119)
I oktober 2011 opdaterede Raiffeisen de skøn, der var fastsat i likvidationsundersøgelsen fra februar 2011, for at tage hensyn til selskabets finansielle data pr. 30. juni 2011 og for at medregne de renter, der er påløbet selskabets offentlige gæld fra januar 2007.
(120)
I henhold til disse opdaterede skøn ville AVAS, som Oltchims delvis sikrede kreditor, opnå [100]-[120] mio. RON af sin samlede fordring på selskabet (som udgør [10]-[20] % (32) af den samlede fordring, nemlig gældens hovedstol på 538 mio. RON plus renter). Økonomiministeriet vil som offentlig aktionær heller ikke få nogen indtægter denne gang. Det beløb, som AVAS ville få, blev senere tilbagediskonteret til nutidsværdi (33) pr. 30. juni 2011. AVAS ville således få [10]-[40] mio. EUR ved likvidation af selskabet.
Tabel 2
Inddrivelse af statens fordringer ved likvidation
Fordring
(mio. EUR)
Samlede indtægter
(mio. EUR)
Indtægter Kalkulationsrente på 10,7 %
(mio. EUR)
AVAS (kreditor)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Økonomiministeriet (aktionær)
Aktiepost
[0]-[10]
[0]-[10]
Staten i alt
[20]-[30]
[10]-[30]
(121)
Dette beløb skal derefter sammenholdes med det forventede afkast ved konverteringen af AVAS' fordring til aktier efterfulgt af privatisering af selskabet.
(122)
Værdien af AVAS' fordring i tilfælde af gældskonvertering efterfulgt af privatisering: i rapporten blev statens indtægter i tilfælde af gældskonvertering med efterfølgende privatisering anslået på grundlag af virksomhedsværdimetoden, som er en af de vigtigste metoder til måling af virksomheders værdi.
(123)
Med hensyn til anvendelsen af denne metode bemærker Kommissionen, at der principielt eksisterer flere metoder til vurdering af en virksomheds aktier.
(124)
En af de hyppigt anvendte metoder er EBITDA ("resultat før renter, skat, af- og nedskrivninger"). Denne metode giver mulighed for at vurdere en virksomheds egenkapital for år X ved at gange EBITDA for år X med en faktor (multiplikator), der betragtes som passende for den pågældende sektor, og ved at trække nettogælden fra resultatet.
(125)
En anden metode består i en tilbagediskonteret pengestrømsanalyse. De nominelle pengestrømme, virksomheden har til rådighed for de kommende år, tilbagediskonteres med de vægtede gennemsnitlige kapitalomkostninger (34), og nettogælden trækkes fra den opnåede værdi.
(126)
En tredje metode er omsætningsmultiplikatormetoden. Denne giver mulighed for at vurdere en virksomheds egenkapital for år X ved at gange omsætningen for år X med en faktor (multiplikator), der betragtes som passende for den pågældende sektor, og ved at trække nettogælden fra resultatet.
(127)
Ved alle disse metoder (den fremtidige EBITDA-værdi, pengestrømsanalyse eller omsætning) anvendes anslåede værdier. I den foreliggende sag er det dog ikke alle metoder baseret på de anslåede værdier i en forretningsplan, det vil være fornuftigt at anvende. Da der er planlagt en omgående privatisering af selskabet, er det kun den nye ejer, der kan blive i stand til at fastlægge virksomhedens fremtidige forretningsstrategi, og de relevante fremskrivninger i forretningsplanen, der er nødvendige for at anvende disse metoder, foreligger derfor ikke, ligesom de heller ikke kan forudses (35). I betragtning af at den nye ejer skal gennemføre betydelige investeringer, kan selskabets tidligere resultater heller ikke anvendes til fremskrivningerne.
(128)
Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at de eneste to metoder, der kan anvendes til vurdering af den rumænske stats samlede aktiepost, dvs. AVAS' og økonomiministeriets samlede aktiepost, er børsværdien og virksomhedsværdien. Det skal understreges, at virksomhedsværdien også omfatter de parametre, der anvendes i forbindelse med børsværdien.
(129)
Børsværdien defineres som aktiekursen ganget med antallet af udstedte aktier og afspejler den samlede værdi af virksomhedens udstedte aktier. Denne værdi repræsenterer markedskonsensus med hensyn til værdien af en virksomheds egenkapital og kan anvendes i stedet for markedskonsensus med hensyn til en virksomheds nettoværdi.
(130)
Oltchims børsværdi blev beregnet på grundlag af selskabets aktiekurs på fondsbørsen i Bukarest (36) over en periode på 44 måneder (2008 - august 2011). Denne periode er tilstrækkelig lang til at være relevant, og børsværdien for den pågældende periode er ligeledes et godt fingerpeg om, hvor meget markedet er indstillet på at betale for selskabet.
(131)
I denne forbindelse anser Kommissionen det for positivt, at aktiekursen i den seneste periode mellem maj og august 2011 konstant har været højere end gennemsnittet for de 44 måneder. Mens det vægtede gennemsnit for de 44 måneder er på 0,53 RON pr. aktie, nåede kursen på en enkelt aktie helt op på 2,05 RON i juli 2011 (37). De data, der er blevet anvendt til fastlæggelse af markedsværdien, kan derfor betragtes som forsigtige.
(132)
Hvad angår aktiekursudviklingen fra september 2011 (de seneste data, der er anvendt i den undersøgelse, som Raiffeisen har foretaget), anser Kommissionen det for positivt, at aktiekursen i den seneste tid (fra midt i oktober 2011) er steget betydeligt og har holdt sig over det vægtede gennemsnit på 0,53 RON, der blev anvendt ved fastsættelsen af børsværdien.
Figur 1
Oltchims aktiekursudvikling på fondsbørsen i Bukarest i perioden 23.2.2011 -23.2.2012
(133)
Inden den planlagte gældskonvertering udgjorde Oltchims børsværdi i den undersøgte periode (januar 2008 - august 2011) som vægtet gennemsnit (38) 45 mio. EUR, og i de sidste tre måneder i den undersøgte periode (juni - august 2011) lå den konstant over 100 mio. EUR. Børsværdien overstiger således klart Oltchims likvidationsværdi ([10]-[40] mio. EUR), hvilket er et første tegn på, at salget af statens aktiepost som led i en privatiseringsproces er at foretrække frem for likvidation af selskabet.
(134)
Den anden metode, der kan anvendes, er virksomhedsværdien. Virksomhedsværdien er en måleenhed for selskabets værdi, der ofte benyttes som alternativ til børsværdien, fordi den anses for at være en mere nøjagtig angivelse af selskabets værdi. Virksomhedsværdien udgør forskellen mellem en virksomheds børsværdi og dens nettogæld. Denne metode blev benyttet af Raiffeisen Capital.
(135)
Efter beregningen af børsværdien blev det andet element i formlen for beregning af virksomhedsværdien, nemlig nettogælden, beregnet som selskabets samlede gæld (selskabets samlede rentebærende gæld, dvs. banklån og forfaldne/omlagte gældsforpligtelser) (39).
(136)
Som næste etape er det muligt at beregne median, gennemsnit og vægtet gennemsnit for virksomhedsværdien og for virksomhedsværdien pr. aktie over perioden på 44 måneder. I rapporten blev disse værdier beregnet for to scenarier: med renter af gælden i henhold til aftalen og uden disse renter.
(137)
Med hensyn til sidste punkt finder Kommissionen ikke, at den rente, der er opkrævet i henhold til aftalen, bør tages i betragtning ved beregningen af virksomhedsværdien, for alt andet lige vil egenkapitalen falde, hvis gælden vokser. Disse to virkninger er modsatrettede og skulle principielt ikke påvirke virksomhedsværdien. Hvis markedet får kendskab til renterne, vil det vurdere aktierne lavere. I den foreliggende sag er de samlede renter dog kommet til senere og har ikke kunnet forudses af markedet. Det er de oplysninger, som markedet har på vurderingstidspunktet, der er relevante.
(138)
På denne baggrund er der beregnet følgende virksomhedsværdier pr. aktie i den undersøgte periode.
Tabel 3
Beregning af Oltchims virksomhedsværdi pr. aktie i den undersøgte periode
Periode
Antal aktier
Aktiernes gennemsnitskurs
Børsværdi (aktiekurs x antallet af aktier)
Nettogæld
i mio. RON
Virksomhedsværdi (børsværdi plus nettogæld)
i mio. RON
Virksomhedsværdi pr. aktie
jan. -08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
feb. -08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
mar. -08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
apr. -08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
maj -08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jun. -08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jul. -08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
aug. -08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
sep. -08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
okt. -08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
nov. -08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
]1 400]-[1 500]
[4]-[6]
dec. 08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
jan. -09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
feb. -09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
mar. -09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
apr. -09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
maj -09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
jun. -09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jul -09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
aug. -09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
sep. -09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
okt. -09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
nov. -09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
dec. -09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
jan. -10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
feb. -10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
mar. -10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
apr. -10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
maj -10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
jun. -10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
jul. -10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
aug. -10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
sep. -10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
okt. -10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
nov. -10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
dec. -10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
jan. -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
feb. -11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
mar. -11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
apr. -11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
maj -11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
jun. -11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
jul. -11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
aug. -11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
(139)
På grundlag af oplysningerne i denne tabel er der foretaget en beregning af median, gennemsnit og vægtet gennemsnit for virksomhedsværdien pr. aktie.
Tabel 4
Median, gennemsnit og vægtet gennemsnit for Oltchims virksomhedsværdi pr. aktie
Aktiekurs
Virksomhedsværdi pr. aktie
Median
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Gennemsnit
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Vægtet gennemsnit
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
(140)
Virksomhedsværdien (median, gennemsnit, vægtet gennemsnit), beregnet som forklaret ovenfor, kan derefter anvendes til fastlæggelse af værdien af statens aktiepost "efter gældskonvertering", ved at selskabets udestående gæld efter konverteringen trækkes fra virksomhedsværdien. Denne gæld vil fortsat være en gæld, som selskabet skal indfri.
(141)
Resultatet er hele egenkapitalens markedsværdi som angivet i tabel 5.
Tabel 5
Beregning af egenkapitalens markedsværdi på grundlag af virksomhedsværdimetoden
Beregning af hele egenkapitalens markedsværdi efter gældskonverteringen
Scenarier
Virksomhedsværdien beregnet på grundlag af aktiernes mediankurs over en periode på 44 måneder
Virksomhedsværdien beregnet på grundlag af aktiernes gennemsnitkurs over en periode på 44 måneder
Virksomhedsværdien beregnet på grundlag af aktiernes vægtede gennemsnitskurs over en periode på 44 måneder
Virksomhedsværdi pr. aktie (RON)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Antal aktier inden konverteringen
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Virksomhedsværdi (mio. RON)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Nettogæld efter gældskonvertering (mio. RON)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Egenkapitalens markedsværdi (mio. RON)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Egenkapitalens markedsværdi (mio. EUR)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
(142)
Hvad angår den nettogæld, der anvendes i ovennævnte beregning, skal de to etaper i beregningen, dvs. (i) beregningen af virksomhedsværdiformlen og (ii) den efterfølgende fratrækning, med henblik på at nå frem til egenkapitalens markedsværdi, principielt baseres på markedsværdien af virksomhedens gæld.
(143)
Kommissionen konstaterer dog for det første, at det er meget vanskeligt at fastsætte en markedspris for Oltchims gæld, da der ikke er blevet handlet med gælden, og da der ikke findes noget lokalt marked for handel med gæld. I stedet kan man fastsætte gældens markedsværdi teoretisk ved at bestemme selskabets rating før og efter gældskonverteringen. Denne rating kan derefter anvendes til at anslå sandsynligheden for misligholdelse af betalingsforpligtelserne, som igen kan anvendes til at anslå gældens markedsværdi. Da der ikke foreligger sådanne ratings finder Kommissionen, at dette er umuligt, og at anvendelsen af en dårligt anslået markedsværdi vil kunne medføre betydelige fejl.
(144)
Hvis det for det andet forudsættes, at der er handlet med nettogælden på grundlag af den samme tilbagediskontering i forhold til dens regnskabsværdi før og efter konverteringen, vil resultaterne af beregningen være uændrede uanset nutidsværdien. Ændringer i nettogældens værdi vil i et tilsvarende tilfælde medføre en ændring, som er omvendt proportional med børsværdien. Det har ingen betydning, om man lægger gældens regnskabsværdi eller markedsværdi til, fordi gældens værdi først lægges til for at opnå virksomhedsværdien og derefter trækkes fra for at opnå aktiernes nye regnskabsværdi.
(145)
Hvis det for det tredje forudsættes, at der handles med den gæld, der er tilbage efter konverteringen, til en værdi, som er forskellig fra værdien før konverteringen, skal der, for at der kan foretages en korrekt beregning, tages hensyn til, om markedsværdien af den gæld, der er tilbage efter konverteringen til aktier, sandsynligvis fortsat vil være lavere end regnskabsværdien, men under alle omstændigheder højere end gældens markedsværdi før konverteringen. Hvis der ikke findes et grundlag for fastlæggelse af disse værdier, er det dog umuligt at simulere virkningerne af en ændring af dem, fordi der er alt for mange parametre, som skal ændre sig samtidig.
(146)
I øvrigt bemærker Kommissionen, at Oltchims regnskaber blev udarbejdet i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder (IFRS) og blev revideret af et uafhængigt revisionsselskab, KPMG. I disse regnskaber er gælden anført til den korrekte værdi i overensstemmelse med den internationale regnskabsstandard IAS 39. I overensstemmelse med IAS 39 er den korrekte værdi det beløb, hvortil velinformerede parter frivilligt kan handle med et aktiv eller indfri en gæld under normale konkurrencevilkår. På dette grundlag har KPMG attesteret, at den korrekte værdi af selskabets gæld på lang sigt ikke adskilte sig væsentligt fra regnskabsværdien.
(147)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at det i den foreliggende sag faktisk er korrekt at anvende gældens regnskabsværdi til beregning af egenkapitalens markedsværdi.
(148)
For at efterprøve, om beregningen holder stik, har Kommissionen dog desuden foretaget en følsomhedsanalyse, dvs. at den har fastslået den procentuelle forskel mellem nettogældens regnskabsværdi og markedsværdi før konverteringen, hvorved nutidsværdien af statens aktiepost efter konverteringen kommer til at svare til likvidationsværdien, forudsat at gældens markedsværdi svarer til dens regnskabsværdi efter konverteringen af gælden til aktier. Denne procentvise værdi kan betragtes som en vis "fejlmargen" ved vurderingen af gældens markedsværdi.
(149)
Kommissionen er af den opfattelse, at det mest troværdige af alle scenarierne (virksomhedsværdi på grundlag af median, gennemsnit og vægtet gennemsnit) er det vægtede gennemsnit, fordi værdierne i den foreliggende sag er blevet vægtet med de aktiemængder, der handles med. I forbindelse med dette scenario udgør ovennævnte margen 15 %. Kommissionen konkluderer, at en sådan margen er tilstrækkelig stor til, at det kan fastslås, at virksomhedsværdien er beregnet på grundlag af sikre data.
(150)
Efter beregningen af egenkapitalens markedsværdi er det muligt at beregne værdien af statens aktiepost ved at gå ud fra markedsværdien af den samlede egenkapital baseret på statens kapitalandele, som efter gældskonverteringen vil være som følger: (40)
Tabel 6
Den rumænske stats aktiepost i Oltchim før og efter den planlagte gældskonvertering
Aktiepost før gældskonverteringen
Aktiepost efter gældskonverteringen
Gæld til AVAS plus renter deraf udgør den konverterede gæld
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Økonomiministeriet
54,81 %
[0]-[5] %
Staten i alt
54,81 %
[80]-[100] %
(151)
Efter konverteringen af gælden til AVAS (gældens hovedstol), hvortil kommer renter i henhold til aftalen, vil Oltchims egenkapital således få en værdi på mellem [20]-[30] og [90]-[100] mio. EUR, hvilket giver statens samlede aktiepost ([80]-[100] %) en nutidsværdi (41) på mellem [15]-[30] og [75]-[90] mio. EUR. I tabel 7 nedenfor sammenfattes virksomhedsværdien under alle scenarier og sammenlignes med værdien i tilfælde af likvidation.
Tabel 7
Sammenligning mellem gældskonvertering efterfulgt af privatisering og likvidation - på grundlag af virksomhedsværdimetoden
Statens forventede indtægter
mio. EUR
Gældskonvertering umiddelbart efterfulgt af privatisering
Nettonutidsværdien af indtægterne ved likvidation
Sammenligning
Virksomhedsværdi beregnet på grundlag af aktiernes mediankurs over en periode på 44 måneder
Virksomhedsværdi beregnet på grundlag af aktiernes gennemsnitskurs over en periode på 44 måneder
Virksomhedsværdi beregnet på grundlag af aktiernes vægtede gennemsnitskurs over en periode på 44 måneder
Egenkapitalens markedsværdi
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Markedsværdien af statens samlede aktiepost
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Nettonutidsværdien af statens samlede aktiepost (98,44 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Likvidation gældskonvertering og privatisering
Nettonutidsværdien af AVAS' samlede aktiepost (96,54 %)
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Likvidation gældskonvertering og privatisering
Nettonutidsværdien af økonomiministeriets samlede aktiepost (1,9 %)
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Likvidation gældskonvertering og privatisering
(152)
Under alle scenarierne, der er vurderet på grundlag af virksomhedsværdimetoden, opnår både AVAS, som offentlig kreditor, og økonomiministeriet, som offentlig aktionær, bedre resultater ved gældskonvertering efterfulgt af privatisering end ved likvidation af selskabet. Den nuværende offentlige aktionærs (økonomiministeriet) aktiepost vil blive reduceret ved gældskonverteringen, hvilket vil give selskabets kreditor AVAS en aktiepost på [80]-[100] %. Ministeriet har dog ingen grund til at modsætte sig gældskonverteringen, for ved likvidation vil det ikke få noget for sine aktier i selskabet. Selv under et scenario med det laveste skøn for virksomhedværdien vil den offentlige kreditor AVAS opnå mere end ved selskabets likvidation ([10]-[30] mio. EUR mod [10]-[30] mio. EUR).
(153)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den anmeldte foranstaltning (gældskonvertering efterfulgt af fuldstændig privatisering) ikke giver Oltchim nogen fordel, hvis selskabet privatiseres kort tid efter gældskonverteringen, idet denne foranstaltning vil give den offentlige kreditor AVAS mulighed for at inddrive en større del af sin fordring end ved selskabets likvidation. Kommissionen noterer sig i denne forbindelse de rumænske myndigheders tilsagn om helt at privatisere selskabet inden udgangen af maj 2012 (se betragtning 17 og 73 ovenfor).
(154)
Kommissionen finder, at den kvantitative vurdering, der foretages ved børsværdimetoden og virksomhedsværdimetoden, ligeledes understøttes af følgende to argumenter, som den uafhængige ekspert ikke konkretiserede.
(155)
For det første er vurderingen baseret på børskursen. Da statens aktiepost i Oltchim sælges som en helhed, vil køber dog blive i stand til at kontrollere selskabet. Køber vil derfor være parat til at betale en kontrolpræmie for aktieposten, som det er normal praksis i tilsvarende transaktioner.
(156)
For det andet bemærker Kommissionen, at virksomheden PCC var parat til at betale 7,5 mio. EUR for en de facto andel på 12 % af Oltchims aktier i 2007 og 2,6 mio. EUR for yderligere 3,6 % af Oltchims aktier i 2011. Dette tyder på, at en privat investor mente, at Oltchim var steget i værdi i 2011 i forhold til 2007 (idet investoren var parat til at betale en højere pris pr. aktie), og at de samlede aktier på grundlag af transaktionen i 2011 kan vurderes til 73 mio. EUR, dvs. langt mere end likvidationsværdien.
IX.4. Konklusion med hensyn til fordelskriteriet
(157)
På grundlag af ovenstående, dvs.: (i) at selskabet ikke har opnået nogen urimelig fordel ved den måde, hvorpå de offentlige myndigheder har inddrevet dets offentlige gæld, som er omhandlet af den anmeldte foranstaltning, og (ii) at gældskonverteringen som sådan ikke giver selskabet nogen urimelig fordel, konkluderer Kommissionen, at de foreliggende, anmeldte foranstaltninger (som er en kombination af de tidligere foranstaltninger 1 og 3) ikke opfylder fordelskriteriet. På denne baggrund skal der ikke foretages en analyse af de øvrige kumulative kriterier for definition af statsstøttebegrebet, der er fastsat i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, for at vurdere de foreliggende anmeldte foranstaltninger.
X. KONKLUSION
(158)
Den officielle undersøgelsesprocedure, som Kommissionen indledte i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, med hensyn til 2. foranstaltning (statsgaranti), skal indstilles, da den ikke længere er relevant, efter at Rumænien har trukket sin anmeldelse tilbage.
(159)
Den foreliggende, anmeldte foranstaltning (den tidligere 1. og 3. foranstaltning tilsammen) indebærer ikke statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(160)
Denne konklusion bygger på, at Rumænien er fast besluttet på at sælge hele sin aktiepost i Oltchim, som meddelt af premierminister Emil Boc ved brev af 21. oktober 2011 og bekræftet af premierminister Mihai-Răzvan Ungureanu ved brev af 16. februar 2012 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Kommissionen har besluttet at indstille den officielle undersøgelsesprocedure efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med hensyn til den anmeldte statsgaranti (2. foranstaltning) til Oltchim, fordi Rumænien har trukket anmeldelsen tilbage og ikke vil gennemføre denne foranstaltning.
Artikel 2
1. foranstaltning, som Rumænien anmeldte den 17. juli 2009 og ændrede den 22. juni 2011, 9. september 2011, 21. oktober 2011 og 16. februar 2012, udgør ikke statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 3
3. foranstaltning, som Rumænien gennemførte i 2007, udgør ikke statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 4
Denne afgørelse er rettet til Rumænien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. marts 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 7 päivänä maaliskuuta 2012,
valtiontuesta SA.29041 (C 28/2009) (ex N 433/2009) Tukitoimet Oltchim SA Râmnicu Vâlcean hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1369)
(Ainoastaan romaniankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2013/246/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen (2) aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee valtiontukea C 28/09 (ex NN 2009/09),
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa, ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
1)
Romania ilmoitti 17 päivänä heinäkuuta 2009, jäljempänä ’ilmoitus’, kahdesta tukitoimesta yrityksen Oltchim SA Râmnicu Vâlcea, jäljempänä ’Oltchim’ tai ’yritys’, hyväksi. Toimet ovat i) julkisilta viranomaisilta saadun 538 miljoonan Romanian leun (noin 128 miljoonan euron (3)) velan muuntaminen osakkeiksi ja ii) valtiontakaus, joka kattaa 80 prosenttia 424 miljoonan euron arvoisesta kaupallisesta lainasta. Romania ilmoitti valtiontukitoimista oikeusvarmuussyistä, vaikka katsoi, ettei kyseessä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.
2)
Ennen ilmoituksen tekemistä Duisburgiin Saksaan sijoittautunut yritys PCC SE, jäljempänä ’PCC’, joka omistaa tällä hetkellä 18,31 prosentin suuruisen vähemmistöosuuden Oltchimista, teki 10 päivänä huhtikuuta 2008 virallisen kantelun, jonka mukaan suunniteltu velan muuntaminen osakkeiksi on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.
3)
Komissio kävi kantelun rekisteröimisen jälkeen kirjeenvaihtoa ja vaihtoi tietoja Romanian viranomaisten, Oltchimin ja kantelijan kanssa. Se järjesti useita tapaamisia Romanian viranomaisten, Oltchimin edustajien ja kantelijan edustajien kanssa.
4)
Komissio aloitti 15 päivänä syyskuuta 2009 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetuista toimista, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Romania toimitti 3 päivänä marraskuuta 2009 menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen liittyviä huomautuksia.
5)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä29 päivänä joulukuuta 2009. (4) Komissio pyysi myös 21 päivänä joulukuuta 2009 päivätyillä kirjeillä kahdeksaa yritystä, jotka Oltchimin kilpailijoina ovat mahdollisesti kiinnostuneita menettelystä, esittämään huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.
6)
Komissio sai huomautuksia viideltä kolmannelta osapuolelta: 26 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä yritykseltä Vestolit GmbH & Co. KG, jäljempänä ’Vestolit’, 26 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä yritykseltä Ineos ChlorVinyls, jäljempänä ’Ineos’, 27 ja 28 päivänä tammikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä kahdelta yritykseltä, jotka pyysivät saada pysytellä tuntemattomina, jäljempänä ’anonyymi osapuoli I’ ja ’anonyymi osapuoli II’ sekä 29 päivänä tammikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä yksityishenkilö Virgil Bestealta.
7)
Nämä huomautukset toimitettiin Romanialle 2 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. Romania vastasi mainittujen kolmansien osapuolten huomautuksiin 8 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
8)
Kuudes kolmas osapuoli, Firebird Management LLC, jäljempänä ’Firebird’, - sijoitusrahasto, jonka hallussa oli 1,328 prosenttia Oltchimin osakkeista kyseisenä aikana - toimitti tietoja ja huomioita 27 päivänä toukokuuta 2010 ja 8 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Firebirdin huomautukset toimitettiin Romanialle 25 päivänä kesäkuuta 2010 ja 27 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyillä kirjeillä.
9)
Kantelun tekijä PCC esitti tätä asiaa koskevia tietoja 6 päivänä toukokuuta 2010, 18 päivänä toukokuuta 2010, 19 päivänä toukokuuta 2010, 28 päivänä toukokuuta 2010, 13 päivänä kesäkuuta 2010, 18 päivänä kesäkuuta 2010, 22 päivänä heinäkuuta 2010, 6 päivänä elokuuta 2010, 2 päivänä syyskuuta 2010, 18 päivänä lokakuuta 2010, 9 päivänä huhtikuuta 2011 ja 14 päivänä huhtikuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Näiden kirjeiden lisäksi PCC on toimittanut monenlaista asiaan liittyvää aineistoa, joka koostuu pääasiassa erilaisista lehtiartikkeleista ja muista, pääosin julkisista, tiedoista.
10)
Lisäksi anonyymit osapuolet I ja II (jotka myös toimittivat huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä ja pyysivät saada pysyä nimettöminä) toimittivat lisätietoja 21 päivänä syyskuuta 2010, 22 päivänä helmikuuta 2011, 28 päivänä helmikuuta 2011, 26 päivänä heinäkuuta 2011 ja 28 päivänä lokakuuta 2011.
11)
Komissio toimitti johdanto-osan 9 ja 10 kappaleessa tarkoitetut huomautukset 25 päivänä kesäkuuta 2010, 2 päivänä elokuuta 2010, 9 päivänä syyskuuta 2010, 22 päivänä syyskuuta 2010, 20 päivänä lokakuuta 2010 ja 23 päivänä marraskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä Romanian viranomaisille, jos ne sisälsivät uusia tietoja ja näkökohtia ja olivat käsiteltävänä olevan menettelyn kannalta oleellisia.
12)
Romania vastasi lisähuomautuksiin 30 päivänä heinäkuuta 2010, 2 päivänä syyskuuta 2010, 12 päivänä lokakuuta 2010, 26 päivänä lokakuuta 2010, 23 päivänä marraskuuta 2010 ja 7 päivänä joulukuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Se myös toimitti asiaa koskevia lisätietoja 29 päivänä maaliskuuta 2011, 14 päivänä huhtikuuta 2011, 27 päivänä heinäkuuta 2011, 9 päivänä syyskuuta 2011 ja 21 päivänä syyskuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.
13)
Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen komission yksiköt ja Romanian viranomaiset pitivät Brysselissä useita kokouksia 30 päivänä kesäkuuta 2010, 15 päivänä heinäkuuta 2010, 19 päivänä toukokuuta 2011 ja 12 päivänä syyskuuta 2011. Komission yksiköiden edustajat tapasivat myös kantelun tehneen PCC:n edustajia useita kertoja.
14)
Romanian viranomaiset peruuttivat 22 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä 17 päivänä heinäkuuta 2009 tekemänsä ilmoituksen 424 miljoonan euron velkaa koskevan valtiontakauksen osalta. Lisäksi Romanian viranomaiset ilmoittivat komissiolle pitävänsä voimassa velan muuntamista osakkeiksi koskevan ilmoituksen.
15)
Romanian hallitus hyväksyi 10 päivänä elokuuta 2011 muistion talous-, kauppa- ja yritysympäristöministeriön, AVASin (5) ja Oltchimin edustajille annetuista valtuuksista tehdä yksityisoikeudellinen sopimus, jolla yritys ottaa vastuulleen 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen kertyneet julkisen velan korot.
16)
Romanian viranomaiset ilmoittivat 9 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että Oltchim ja AVAS aikoivat tehdä edellä mainitun yksityisoikeudellisen sopimuksen ja että AVAS aikoi muuntaa myös kertyneet korot osakkeiksi yhdessä velkapääoman kanssa.
17)
Romanian pääministeri Emil Boc ilmaisi 21 päivänä lokakuuta 2011 päivätyssä kirjeessä Romanian hallituksen vakaan sitoumuksen yksityistää Oltchim kokonaan. Tähän sisältyi myös koko viranomaisten omistama Oltchimin osakeosuus velan muuntamisen jälkeen. Yksityistämistä koskeva ilmoitus oli määrä tehdä maaliskuun 2012 lopussa ja yksityistäminen oli määrä saada loppuun toukokuun 2012 loppuun mennessä. Romanian uusi pääministeri Mihai-Răzvan Ungureanu vahvisti tämän sitoumuksen 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.
18)
Romania toimitti lisähuomautuksia ja -tietoja 12 päivänä lokakuuta 2011 ja 23 päivänä joulukuuta 2011 päivätyillä kirjeillä.
19)
Johdanto-osan 17 ja 18 kappaleissa mainituista kirjeistä ilmenee, että Romania on muuttanut toimenpidettä 1 koskevaa ilmoitusta siten, että 538 miljoonan Romanian leun velan muuntamisen jälkeen Oltchimin osakkeet yksityistetään. Tilannetta on siis arvioitava siten, että tuleva yksityistäminen otetaan huomioon.
II. TAUSTA
II.1. Yritys
20)
Oltchim on suuri romanialainen petrokemian tuotteiden valmistaja. Se tuottaa esimerkiksi PVC:tä, natriumhydroksidia, klooria, dioktyyliftalaattia sekä polyeetteripolyoleja. Yrityksen päätuote on PVC, jonka osuus on tällä hetkellä noin 37,5 prosenttia sen kokonaistuotannosta. Vuonna 2008 yrityksen markkinaosuus EU:ssa oli 2,1 prosenttia. (6) Oltchim on yksi Romanian ja Kaakkois-Euroopan suurimmista petrokemian yrityksistä. Se tuottaa 78:aa tuotetta 40:tä kemian perustuotetta varten. Sen tuotannosta vientiin menee noin 80 prosenttia, niin Eurooppaan kuin sen ulkopuolellekin.
21)
Oltchim on suurin työnantaja Romanian Vâlceassa, joka saa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tukea. Työntekijöiden määrä 15 päivänä lokakuuta 2011 oli 3 470. (7) Vallitsevan vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi yritys lomautti 1 000 työntekijää joulukuussa 2011 ja vielä 993 työntekijää tammikuussa 2012. (8)
22)
Yritys aloitti toimintansa vuonna 1966, sen rakennetta muutettiin vuonna 1990 ja se listautui Bukarestin pörssiin vuonna 1997. Romanian valtio (tällä hetkellä talousministeriö) omistaa yrityksestä enemmistöosuuden, 54,8 prosenttia. Suurin vähemmistöosakas on 18,31 prosentin omistusosuudella kantelija PCC, joka omistaa myös Oltchimin puolalaisen kilpailijan Rokita SA:n. Loput yrityksen osakkeista omistaa Nachbar Services Ltd. (14,02 %), luonnolliset henkilöt (11,04 %) ja muut oikeushenkilöt (1,81 %).
II.2. Tapahtumat ennen Romanian liittymistä EU:hun
II.2.1 Julkisen velan alkuperä
23)
Oltchim investoi vuosina 1992-2008 tuotantolinjansa nykyaikaistamiseen yhteensä noin 371 miljoonaa euroa (josta 118,8 miljoonaa euroa vuosina 2007-2008). Se otti vuosina 1995-2000 eräisiin investointeihin liittyen 12 kaupallista lainaa, yhteensä noin 171 miljoonaa Saksan markkaa ja 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Lainojen takauksina olivat valtiovarainministeriön myöntämät valtiontakaukset.
24)
Koska Oltchim ei kyennyt maksamaan lainojaan takaisin, pankit ottivat valtiontakaukset käyttöön marraskuusta 1999 alkaen.
25)
Valtiovarainministeriö suoritti takauksiin liittyviä maksuja vuosina 1999-2002. Se peri vuosina 1999-2002 käyttöön otetuista valtiontakauksista huomattavia korkoja ja viivästysmaksuja, jotka vaihtelivat 0,15 prosentista 0,3 prosenttiin päivässä eli 54 prosentista 110 prosenttiin vuodessa. (9)
26)
Kesäkuuhun 2002 mennessä Oltchimin valtiontakauksesta aiheutunut velka valtiovarainministeriölle sekä siihen liittyvät korot ja viivästysmaksut olivat yhteensä 303 miljoonaa uutta leuta (RON, noin 72 miljoonaa euroa). Valtiovarainministeriö siirsi kyseisen määrän tuolloin julkisen velan perimisestä vastaavalle Romanian virastolle AVASille (10) ja se muutettiin Yhdysvaltain dollareiksi, jotta velan arvo säilyisi hyperinflaatiossa. Määräksi vahvistettiin 91 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
27)
Romanian lainsäädännön mukaisesti (erityisasetus nro 51/1998) AVASilla ei ollut erityisvaltuuksia periä korkoja ja viivästysmaksuja julkisista veloista, joiden periminen velallisyrityksiltä oli annettu sille tehtäväksi.
II.2.2 Velan muuntaminen vuonna 2003
28)
Yritystä yritettiin yksityistää ensimmäisen kerran vuonna 2001, kun AVAS neuvotteli ja allekirjoitti Exall Resourcesin kanssa myyntisopimuksen yrityksen valtion omistamasta osuudesta. Sopimus raukesi, sillä ostaja ei kyennyt täyttämään maksuihin liittyviä velvollisuuksiaan eikä pystynyt varmistamaan, että yritykseen tehtäisiin teknologiaan/ympäristöön liittyviä investointeja.
29)
Toisen kerran yksityistämistä yritettiin lokakuussa 2003, jolloin Romanian yksityistämisvirasto APAPS julkaisi valtion osuutta koskevan myynti-ilmoituksen. Mahdollisille sijoittajille kerrottiin, että julkinen velka muunnettaisiin osakkeiksi, jotta sen houkuttavuus näiden kannalta lisääntyisi.
30)
Eräs mahdollinen sijoittaja (Rompetrol) ja vähemmistöosakkaat kuitenkin veivät velan muuntamisen Romanian tuomioistuimiin, ja yksityistämisestä luovuttiin marraskuun 2003 alussa. Tästä huolimatta AVASin 95 miljoonan Yhdysvaltain dollarin velka (muunnettu 91 miljoonan dollarin velka sekä valtiovarainministeriön takauksiin liittyvät uudet maksut, jotka oli siirretty AVASille kesäkuussa 2002; yhteensä 322 miljoonaa Romanian leuta) muunnettiin osakkeiksi Oltchimin yhtiökokouksessa tehdyllä päätöksellä (valtion edustajilla oli kokouksessa enemmistö äänistä). Valtion osuus Oltchimin osakkeista kasvoi näin ollen 53,26 prosentista 95,73 prosenttiin.
31)
Vâlcean kauppaoikeus kumosi marraskuussa 2005 Oltchimin yhtiökokouksessa tehdyn päätöksen velan muuntamisesta. Perusteena oli, että velka oli muunnettu ilman, että myös vähemmistöosakkaiden oli sallittu osallistua pääoman korotukseen.
32)
Romanian hallitus antoi kesäkuussa 2006 poikkeusasetuksen (11), jolla valtuutettiin Oltchimin yhtiökokoukseen osallistuvat valtion edustajat äänestämään siten, ettei haettaisi muutosta päätökseen ensimmäisen velan muuntamisesta, sekä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet kaikkien jatkotoimenpiteiden peruuttamiseksi. Tuomioistuimen päätöksestä, jolla velan muuntaminen kumottiin, tuli lopullinen elokuussa 2006. Osakepääomaa pienennettiin marraskuussa 2007. Velan muuntamisen peruuntumisesta aiheutunut velka lisättiin tilinpäätökseen alkuperäisen arvonsa (95 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) mukaisesti. Se oli nyt 317 miljoonaa Romanian leuta.
II.2.3 Myöhemmin kertynyt velka
33)
Sen jälkeen kun velka ensimmäisen kerran siirrettiin AVASille kesäkuussa 2002, valtiovarainministeriö jatkoi kesäkuusta 2002 joulukuuhun 2006 marraskuussa 1999 käyttöön otettuihin valtiontakauksiin liittyvien maksujen suorittamista. Vuosina 2003-2006, kun vuonna 2003 tehty velan muuntaminen oli vielä voimassa, valtiovarainministeriö suoritti valtiontakaukseen liittyviä lisämaksuja yhteensä 191 miljoonaa Romanian leuta. Lisäksi valtiovarainministeriö siirsi AVASille näiden kahden tahon kesäkuussa 2002 tekemän sopimuksen mukaisesti kaikki nämä saatavat peräkkäisissä erissä valtiontakausten perusteella suoritettujen todellisten maksujen jälkeen. AVAS myös muutti kyseiset saatavat Yhdysvaltain dollareiksi. Vuonna 2006 niiden määrä oli 60 miljoonaa dollaria.
34)
Näin ollen Romanian liittyessä Euroopan unioniin 1 päivänä tammikuuta 2007 Oltchimin velka AVASille oli yhteensä 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. (12)
II.3. Tapahtumat Romanian EU:hun liittymisen jälkeen
II.3.1 Velan kehittyminen
35)
Oltchim on 1 päivästä tammikuuta 2007 suorittanut kaikkiin ulkoisiin lainoihin liittyvät maksut. Valtiovarainministeriö ei ole enää lainkaan suorittanut valtiontakaukseen liittyviä maksuja.
36)
Marraskuussa 2007 Oltchimin tilinpäätökseen vietiin 95 miljoonan Yhdysvaltain dollarin määrä, joka syntyi velan muuntamisen peruuttamisen seurauksena, sekä lisämaksuihin liittyvä 60 miljoonan Yhdysvaltain dollarin määrä, eli yhteensä 155 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (508 miljoonaa Romanian leuta). Tämä 155 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen julkinen velka on Oltchimin kirjanpidossa esitetty Romanian leuina (508 miljoonaa Romanian leuta). Tämä Yhdysvaltain dollareina ilmaistu velka siis siirrettiin Oltchimin kirjanpitoon Romanian leuina. Romanian rahayksikköinä ilmoitettu määrä ei ole muuttunut, sillä yritys on ilmoittanut kunakin uutena raportointijaksona taseessa alkuperäisen, leuina ilmoitetun arvon (13). Se on ollut kulloinkin sovellettavaa arvoa korkeampi, sillä Romanian leun arvo on ajan myötä revalvoitunut Yhdysvaltain dollariin nähden.
37)
Poikkeusasetuksessa nro 51/1998 säädetystä yleissäännöstä [ks. johdanto-osan 27 kappale] poiketen AVAS peri vuonna 2007 hallituksen poikkeusasetuksen nro 45/2006 2 §:n 2 momentin nojalla vuosien 2003-2006 osalta 29,9 miljoonaa Romanian leuta korkoa (yhden vuoden LIBOR-korko (14) Yhdysvaltain dollareina tehdyille talletuksille) valtiovarainministeriön sille siirtämistä Oltchimin velkasitoumuksista, jotka oli vuonna 2003 muunnettu osakkeiksi.
38)
Tämän seurauksena Oltchimin velka AVASille oli marraskuusta 2007 alkaen yhteensä 155 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (508 miljoonaa Romanian leuta), johon lisättiin 29 miljoonaa Romanian leuta, eli yhteensä 538 miljoonaa Romanian leuta. Tästä eteenpäin päätöksessä ilmaistaan velka Romanian leuina, sillä myös ilmoitettu velan muuntaminen on ilmaistu näin.
II.3.2 Toinen velan muuntaminen
39)
Romanian parlamentti hyväksyi tammikuussa 2007 lailla nro 30/2007 poikkeusasetuksen 45/2006, jossa AVAS valtuutetaan peruuttamaan velan ensimmäinen muuntamismenettely ja toteuttamaan uusi, jossa tällä kertaa noudatetaan vähemmistöosakkaiden etuosto-oikeutta.
40)
Kuitenkin myös toinen yritys muuntaa velka kohtasi vastustusta, kun uusi suurin vähemmistöosakas PCC kieltäytyi osallistumasta siihen.
41)
PCC oli ostanut Oltchimista 7,5 miljoonalla eurolla 1,2 prosentin osuuden toukokuussa 2007 eli sen jälkeen kun ensimmäisen muuntamisen kumoava kansallisen tuomioistuimen päätös tuli lopulliseksi, sillä Oltchim tai Romanian viranomaiset eivät hakeneet siihen muutosta. Kun velan muuntaminen peruutettiin yrityksen tilinpäätöksessä, PCC:n 1,2 prosentin osuus muuttui 12 prosentin osuudeksi. (15)
42)
PCC teki huhtikuussa 2008 komissiolle kantelun, jossa se katsoi velan muuntamiseen sisältyvän sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea [ks. johdanto-osan 2 kappale].
43)
Varmistaakseen, että SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa sovelletaan, Romanian viranomaiset päättivät pyytää komissiolta valtiontukisääntöihin liittyvän hyväksynnän ennen toista velan muuntamista ja ilmoittivat toimenpiteen komissiolle.
II.4. Oltchim-yrityksen tämänhetkinen tilanne
44)
Romanian viranomaisten mukaan ne yrittivät uudelleen yksityistää yritystä velan avulla vuosina 2006 ja 2008, kun vuonna 2003 toteutettu velan muuntaminen oli peruutettu vuonna 2006. Niiden mukaan yksikään sijoittaja ei ollut kiinnostunut ostamaan yritystä vallinneissa olosuhteissa.
45)
Lisäksi Romanian viranomaisten mukaan yritys on kamppaillut vuodesta 2008 seuraavien vaikeuksien kanssa: i) tärkeimpiä raaka-aineita ei enää saatu tärkeimmältä toimittajalta Arpechimiltä, ii) merkittävällä velalla, jonka vuonna 2003 toteutetun velan muuntamisen peruuttaminen aiheutti marraskuussa 2007, oli kielteistä vaikutusta yrityksen varojen nettoarvolle, iii) yrityksen liian vähäinen pääoma, joka johtui myös velan muuntamisen peruuttamisesta, ja iv) maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin vaikutukset.
46)
Oltchimin liiketappio vuonna 2008 oli 71 miljoonaa Romanian leuta (17 miljoonaa euroa), nettotappio 226 miljoonaa Romanian leuta (54 miljoonaa euroa) ja kertyneet tappiot yhteensä 1,367 miljardia Romanian leuta (325 miljoonaa euroa). Sen jälkeen kun tärkein eteenintuottaja Arpechim lopetti toimintansa marraskuussa 2008, yritys toimi 45 prosentin kapasiteetilla ja noin kolmasosa henkilöstöstä lomautettiin.
47)
Vuoden 2008 lopussa AVASin hallussa olleet Oltchimin osakkeet siirrettiin talousministeriölle.
48)
Joulukuussa 2009 Oltchim hankki varallisuutta (eteenilaitoksen) entiseltä toimittajaltaan Arpechimilta [0]-[10] euron (16) ostohintaan. Se maksoi Arpechimin varastoista/tarvikkeista [10]-[20] miljoonaa euroa. Romanian viranomaisten mukaan kauppa rahoitettiin asiakkaiden suorittamilla ennakkomaksuilla. Arpechim aloitti toimintansa uudelleen toukokuussa 2011.
49)
Oltchimin vuotta 2009 koskeva tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 2009 osoittaa, että sen toimintatappiot olivat 26 miljoonaa euroa (109 miljoonaa Romanian leuta), nettotappiot 52,4 miljoonaa euroa (220 miljoonaa Romanian leuta), kertyneet tappiot 377 miljoonaa euroa (1,584 miljoonaa Romanian leuta) ja negatiiviset omat varat 112 miljoonaa euroa (469 miljoonaa Romanian leuta).
50)
Oltchimin tilinpäätös 31 päivänä joulukuuta 2010 puolestaan osoittaa liikevoittoa 56 miljoonaa euroa, nettovoittoa 32 miljoonaa euroa (220 miljoonaa Romanian leuta) ja kertyneitä tappioita 383 miljoonaa euroa. Positiivinen liike- ja nettotulos johtuu siitä, että Arpechim-varallisuuden, joka ostettiin [0]-[10] eurolla, arvo arvioitiin uudelleen [80]-[100] miljoonaksi euroksi. Erotus merkittiin kirjanpitoon edullisesta kaupasta syntyneenä voittona.
51)
Oltchimin tilinpäätös (17) vuoden 2011 ensimmäiseltä puolivuotiskaudelta 30 päivänä kesäkuuta 2011 osoittaa, että sen toimintatappiot olivat 7,4 miljoonaa euroa ja nettotappiot 17,4 miljoonaa euroa, kertyneet tappiot 401 miljoonaa euroa ja negatiiviset omat varat 358 miljoonaa euroa (ottamatta huomioon velkaa AVASille).
III. MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS
52)
Komissio aloitti 15 päivänä syyskuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn kahdesta Romanian heinäkuussa 2009 ilmoittamasta tukitoimesta Oltchimin hyväksi. Toimet olivat seuraavat:
-
toimenpide 1: yhteensä 538 miljoonan Romanian leun (noin 128 miljoonaa euroa) muuntaminen osakkeiksi ja
-
toimenpide 2: ”osakkaan takaus”, joka kattaa 80 prosenttia 424 miljoonan euron arvoisesta nykyaikaistamisinvestointien jatkamiseen tarkoitetusta kaupallisesta lainasta (Romania peruutti toimenpidettä 2 koskevan ilmoituksen 22 päivänä kesäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä).
53)
Komissio epäili, että - toisin kuin Romania katsoo - ilmoitetulla tukikokonaisuudella annetaan yritykselle perusteetonta etua ja se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
54)
Lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, että mahdollista valtiontukea on myös se, ettei valtio ole 1 päivästä tammikuuta 2007 perinyt jäljellä olevasta julkisesta lainasta korkoja ja/tai viivästysmaksuja, jäljempänä ’toimenpide 3’.
55)
Komissio epäili myös sitä, että toimenpiteet voitaisiin katsoa SEUT-sopimuksen mukaisiksi voimassa olevien valtiontukisääntöjen nojalla, mikäli niihin katsotaan sisältyvän valtiontukea.
IV. ROMANIAN HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVASTA PÄÄTÖKSESTÄ
56)
Romanian viranomaiset esittivät vastauksessaan menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, ettei yksikään kolmesta toimenpiteestä ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä Romanian valtio toimi markkinaperiaatteiden mukaisesti.
57)
Romania totesi erityisesti, että ilmoitetuilla toimenpiteillä (velan muuntaminen ja osakkeenomistajan takaus) varmistettiin Oltchimin kannattavuus, sillä niillä ratkaistiin liian vähäisen pääoman ongelma ja hankittiin tarvittavat varat yrityksen kasvustrategian toteuttamiseksi. Lisäksi Romania korosti, että komission on otettava huomioon valtion kaksoisrooli Oltchimin osakkeenomistajana ja velkojana.
58)
Romanian mukaan toimenpide 3 ei ole valtiontukea, sillä velan perimättä jättäminen liittyi tiukasti suunniteltuun velan muuntamiseen, ja Romanian viranomaiset ovat toimineet johdonmukaisesti siten kuin markkinatoimija olisi toiminut vastaavassa tilanteessa.
V. ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
59)
Vestolit ilmaisi 26 päivänä tammikuuta 2010 menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä antamissaan huomautuksissa huolensa Romanian heinäkuussa 2009 ilmoittamasta tukikokonaisuudesta. Vestolit katsoo olevansa Oltchimin kilpailija, sillä molemmat toimivat PVC:n tuotannon alalla. Sen mukaan yksikään yksityinen sijoittaja ei olisi osallistunut investointiohjelmaan, jonka ainoana tarkoituksena oli Arpechimin vanhan eteenilaitoksen nykyaikaistaminen.
60)
Ineos totesi 21 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessään, että menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tietojen perusteella Oltchim vaikuttaa vaikeuksissa olevalta yritykseltä, minkä vuoksi on epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja olisi toteuttanut Romanian valtion Oltchimin hyväksi hyväksymät tukitoimet. Ineos huomautti myös, että Euroopan PVC-markkinoilla on merkittävää ylikapasiteettia, minkä vuoksi yhdelle markkinatoimijalle myönnetyllä mahdollisella tuella on voimakas vääristävä vaikutus.
61)
Firebirdin28 päivänä toukokuuta 2010 esittämien huomautusten sisältö on samankaltainen kuin edellä mainittujen huomautusten.
62)
Myös eräs muu Oltchimin kilpailija, anonyymi osapuoli I, esitti Vestolitin ja Ineosin kanssa samansuuntaisia huomioita. Se totesi myös, ettei toimintatukea voida katsoa SEUT-sopimuksen mukaiseksi, eikä Oltchimin tapauksessa vaikuta olevan muitakaan perusteita sisämarkkinoille soveltuvuudelle.
63)
Anonyymi osapuoli II totesi 27 päivänä tammikuuta 2010 päivätyssä kirjeessä, että kaikki menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt tukitoimet ovat sisämarkkinoille soveltumatonta tukea. Lisäksi anonyymi osapuoli II esitti seuraavaa:
a)
Oltchimille vuosina 1995-2000 myönnetyt valtiontakaukset olivat edelleen voimassa Romanian EU:hun liittymisen jälkeen 31 päivään lokakuuta 2009 asti, minkä vuoksi niitä pitäisi käsitellä liittymispäivästä alkaen uutena tukena,
b)
vaikeudet, joita Oltchim on kohdannut sen jälkeen kun valtiontakaukset otettiin käyttöön marraskuussa 1999, johtuvat yrityksen rakenteellisista ongelmista (tehoton johto, epäonnistuneet liiketoimintastrategiat, todellisen ja tehokkaan rakenneuudistuksen puute),
c)
Arpechimin osto on Oltchimin kaupallisten etujen vastaista eikä tuota voittoa tulevaisuudessa,
d)
valtiovarainministeriön kesäkuusta 2002 joulukuuhun 2006 valtiontakauksen perusteella suorittamat maksut osoittavat, että Oltchim oli vaikeuksissa koko kyseisen jakson ajan,
e)
Romania on todella yrittänyt yksityistää yrityksen vain yhden kerran, vuonna 2001, ja myöhemmät ”epäonnistuneet” yksityistämisyritykset vuosina 2003 ja 2006 olivat ainoastaan osa strategiaa jättää julkinen velka perimättä,
f)
heinäkuussa 2009 ilmoitetun tukikokonaisuuden perustana oleva liiketoimintasuunnitelma ei ollut luotettava varsinkaan herkkyysanalyysin ja investoinnin odotetun tuoton osalta,
g)
valtio olisi kärsinyt suuret tappiot tukiessaan näin laajaa investointiohjelmaa, sillä Oltchimin yksityistämisestä saadut tulot eivät olisi kattaneet tukitointen kustannuksia,
h)
kun otetaan huomioon, että ilmoitettuihin toimenpiteisiin sisältyy valtiontukea, Romanian olisi pitänyt esittää Oltchimia koskeva rakenneuudistussuunnitelma, jonka perusteella olisi ollut mahdollista arvioida tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen (18) nojalla.
64)
PCC kiinnitti myöhemmin menettelyn aikana komission huomion siihen, että Romanian ympäristönsuojeluvirasto (Agenția pentru Protecția Mediului) asetti Oltchimille kesäkuussa 2010 14,34 miljoonan euron ympäristösakon, koska tämä oli toimittanut vuoden 2009 hiilidioksidipäästöjä koskevat todistukset myöhässä. (19) PCC:n mukaan sakkojen mahdollinen perimättä jättäminen on yritykselle myönnettyä ylimääräistä valtiontukea. Myös Firebird tuo 8 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyssä kirjeessään esiin ympäristösakot.
65)
PCC ilmoitti komissiolle lokakuussa 2010 ja lokakuussa 2011 myös, että valtion omistamalla sähköyhtiöllä SC Electrica SA:lla, jäljempänä ’Electrica’, ja muilla valtion omistuksessa olevilla velkojilla (suolaliuoksen ja kalkkikiven tuottaja Salrom Exploatarea Minieră Rm Vâlcea ja prosessihöyryn tuottaja SC CET Govora SA) on Oltchimilta huomattavia uudelleenjärjestettyjä velkasaatavia.
VI. ROMANIAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA
66)
Romania viittasi asianomaisten osapuolten huomautuksiin 8 päivänä huhtikuuta 2010 antamassaan vastauksessa ilmoitukseen ja aikaisempiin huomioihinsa menettelyn avaamista koskevasta päätöksestä.
67)
Erityisesti Romania katsoi, että toisin kuin yksi kolmansista osapuolista väittää, Arpechimin petrokemian tuotantoa koskevan varallisuuden ostaminen ja nykyaikaistaminen sisältää kaikki tarvittavat rakenneuudistukset ja on yrityksen pitkän aikavälin kestävyyden kannalta keskeisen tärkeä. Sen mukaan Oltchimin ja Arpechimin yhdistetty petrokemian laitos voi tuottaa voittoa.
68)
Romania myös toisti näkemyksensä, jonka mukaan Oltchimin velkasitoumusten perimiseksi toteutetut toimet eivät tuottaneet Oltchimille minkäänlaista etua. Lisäksi Romania toteaa aikovansa todella yksityistää Oltchimin.
VII. ILMOITUKSEN PERUUTTAMINEN VALTIONTAKAUKSEN OSALTA (TOIMENPIDE 2)
69)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (20) 8 artiklan mukaan jäsenvaltio voi peruuttaa ilmoituksen hyvissä ajoin ennen kuin komissio on tehnyt päätöksen ilmoitetun toimenpiteen tukiluonteesta. Tällaisessa tapauksessa komissio lopettaa kyseisen menettelyn päätöksellä, jossa menettely todetaan tarpeettomaksi.
70)
Romanian viranomaiset peruuttivat valtiontakausta koskevan ilmoituksen (takaus kattaa 80 prosenttia enintään 424 miljoonan euron lainasta). Tämän vuoksi komission tutkintamenettely on tullut toimenpiteen 2 osalta tarpeettomaksi.
VIII. ROMANIAN ASEMA TOIMENPITEEN 2 PERUUTTAMISEN JÄLKEEN
VIII.1. Toimenpiteen 1 muuttaminen - Romanian aikomus yksityistää
71)
Helmikuussa 2011 EU:lta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta, jäljempänä ’IMF’, pyydettiin yhteistä ennalta varautuvaa rahoitustukea Romanian talouskasvun lujittamiseksi. Painopiste oli rakenneuudistuksissa sekä julkisen talouden kestävyyden parantamisessa ja taloudellisen vakauden lisäämisessä. Neuvosto teki toukokuussa 2011 päätöksen (21), jossa Romanian käyttöön annetaan keskipitkällä aikavälillä enintään 1,4 miljardia euroa ennalta varautuvaa rahoitustukea. Maaliskuussa 2011 IMF hyväksyi uuden Romaniaa koskevan valmiusluottojärjestelyn. (22) IMF antaa tämän sopimuksen nojalla Romanian käyttöön rahoitustukea 3 090,6 miljardin erityisen nosto-oikeuden (3,5 miljardia euroa) arvosta seuraavien kahden vuoden aikana. Rahoituksen edellytyksenä on, että Romania saavuttaa useita tavoitteita budjettialijäämän pienentämiseksi. Edellytykset on esitetty Romanian viranomaisten esittämässä aiesopimuksessa ja ne on otettu huomioon teknisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa. Teknisen yhteisymmärryspöytäkirjan tavoitteisiin kuuluu muun muassa maksurästien ja valtionyhtiöiden tappioiden vähentäminen. Romania sitoutui aiesopimuksessa ja 2 päivänä joulukuuta 2011 tehdyssä teknisessä yhteisymmärryspöytäkirjassa (23) ilmoittamaan yksityistämistarjouksesta huhtikuun 2012 loppuun mennessä.
72)
Tämä tapahtui sen jälkeen, kun Romanian viranomaiset olivat antaneet vuoden 2011 aikana useita julkisia ilmoituksia Romanian hallituksen aikeista yksityistää Oltchim.
73)
Romania ilmoitti myös komissiolle sitoumuksestaan yksityistää Oltchim. Romanian pääministeri Emil Boc ilmoitti 21 päivänä lokakuuta 2011 varapuheenjohtaja Joaquin Almuníalle osoittamassaan kirjeessä, että Romania sitoutui yksityistämään Oltchimin (myös velan muuntamiseen liittyvät osakkeet) kokonaisuudessaan toukokuuhun 2012 mennessä. Romaniaan nimitettiin uusi hallitus 9 päivänä helmikuuta 2012, ja uusi pääministeri Mihai-Răzvan Ungureanu vahvisti tämän sitoumuksen 16 päivänä helmikuuta 2012.
74)
Romania ei aio jäädä budjettirajoitustensa vuoksi Oltchimin omistajaksi ja rahoittaa tarvittavia investointeja valtiontakauksella, vaan se haluaa myydä omistamansa Oltchimin osakkeet.
VIII.2. Toimenpiteen 3 tilanne - korkoja koskeva sopimus
75)
Romanian viranomaiset ilmoittivat 9 päivänä syyskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle aikovansa periä korkoa AVASin antamasta 538 miljoonan Romanian leun velasta 1 päivästä tammikuuta 2007. Romania selitti myös, että tämä tapahtuisi AVASin ja Oltchimin välisellä velkasopimuksella, jolla yritys hyväksyy erääntyneen koron. Romanian viranomaiset totesivat samassa kirjeessä, että näin kertyneet korot muunnetaan lisäksi osakkeiksi yhdessä julkisen velkapääoman kanssa, kuten toimenpiteen 1 yhteydessä oli ilmoitettu.
76)
Romanian viranomaiset toimittivat 23 päivänä joulukuuta 2011 päivätyllä kirjeellä jäljennöksen AVASin ja Oltchimin 22 päivänä joulukuuta 2011 tekemästä yksityisoikeudellisesta sopimuksesta, jolla yritys tunnusti julkisesta velasta 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 kertyneet yhteensä 511 miljoonan Romanian leun korot. Romanian viranomaiset selittivät, että koroille laskettiin korkoa siten, että asianomaisten jaksojen korkona on käytetty korkeinta korkoa, jota kaupalliset pankit ovat soveltaneet yritykselle tosiasiallisesti myönnettyihin lainoihin 1 päivästä tammikuuta 2007. Samoin on käytetty komission soveltamia viite- ja diskonttokorkoja. Tämän menettelyn tuloksena saatiin seuraavassa esitettävät korot sekä AVASille maksettavan velan kertyneet korot:
Taulukko 1
AVASin perimien korkojen jakautuminen vuosina 2007-2011
2007
2008
2009
2010
2011
Sovellettava korko
1.1-30.6 - 11,17 %
1.7-31.12 - 10,24 %
14,86 %
18,85 %
14,00 %
13,22 %
Koron määrä (pyöristettynä, miljoonaa Romanian leuta)
58
87
129
114
123
AVASille maksettavan velan korot yhteensä vuodesta 2007: 511 miljoonaa Romanian leuta
77)
Romanian viranomaiset ilmoittivat samassa kirjeessä, että valmistelut 538 miljoonan Romanian leun suuruisen AVAS-velan sekä siitä kertyneiden korkojen muuntamiseksi aloitettaisiin siten, että ehdotettua yksityistämisaikataulua voitaisiin noudattaa.
VIII.3. Romanian yksityistämisaikeista esittämät näkemykset
78)
Kuten edellä on esitetty, Romania peruutti toimenpiteen 2 (ks. VII jakso edellä). Peruutettuaan ilmoituksen valtiontakauksen osalta Romanian viranomaiset katsoivat, että nykyinen toimenpide 1 eli 538 miljoonan Romanian leun suuruisen AVASille maksettavan velan sekä siihen liittyvien, ajalta 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 maksettavien 511 miljoonan Romanian leun suuruisten korkojen muuntaminen osakkeiksi ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Romania katsoo edelleen, että toimenpide soveltuu markkinoille eikä tämän vuoksi tuota etua Oltchimille. Romanian viranomaiset toteavat, että AVAS hyötyy velkojana velan perimistä enemmän siitä, että koko velka muunnetaan osakkeiksi ja koko sen osuus yrityksestä myydään nopeasti, sillä AVASin hallussa olevan osuuden markkina-arvo on velan muuntamisen jälkeen suurempi kuin summa, jonka AVAS saisi yhtiön selvitystilasta
79)
Romania esitti seurantaraportin, jonka on laatinut Raiffeisen Capital & Investment SA, jäljempänä ’seurantaraportti’, osoittaakseen, että valtion paras strategia tuoton maksimoimiseksi on velan muuntaminen osakkeiksi ja tätä nopeasti seuraava yhdistettyjen osakeosuuksien myynti.
80)
Seurantaraportissa analysoidaan AVAS-velkasitoumusten arvoa toisaalta selvitystilaskenaariossa ja toisaalta velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa.
81)
Selvitystilaskenaarion arviointi perustuu kahteen selvitystilaa koskevaan raporttiin (aiempi Raiffeisenin helmikuussa 2011 laatima raportti ja toinen, riippumattoman asiantuntijan Romcontrol SA Bucureștin maaliskuussa 2011 laatima raportti). Valtion tulot velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa arvioitiin yritysarvomenetelmän avulla. Tämä on yksi tärkeimmistä yritysten arvioinnissa käytettävistä mittausmenetelmistä. (Jäljempänä IX.3.3 osastossa esitetään yksityiskohtaisesti käytetyt menetelmät ja arvioinnin tulokset sekä komission analyysi näistä.)
82)
Raportissa todetaan, että muuntamalla koko velka osakkeiksi yksityistäminen sujuisi helpommin ja nopeammin ja että kyseisessä vaihtoehdossa taloudellinen tulos olisi AVASin kannalta parempi kuin selvitystilaan asetettaessa.
IX. ARVIOINTI
IX.1. Yleisiä huomioita
83)
Selvittääkseen, ovatko analysoidut toimenpiteet valtiontukea, komission on arvioitava, täyttävätkö ne SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan edellytykset. Artiklassa todetaan seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
84)
Komissio toteaa, että koska ilmoitus peruutettiin toimenpiteen 2 osalta (ks. VII jakso edellä), ainoastaan toimenpiteet 1 ja 3 arvioidaan. Romania liitti velan muuntamisen osakkeiksi Oltchimin yksityistämiseen, joten toimenpidettä 1 on muutettu. Tämän vuoksi toimenpide arvioidaan sellaisen oletuksen perusteella, että AVASin hallussa oleva osuus myydään välittömästi muuntamisen jälkeen yksityiselle sijoittajalle oikeudenmukaisessa, avoimessa ja läpinäkyvässä myyntiprosessissa, jolla pyritään maksimoimaan AVASin tulot.
85)
Lisäksi komissio katsoo, että sitä, antoiko velkoja AVASin tapa käsitellä velkaa 1 päivän tammikuuta 2007 jälkeen, Oltchimille perusteetonta etua, on arvioitava siten, että huomioon otetaan erityisasetus nro 51/1998 [ks. johdanto-osan 26 kappale] ja laki nro 30/2007, jolla AVAS valtuutetaan muuntamaan velka uudelleen. Samoin olisi otettava huomioon komissiolle tehty velan muuntamista koskeva ilmoitus, johon viitattiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä toimenpiteenä 1, sekä toimenpiteen 1 muutos seurauksena komission esittämistä epäilyistä ja EU-IMF -ohjelmasta aiheutuneista sitoumuksista.
86)
Lisäksi komissio toteaa, että aikomus yksityistää yritys kokonaan toukokuun 2012 loppuun mennessä, kuten Romanian viranomaiset ilmoittivat 21 päivänä lokakuuta 2011 lähettämässään kirjeessä ja pääministeri Ungureanu vahvisti 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyssä kirjeessään, katsotaan erottamattomaksi osaksi toimenpidettä.
87)
Komissio toteaa toisaalta Oltchimin ympäristösakosta ja toisaalta sen erääntyvistä veloista yrityksille Electrica SA, Salrom Exploatarea Minieră Rm. Vâlcea ja SC CET Govora SA, etteivät kyseiset toimenpiteet kuuluneet menettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan. Ne eivät siis voi kuulua tämänkään päätöksen soveltamisalaan. Komissio ilmoittaa aikanaan kantelijalle kyseisiin seikkoihin liittyvistä asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan mukaisista tulevista toimista.
IX.2. Komission toimivalta ennen Euroopan unioniin liittymistä
88)
Kuten edellä V jaksossa on todettu, anonyymi osapuoli II katsoi, että eräät Oltchimille vuosina 1995-2000 myönnetyistä valtiontakauksista olivat yhä voimassa Romanian liityttyä EU:hun, nimittäin 31 päivään lokakuuta 2009 asti, ja niitä olisi pidettävä liittymispäivästä alkaen uutena tukena. Komission on näin ollen arvioitava kyseisen näkemyksen paikkansapitävyys ja mahdolliset vaikutukset ilmoitettujen toimenpiteiden arviointiin.
89)
Yleissääntönä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovelletaan vasta liittymispäivästä alkaen. Poikkeus sääntöön ovat toimenpiteet, joita on sovellettu ennen liittymistä ja joiden soveltamista jatketaan sen jälkeen. Vuonna 2005 tehdyn Romanian liittymissopimuksen (24) mukaan Romaniassa ennen liittymispäivää (1 päivä tammikuuta 2007) täytäntöön pantuja ja tämän jälkeen sovellettuja toimenpiteitä, jotka voivat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja jotka eivät täytä asetuksessa (EY) N:o 659/1999 (25) tarkoitettuja edellytyksiä, pidetään uutena tukena liittymisestä alkaen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan soveltamisessa.
90)
Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan (26) liitteessä V olevan 2.1 kohdan toisessa kappaleessa todetaan kyseisen liittymisasiakirjan 22 artiklan mukaisesti, että ”kaikkia vielä liittymispäivän jälkeen sovellettavia toimenpiteitä, jotka ovat valtion tukea ja jotka eivät täytä edellä esitettyjä edellytyksiä, pidetään uutena tukena liittymisestä alkaen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan soveltamisessa”.
91)
Edellä mainittu säännös kattaa tämän vuoksi ennen liittymispäivää (1 päivä tammikuuta 2007) täytäntöön pannut toimenpiteet, joiden soveltaminen jatkuu kyseisen päivän jälkeen. Useissa komission päätöksissä (27) esitetyn määritelmän mukaan käsite ”liittymispäivän jälkeen soveltaminen” kattaa tukiohjelmat ja yksittäiset toimenpiteet, joita ei ole rajoitettu ajallisesti tai joissa valtion vastuuta ei ole tarkkaan rajoitettu. Kyse on siis tapauksista, joissa valtion vastuuta ei vielä tiedetä tarkasti liittymispäivänä. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella on siis tarpeen määritellä, sovellettiinko Oltchimin hyväksi vuosina 1995-2000 annettuja valtiontakauksia liittymisen jälkeen edellä mainitussa päätöskäytännössä tarkoitetulla tavalla. Tätä varten on varmistettava, etteivät valtiontakaukset olleet ajallisesti rajoitettuja eikä valtion vastuu tarkasti tiedossa liittymisajankohtana.
92)
Komissio on tarkastellut kyseisten valtiontakausten ehtoja ja toteaa, että ne olivat erillisiä ja yksittäisiä tapauskohtaisia toimenpiteitä, joilla valtio auttoi yritystä saamaan lainoja määrätyille määrille ja tietyille määräajoille. Määräaika, johon asti takaukset olivat voimassa, vahvistettiin niiden antamisen yhteydessä, sillä takaukset olivat voimassa saman ajan kuin taustalla olevat lainat, joiden voimassaoloaika oli tarkasti määritelty. Tätä voimassaoloaikaa ei muutettu myöhemmin. Näin ollen takausten voimassaolo oli liittymisajankohtana ajallisesti rajoitettu ja se oli vahvistettu ennen liittymistä eli lainan myöntämisen yhteydessä. Komission on näin ollen todettava, että edellytykset ensimmäiselle tilanteelle, jossa toimenpide katsotaan ”uudeksi tueksi” liittymispäivästä alkaen, eli se, ettei tuki ole liittymisajankohtana ajallisesti rajattu, eivät täyty tässä tapauksessa.
93)
Toiseksi valtion maksimivastuu oli rajoitettu takauksien myöntämishetkellä, sillä takaukset kattavat ainoastaan juuri sen lainan, jota varten ne on myönnetty. Tämän vuoksi liittymispäivän jälkeen soveltamisen toinen edellytys eli se, ettei valtion vastuu ole liittymispäivänä tarkasti tiedossa, ei myöskään täyty.
94)
Lisäksi komissio panee merkille, että valtiontakaukset otettiin käyttöön ennen liittymispäivää. Takausten käyttöönottopäivästä alkaen valtio oli vastuussa takaamiensa lainojen maksamatta olevien määrien takaisinmaksusta. Yrityksen velvoitteet kyseisten lainojen takaisinmaksuun siirtyivät valtiolle, ja siitä tuli näin ollen Oltchimin velkoja takausten perusteella maksettujen summien osalta. Kuten edellä II.2 jaksossa todetaan, takausten perusteella suoritettiin maksuja vuoteen 2006 asti. Maksuja ei suoritettu enää liittymispäivän jälkeen, koska Oltchim pystyi hoitamaan maksamatta olleet lainaerät itse.
95)
Sen vuoksi voidaan päätellä, että Oltchimille vuosina 1995-2000 myönnettyjä valtiontakauksia ei voida luokitella Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen liitteessä V olevan 2.1 kohdan toisessa kappaleessa tarkoitetuksi uudeksi tueksi.
IX.3. Valtiontuen olemassaolo: Etu
IX.3.1 Yksityistä velkojaa koskeva testi
96)
Romania väittää, että ilmoitettu toimenpide, joka muodostuu 1 049 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velan muuntamisesta osakkeiksi ja sen seurauksena syntyvän koko julkisen osakeomistuksen myymisestä pian sen jälkeen (toukokuun 2012 loppuun mennessä), ei anna yritykselle kohtuutonta etua, koska julkisen velkojan AVASin kanssa samanlaisessa tilanteessa olevat yksityiset velkojat olisivat valinneet tämän menetelmän velkojen takaisinsaamiseksi yrityksen selvitystilan sijasta, joka on julkisen velkojan kannalta taloudellisesti epäedullisempi vaihtoehto.
97)
Sen määrittämiseksi, antaako ilmoitettu toimenpide perusteettoman edun Oltchimille, komission olisi arvioitava, jatkoiko julkinen velkoja AVAS julkisen velan takaisinperintää yhtä uutterasti kuin yksityinen velkoja, joka pyrkii maksimoimaan velkansa takaisinperinnän (28). Tässä yhteydessä otetaan huomioon se, että siirrettäessä julkinen velka AVASille velan takaisinperinnästä vastaa laitos, jolla ei ole yritykseen muuta suhdetta kuin velkojan ja velallisen välinen suhde. Arvioinnissa ei sivuuteta sitä seikkaa, että talousministeriö on Oltchimin julkinen osakas, mutta siinä otetaan huomioon, että julkinen osakas ei osallistu julkisen velan takaisinperintään, mikä on annettu velkojana toimivan AVASin tehtäväksi. Komissio toteaa kuitenkin, että velan muuntamisesta ja sen jälkeisestä yksityistämisestä nykyiselle osakkaalle eli talousministeriölle aiheutuvia vaikutuksia on myös arvioitava, jotta voitaisiin päätellä, onko ehdotettu velan muuntaminen ja sen jälkeinen yksityistäminen taloudellisesti parempi vaihtoehto valtiolle kuin koko yrityksen asettaminen selvitystilaan.
IX.3.2 Julkisen velan takaisinperintä - Toimenpiteen 3 arviointi
98)
Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että valtiontukea voisi sisältyä myös siihen, ettei valtio ole perinyt Oltchimilta korkoa ja/tai viivästysmaksuja erääntyneestä julkisesta velasta sen jälkeen, kun Romania liittyi Euroopan unioniin. Kyseinen julkinen velka syntyi seurauksena valtiontakausten käyttöönotosta (ks. valtiontakausten kuvaus edellä johdanto-osan 23-27 kappaleessa ja arviointi johdanto-osan 88-95 kappaleessa). Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että koron tai julkisen velan perimisen laiminlyönti antoi Oltchimille edun, koska yritys sai pääomaa ilman maksua.
99)
Sen arvioimiseksi, käyttäytyikö Romania yksityisen velkojan tavoin valtiontakausten käyttöönotosta syntyneen maksamatta olevan velan osalta, on arvioitava Romanian valtion käyttäytymistä vuodesta 2007 tähän päivään asti Romanian viranomaisten käytettävissä eri ajankohtina olleiden tietojen perusteella.
100)
Ensinnäkin komissio toteaa, että korkojen ja viivästysmaksujen perimättä jättäminen vuodesta 2007 toimenpidettä 1 koskevan ilmoituksen muuttamiseen asti on seurausta erityisasetuksesta 51/1998 (ks. johdanto-osan 27 kappale). Lisäksi on otettava huomioon laki 30/2007, jossa AVASille annetaan tehtäväksi suorittaa uudelleen velan muuntaminen. Kyseisenä ajankohtana Romanian viranomaiset suunnittelivat Oltchimin toimintojen jatkamista ja lisäinvestointeja yrityksen selvitystilaan asettamisen sijasta.
101)
Sen vuoksi komission on ensinnäkin varmistuttava siitä, toimiko Romania yksityisen velkojan tavoin, kun se vuonna 2007 päätti muuntaa velan osakkeiksi sen sijaan että olisi pyrkinyt velan takaisinperintään ja/tai yrityksen selvitystilaan. Tältä osin komissio toteaa, että Romania oli noudattanut velkojen osakkeiksi muuntamisen strategiaa Oltchimin toimintojen jatkamiseksi ensimmäisestä (epäonnistuneesta) yrityksestä vuonna 2003 alkaen. Näin ollen Romanian viranomaisten toiminta oli tältä osin yhdenmukaista niiden aikaisemman toiminnan kanssa. Markkinoiden reaktiot aikaisempiin yksityistämisyrityksiin ja vähemmistöosakkaiden nostamat oikeuskanteet osoittavat, että markkinat uskoivat Oltchimin liiketoiminnan olevan pohjimmiltaan elinkelpoista.
102)
Lisäksi komissio toteaa, että Romanian käytettävissä oli myös Oltchimin liiketoimintasuunnitelma (29), jonka mukaan yritys oli elinkelpoinen.
103)
Näiden tekijöiden perusteella komissio katsoo, että Romania toimi velkojana järkevästi päättäessään muuntaa velat osakkeiksi ja antaa lain, jonka mukaan maksamatta olevasta velasta ei peritä korkoja ja viivästysmaksuja, koska kyseinen velka oli joka tapauksessa tarkoitus muuntaa osakkeiksi.
104)
Se, että Romania haki valtiontuen hyväksymistä ennen velan muuntamista osakkeiksi, ei muuta tätä arviota. Tehdessään näin Romania pelkästään täytti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaiset velvoitteensa. Ottaen huomioon vaikeudet, joita Romanialla oli ollut aikaisemmin vähemmistöosakkaiden kanssa ja oli edelleen lakia 30/2007 sovellettaessa, oli järkevää hakea komissiolta vahvistus sille, ettei suunniteltu toimenpide ollut valtiontukea.
105)
Valtiontuen arvioinnin ja lykkäysvelvoitteen soveltamisen vuoksi velan muuntaminen osakkeiksi lykkääntyi lopulta viidellä vuodella. Tältä osin komissio panee ensinnäkin merkille, että vuoden 2011 puoliväliin asti Romanialla oli vakaa aikomus panna täytäntöön laaja Oltchimia koskeva investointistrategia, josta tehtiin useita asiantuntijatutkimuksia (30). Korkojen periminen julkisesta velasta olisi ollut ristiriidassa valtion lisäinvestointistrategian kanssa, jolla pyrittiin palauttamaan yrityksen kannattavuus ja lisäämään sen arvoa yrityksen yksityistämiseksi keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.
106)
Seurauksena epäilyistä, joita komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään laajasta investointistrategiasta, ja varsinkin seurauksena budjettiongelmista ja EU/IMF-ohjelmasta, Romania muutti strategiaansa vuonna 2011 ja päätti yksityistää yrityksen välittömästi sen jälkeen, kun velka on muunnettu osakkeiksi. Se luopui näin ollen alkuperäisistä suunnitelmistaan, joiden mukaan sen oli tarkoitus tehdä vielä 424 miljoonan euron investoinnit ennen yksityistämistä.
107)
Tässä uudessa tilanteessa korkojen periminen velasta muuttui valtion kannalta järkeväksi strategiaksi velan takaisinperinnän maksimoimiseksi.
108)
Kuten edellä johdanto-osan 75-77 kappaleessa kuvataan, julkisesta velasta perittiin koronkorkoa 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen yksityisellä sopimuksella, jonka Oltchim ja AVAS tekivät joulukuussa 2011. Erityisesti on huomattava, että julkiseen velkaan sovelletut korot vastasivat aina korkeimpia korkoja: joko komission viitekorkoja tietyllä ajanjaksolla tai yrityksen yksityisiin lainoihin sovellettuja, riittäviksi katsottuja korkoja samalla ajanjaksolla.
109)
Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, ettei Oltchimille koitunut etua tavasta, jolla viranomaiset pyrkivät liittymisen jälkeen perimään takaisin julkisen velan, joka nyt oli tarkoitus muuntaa osakkeiksi.
IX.3.3 Velan muuntaminen - toimenpide 1
110)
Komission on myös arvioitava, antaako toimenpide 1, joka muodostuu (ilmoituksen muuttamisen jälkeen - ks. johdanto-osan 14-16, 69-70 ja 75-77 kappale) yhteensä 1 049 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velan muuntamisesta osakkeiksi ja pian sen jälkeen toteutettavasta koko julkisen osakeomistuksen myynnistä (yksityistäminen), perusteettoman edun Oltchimille. Osakkeiksi muunnettava julkinen velka sisältää 538 miljoonan Romanian leun suuruisen julkisen velkapääoman, joka on yksityistämisvirasto AVASin hallussa, ja AVASin velalle 1 päivästä tammikuuta 200731 päivään joulukuuta 2011 kertyneet 511 miljoonan Romanian leun korot.
111)
Sen arvioimiseksi, antaako ehdotettu velan muuntaminen perusteetonta etua Oltchimille, olisi määritettävä, onko velan muuntaminen todella paras keino maksimoida julkisen velan takaisinperintä kuten Romania esittää. Käytännössä komission on määritettävä, olisiko hypoteettinen yksityinen velkoja, joka on yksityistämisvirasto AVASiin (Oltchimin velkoja) verrattavissa olevassa tilanteessa, todella käyttänyt mieluummin kyseistä keinoa velan takaisinperimiseksi verrattuna muihin käytettävissä oleviin takaisinperintävaihtoehtoihin, kun otetaan huomioon, että velallinen on vakavissa taloudellisissa vaikeuksissa. Talousministeriöllä, joka on Oltchimin nykyinen osakas, ei ole mitään roolia julkisen velan takaisinperinnässä, mutta kahden mahdollisen skenaarion tulokset julkisen osakkaan kannalta otetaan siitä huolimatta huomioon jäljempänä esitetyssä analyysissa.
112)
Romania väittää, että yrityksen nykytilanteen vuoksi (vakava pääoman puute ja liiallinen velkaantuneisuus) ainoat realistiset vaihtoehdot, jotka julkisen velkojan (AVAS) kanssa samanlaisessa tilanteessa olevalla yksityisellä velkojalla olisi, ovat joko i) asettaa yritys selvitystilaan tai ii) muuntaa velka osakkeiksi ja sen jälkeen myydä muodostuva omistusosuus yrityksestä. Mikä tahansa yksityinen velkoja valitsisi näistä vaihtoehdoista sen, joka maksimoi velan takaisinsaannin. Toisin sanoen velkoja valitsisi velan muuntamisen ja sen jälkeisen yksityistämisen, jos yksityistämisestä odotettavissa oleva tuotto ylittäisi määrän, joka olisi mahdollista saada selvitystilan kautta.
113)
Sen osoittamiseksi, että velan muuntaminen ja sen jälkeinen omistusosuuden myynti tuo velkojalle enemmän tuloja kuin selvitystila, Romania toimitti riippumattoman konsultin raportin (ks. johdanto-osan 78-82 kappale), jossa vertaillaan kyseisten kahden skenaarion (velan muuntaminen ja sen jälkeinen yksityistäminen sekä selvitystila) tuloksia velkojan kannalta.
114)
Komissio on tarkastellut raporttia kriittisesti varmistaakseen, että sen tulokset kestävät tarkastelua ja todella osoittavat, että muuntamalla velan osakkeiksi AVAS toimii yksityisen velkojan tavoin. Tarkastelun jälkeen komissio toteaa seuraavaa:
115)
AVASin saatavien arvo selvitystilaskenaariossa: Selvitystilaa koskeva arviointi perustuu aikaisempaan helmikuussa 2011 laadittuun Raiffeisenin selvitystilaraporttiin sekä riippumattoman konsultin Romcontrol SA Bucharestin maaliskuussa 2011 laatimaan selvitystilaraporttiin.
116)
Romanian lainsäädännön mukaan yritykset, joissa valtion omistusosuus on vähintään 50 % + 1, likvidoidaan niin sanotulla ’erityisellä vapaaehtoisella selvitystilamenettelyllä’, josta säädetään hallituksen poikkeusasetuksessa 88/1997, hallituksen päätöksessä 577/2002 ja laissa 137/2002. Erityisessä vapaaehtoisessa selvitystilamenettelyssä selvitysmiehen yrityksen omaisuuserien myynnistä saama summa käytetään yrityksen maksamattomien velkojen maksamiseen siinä etusijajärjestyksessä, josta säädetään laissa 85/2006 (Romanian maksukyvyttömyyslaki). Näin ollen selvitystilasta saadut tulot on käytettävä velkojen maksamiseen seuraavassa järjestyksessä: 1) selvitystilakulut; 2) maksamatta olevat palkat; 3) etuoikeutetut velat (ts. velat, joiden vakuutena on pantteja, kiinnityksiä tai muita erityisiä etuoikeuksia); 4) verot ja muut verovelvoitteet; 5) valtiontakausten käyttöönotosta talousministeriölle syntyneet velat; 6) julkisista lainoista aiheutuvat velat; 7) tavalliset (vakuudettomat) velat; 8) osakkaanomistajat. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa AVAS kuuluisi kolmanteen velkojaryhmään (etuoikeutetut velkojat), mutta sitä ennen olisi kuitenkin useita Oltchimin (yksityisiä) etuoikeutettuja velkojia, sillä julkisella velalla oli vain osittaiset vakuudet.
117)
Konsulttina toiminut Romcontrol arvioi Oltchimin omaisuuserien likvidaatioarvon 15 päivänä joulukuuta 2010 oikaistun nettovarallisuuden menetelmää käyttäen, jossa otetaan huomioon se, että myytävät omaisuuserät ovat markkinoilla ainoastaan vähän aikaa (31).
118)
Romcontrolin arvioiman omaisuuserien likvidaatioarvon perusteella Raiffeisen arvioi tuloksen velkojana olevan AVASin ja osakkeenomistajana olevan valtion kannalta. Se otti tässä arvioinnissa huomioon yrityksen velat 31 päivänä joulukuuta 2010 ja sen alustavan tilinpäätöksen samalta päivältä (”Raiffeisenin helmikuun 2011 selvitystilatutkimus”). Kyseisen tutkimuksen mukaan Oltchimin omaisuuserien myynnistä saatavien tulojen ansiosta olisi mahdollista periä takaisin noin [20]-[30] prosenttia yrityksen kaikista veloista. AVAS olisi osittaiset vakuudet omaavana velkojana saanut takaisin noin [80]-[100] miljoonaa Romanian leuta ([10]-[30] prosenttia silloisista 538 miljoonan Romanian leun kokonaissaatavista). Koska selvitystilasta saatavat tulot ovat pienemmät kuin yrityksen velat, valtio ei osakkeenomistajana saisi mitään.
119)
Raiffeisen päivitti lokakuussa 2011 helmikuun 2011 selvitystilatutkimuksen arvioita siten, että niissä otetaan huomioon yrityksen tilinpäätöstiedot 30 päivältä kesäkuuta 2011 ja niihin sisältyy julkisesta velasta tammikuusta 2007 alkaen peritty korko.
120)
Päivitetyn arvion mukaan AVAS saisi osittaiset vakuudet saaneena Oltchimin velkojana takaisin [100]-[120] miljoonaa Romanian leuta koko velastaan (toisin sanoen [10]-[20] (32) prosenttia kokonaisvelasta eli 538 miljoonan Romanian leun suuruisesta velkapääomasta ja koroista). Julkinen osakas eli talousministeriö ei nytkään saisi mitään. Summa, jonka AVAS saisi, diskontattiin (33) nykyarvoonsa 30 päivälle kesäkuuta 2011. Sen seurauksena AVAS saisi yrityksen likvidoinnin tapauksessa [10]-[40] miljoonaa euroa.
Taulukko 2
Valtion saatavien perintä selvitystilaskenaariossa
Saatavat
(miljoonaa euroa)
Perintä yhteensä
(miljoonaa euroa)
Perintä nettonykyarvossa, korko 10,7 %
(miljoonaa euroa)
AVAS (velkoja)
209,4
[20]-[30]
[10]-[30]
Talousministeriö (osakas)
Osakeomistus
[0]-[10]
[0]-[10]
Valtio yhteensä
[20]-[30]
[10]-[30]
121)
Tätä summaa on verrattava tuottoon, joka olisi odotettavissa AVASin saatavien muuntamisesta osakkeiksi ja sen jälkeisestä yrityksen yksityistämisestä.
122)
AVASin saatavien arvo velan muuntamis- ja yksityistämisskenaariossa: raportissa velan muuntamis- ja yksityistämisskenaarion tulos valtion kannalta arvioitiin yritysarvoon perustuvalla menetelmällä, joka on yksi yritysten arvostuksessa käytetyistä perusmenetelmistä.
123)
Tämän menetelmän käytön osalta komissio toteaa, että periaatteessa on useita menetelmiä, joilla yrityksen oman pääoman arvo voidaan arvioida.
124)
Yksi usein käytetyistä menetelmistä on EBITDA-kerroin (EBITDA = tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia). Sen avulla voidaan määrittää yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden EBITDA luvulla (kerroin), jota pidetään alalle sopivana, ja vähentämällä nettovelat saadusta tuloksesta.
125)
Toinen menetelmä on diskontatun kassavirran analysointi. Yrityksen tulevien vuosien nimelliset vapaat kassavirrat diskontataan keskimääräisellä pääomakustannuksella (WACC) (34), ja nettovelka vähennetään saadusta arvosta.
126)
Kolmas menetelmä on liikevaihtokertoimen käyttö. Sen avulla voidaan määrittää yrityksen oman pääoman arvo vuonna X kertomalla kyseisen vuoden liikevaihto luvulla (kerroin), jota pidetään alalle sopivana, ja vähentämällä nettovelka saadusta tuloksesta.
127)
Kaikissa näissä menetelmissä (tuleva EBITDA, kassavirta tai liikevaihto) käytetään ennustettuja arvoja. Käsiteltävänä olevassa asiassa kaikkia liiketoimintasuunnitelmaan sisältyviin ennustettuihin arvoihin perustuvia arviointimenetelmiä ei ole mielekästä käyttää. Koska yritys on tarkoitus yksityistää välittömästi, ainoastaan uusi omistaja pystyy määrittämään yrityksen tulevan liiketoimintastrategian. Sen vuoksi näiden menetelmien käyttämiseksi merkityksellisiä liiketoimintasuunnitelmaa koskevia ennusteita ei ole saatavilla eikä niitä voida ennakoida (35). Koska uuden omistajan on tehtävä merkittäviä investointeja, myöskään yrityksen aikaisempien tulosten perusteella ei voida ennustaa tulevaisuutta.
128)
Näissä olosuhteissa komissio katsoo, että Romanian valtion (toisin sanoen AVASin ja talousministeriön) yhteenlasketun osuuden arvo voidaan määrittää ainoastaan kahdella menetelmällä, käyttämällä pörssiarvoa tai yritysarvoa. On syytä huomata, että yritysarvon määrittämisessä käytetään myös samoja parametreja kuin pörssiarvon määrittämisessä.
129)
Pörssiarvo määritellään kertomalla osakehinta liikkeeseen laskettujen osakkeiden lukumäärällä, jolloin saadaan yrityksen liikkeessä olevien osakkeiden kokonaisarvo. Tällä tavoin osoitetaan, mikä on yleinen käsitys yrityksen oman pääoman arvosta, ja sitä voitaisiin käyttää osoituksena yleisestä käsityksestä yrityksen nettovarallisuudesta.
130)
Oltchimin pörssiarvon laskenta perustui sen osakehintaan Bukarestin pörssissä (36) 44 kuukauden aikana (vuodesta 2008 elokuuhun 2011). Tämä ajanjakso on riittävän pitkä ollakseen merkityksellinen, ja pörssiarvo sen aikana on hyvä osoitus siitä, mitä markkinat ovat valmiit maksamaan yrityksestä.
131)
Tältä osin komissio panee myönteisenä seikkana merkille sen, että osakkeen viimeaikainen hinta ajanjaksolla toukokuusta 2011 elokuuhun 2011 oli korkeampi kuin 44 kuukauden keskiarvo. Tarkemmin sanottuna 44 kuukauden painotettu keskiarvo on 0,53 Romanian leuta osaketta kohden, kun taas heinäkuussa 2011 osakehinta nousi jopa 2,05:een Romanian leuhun (37). Näin ollen markkina-arvon määrittämisessä käytettyjen tietojen voidaan katsoa olevan varovaisia.
132)
Lisäksi komissio toteaa osakehinnan kehityksestä syyskuusta 2011 alkaen (viimeisimmät Raiffeisenin tutkimuksessa käytetyt tiedot) myönteisenä seikkana, että viime aikoina (lokakuun puolivälistä 2011 alkaen) osakehinta on noussut merkittävästi ja ollut jatkuvasti korkeampi kuin pörssiarvolaskelmassa käytetty 0,53 Romanian leun painotettu keskiarvo.
Kuvio 1
Oltchimin osakehinnan kehitys Bukarestin pörssissä 23.2.2011-23.2.2012
133)
Ennen suunniteltua velan muuntamista Oltchimin pörssiarvo tarkasteluajanjaksolla (tammikuusta 2008 elokuuhun 2011) oli painotettuna keskimäärin (38) 45 miljoonaa euroa ja tarkastelujakson viimeisten kolmen kuukauden aikana (vuoden 2011 kesäkuusta elokuuhun) se oli jatkuvasti yli 100 miljoonaa euroa. Sen vuoksi pörssiarvo ylittää selvästi Oltchimin likvidaatioarvon ([10]-[40] miljoonaa euroa). Tämä on ensimmäinen osoitus siitä, että valtion omistusosuuden myyminen yksityistämisessä olisi yrityksen selvitystilaa parempi vaihtoehto.
134)
Toinen menetelmä, jota voidaan käyttää, on yritysarvo. Yritysarvo on yrityksen arvon mitta, jota käytetään usein vaihtoehtona yksinkertaiselle pörssiarvolle, sillä sen katsotaan antavan tarkemman kuvan yrityksen arvosta. Yritysarvo määritellään yrityksen pörssiarvon ja nettorahoitusvelan summaksi. Raiffeisen Capital käytti tätä menetelmää.
135)
Pörssiarvon laskemisen jälkeen yritysarvon toinen osatekijä, nettovelka, laskettiin yrityksen kaikkien rahoitusvelkojen summana (yrityksen kaikki korolliset velat eli pankkilainat ja erääntyneet/uudelleenjärjestetyt velat) (39).
136)
Seuraavaksi on mahdollista laskea yritysarvon sekä osakekohtaisen yritysarvon mediaani, keskiarvo ja painotettu keskiarvo 44 kuukauden jaksolla. Raportissa se tehtiin kahdessa skenaariossa: sopimuksen nojalla velasta perityn koron kanssa ja ilman sitä.
137)
Tältä osin komissio on sitä mieltä, että sopimuksen nojalla perittyä korkoa ei pitäisi ottaa huomioon laskettaessa yritysarvoa seuraavista syistä: jos velka lisääntyy, oma pääoma vähenee, ceteris paribus. Nämä vaikutukset ovat vastakkaisia eikä niiden pitäisi periaatteessa johtaa muutokseen yritysarvossa. Jos markkinat tietäisivät korosta, ne laskisivat osakkeiden hintaa vastaavasti. Tässä tapauksessa korko kuitenkin lisättiin jälkikäteen eivätkä markkinat voineet ennakoida sitä. Sen vuoksi merkityksellisiä ovat ne tiedot, jotka olivat markkinoiden käytössä arvonmäärityksen aikaan.
138)
Näiden seikkojen perusteella on tarkasteluajanjaksolle laskettu seuraavat osakekohtaiset yritysarvot.
Taulukko 3
Oltchimin osakekohtaisen yritysarvon laskeminen tarkasteluajanjaksolla
Ajanjakso
Osakkeiden lukumäärä
Keskimääräinen osakehinta
Pörssiarvo (osakehinta x osakemäärä)
Nettovelka, tuhatta
Romanian leuta
Yritysarvo (pörssiarvo + nettovelka),
tuhatta Romanian leuta
Osakekohtainen yritysarvo
Tammi -08
343 023 858
1,10
378
[1 200]-[1 400]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Helmi -08
343 023 858
0,91
314
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Maalis -08
343 023 858
0,81
279
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Huhti -08
343 023 858
0,87
300
[1 200]-[1 400]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Touko -08
343 023 858
1,04
358
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Kesä -08
343 023 858
0,96
330
[1 300]-[1 500]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Heinä -08
343 023 858
0,72
247
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Elo -08
343 023 858
0,63
216
[1 300]-[1 500]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Syys -08
343 023 858
0,47
160
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
Loka -08
343 023 858
0,37
127
[1 300]-[1 500]
[1 500]-[1 600]
[4]-[6]
Marras -08
343 023 858
0,21
71
[1 200]-[1 400]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Joulu -08
343 023 858
0,16
54
[1 400]-[1 600]
[1 400]-[1 500]
[4]-[6]
Tammi -09
343 023 858
0,15
51
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Helmi -09
343 023 858
0,13
45
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Maalis -09
343 023 858
0,15
53
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Huhti -09
343 023 858
0,25
84
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Touko -09
343 023 858
0,27
93
[1 400]-[1 600]
[1 600]-[1 700]
[4]-[6]
Kesä -09
343 023 858
0,30
104
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Heinä-09
343 023 858
0,33
113
[1 400]-[1 600]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Elo -09
343 023 858
0,32
109
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Syys -09
343 023 858
0,28
96
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Loka -09
343 023 858
0,27
91
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Marras -09
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Joulu -09
343 023 858
0,26
89
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Tammi -10
343 023 858
0,23
79
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Helmi -10
343 023 858
0,22
77
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Maalis -10
343 023 858
0,27
92
[1 600]-[1 800]
[1 700]-[1 800]
[4]-[6]
Huhti -10
343 023 858
0,31
105
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
Touko -10
343 023 858
0,22
76
[1 600]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[4]-[6]
Kesä -10
343 023 858
0,21
71
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Heinä -10
343 023 858
0,18
62
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Elo -10
343 023 858
0,19
64
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Syys -10
343 023 858
0,19
66
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Loka -10
343 023 858
0,22
76
[1 700]-[1 900]
[1 900]-[2 000]
[4]-[6]
Marras -10
343 023 858
0,22
75
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[4]-[6]
Joulu -10
343 023 858
0,20
69
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Tammi -11
343 023 858
0,21
74
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Helmi -11
343 023 858
0,26
88
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Maalis -11
343 023 858
0,30
102
[1 800]-[2 000]
[2 000]-[2 100]
[5]-[7]
Huhti -11
343 023 858
0,44
152
[2 000]-[2 200]
[2 100]-[2 200]
[5]-[7]
Touko -11
343 211 383
0,77
265
[2 000]-[2 200]
[2 300]-[2 400]
[5]-[7]
Kesä -11
343 211 383
1,61
551
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
Heinä -11
343 211 383
2,05
702
[2 000]-[2 200]
[2 800]-[2 900]
[6]-[8]
Elo -11
343 211 383
1,32
452
[2 000]-[2 200]
[2 600]-[2 700]
[6]-[8]
139)
Tämän taulukon perusteella laskettiin osakekohtaisen yritysarvon mediaani, keskiarvo ja painotettu keskiarvo.
Taulukko 4
Oltchimin osakekohtaisen yritysarvon mediaani, keskiarvo ja painotettu keskiarvo
Osakehinta
Osakekohtainen yritysarvo
Mediaani
[0,10]-[0,30]
[4]-[6]
Keskiarvo
[0,30]-[0,50]
[4]-[6]
Painotettu keskiarvo
[0,40]-[0,60]
[4]-[6]
140)
Edellä kuvaillulla tavalla laskettua yritysarvoa (mediaani, keskiarvo, painotettu keskiarvo) voidaan käyttää valtion omistusosuuden arvon määrittämiseksi ’velan muuntamisen jälkeen’ vähentämällä tästä yritysarvosta muuntamisen jälkeen jäljellä oleva yrityksen velka; tämä velka yrityksen on edelleen maksettava takaisin.
141)
Tulokseksi saadaan oman pääoman kokonaismäärän markkina-arvo, kuten taulukossa 5 osoitetaan.
Taulukko 5
Oman pääoman markkina-arvon laskeminen yritysarvoa käyttämällä
Velan muuntamisen jälkeisen oman pääoman kokonaismäärän arvon laskeminen
Skenaariot
Yritysarvo, joka perustuu 44 kuukauden osakehintojen mediaaniin
Yritysarvo, joka perustuu 44 kuukauden osakehintojen keskiarvoon
Yritysarvo, joka perustuu 44 kuukauden osakehintojen painotettuun keskiarvoon
Osakekohtainen yritysarvo (Romanian leuta)
[4]-[6]
[4]-[6]
[4]-[6]
Osakkeiden lukumäärä ennen muuntamista
343 211 383
343 211 383
343 211 383
Yritysarvo (milj. Romanian leuta)
[1 700]-[1 800]
[1 800]-[1 900]
[2 000]-[2 100]
Nettovelka velan muuntamisen jälkeen (milj. Romanian leuta)
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
[1 600]-[1 700]
Oman pääoman markkina-arvo (milj. Romanian leuta)
[100]-[200]
[200]-[300]
[400]-[500]
Oman pääoman markkina-arvo (milj. euroa)
[20]-[30]
[50]-[60]
[90]-[100]
142)
Edellä kuvaillussa laskennassa käytetyn nettorahoitusvelan osalta on todettava, että laskennan molemmissa vaiheissa, eli i) yritysarvon laskennassa ja ii) sen jälkeisessä vähennyslaskussa, jolla päästään oman pääoman markkina-arvoon, olisi periaatteessa käytettävä perustana yrityksen velan markkina-arvoa.
143)
Komissio toteaa kuitenkin ensiksi, että Oltchimin velkaa ei myydä eikä velkakaupalle ole paikallisia markkinoita, minkä vuoksi kyseiselle velalle on erittäin vaikeaa määrittää markkinahinta. Sen sijaan olisi mahdollista määrittää velan teoreettinen markkina-arvo selvittämällä yrityksen luokitus ennen velan muuntamista ja sen jälkeen. Tämän luokituksen avulla voitaisiin sitten arvioida maksukyvyttömyyden todennäköisyys, jota puolestaan voitaisiin käyttää velan markkina-arvon arvioimiseen. Ilman tällaisia luokituksia komissio ei pitänyt arviointia mahdollisena ja katsoi, että huonosti arvioidun markkina-arvon käyttämisestä aiheutuvat virheet olisivat merkittäviä.
144)
Toiseksi jos oletetaan, että nettovelka myydään samalla alennuksella suhteessa kirjanpitoarvoonsa ennen velan muuntamista ja sen jälkeen, laskelman tulokset eivät muutu ollenkaan riippumatta alennuksen suuruudesta. Mikä tahansa muutos nettorahoitusvelan arvossa johtaisi suhteelliseen, päinvastaiseen muutokseen pörssiarvossa. Sillä, lisätäänkö velan kirjanpitoarvo vai sen markkina-arvo, ei ole merkitystä, sillä velan arvo lisätään ensin yritysarvon määrittämiseksi ja sen jälkeen vähennetään osakkeiden uuden arvon saamiseksi.
145)
Kolmanneksi jos oletetaan, että muuntamisen jälkeen jäljellä oleva velka myydään eri alennuksella kuin ennen muuntamista, mielekkäässä laskentatavassa olisi otettava huomioon se, että velan osakkeiksi muuntamisen jälkeen jäljellä olevan velan markkina-arvo olisi todennäköisesti edelleen alhaisempi kuin sen kirjanpitoarvo, mutta joka tapauksessa korkeampi kuin velan markkina-arvo ennen muuntamista. Ilman perustaa näiden alennusten määrittämiseksi ei kuitenkaan ole mahdollista simuloida alennuksen muutoksen vaikutuksia, sillä samanaikaisesti olisi muutettava liian monia parametreja.
146)
Toisaalta komissio toteaa, että Oltchimin tilinpäätökset on laadittu IFRS-standardien mukaisesti ja ne on tarkastanut riippumaton tilintarkastaja KPMG. Rahoitusvelat on esitetty tilinpäätöksissä käypään arvoon IAS 39 -standardin määräysten mukaisesti. IAS 39 -standardissa määritellään käypä arvo rahamääräksi, johon omaisuuserä voitaisiin vaihtaa tai jolla velka voitaisiin suorittaa asiaa tuntevien, liiketoimeen halukkaiden osapuolten kesken tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Tämän perusteella KPMG todisti, että yrityksen pitkäaikaisen velan käypä arvo ei poikennut merkittävästi sen kirjanpitoarvosta.
147)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että on todellakin asianmukaista käyttää velan kirjanpitoarvoa laskettaessa oman pääoman markkina-arvoa.
148)
Laskelman kestävyyden varmentamiseksi komissio suoritti kuitenkin lisäksi herkkyysanalyysin, eli se määritti nettovelan muuntamista edeltävän kirjanpitoarvon ja markkina-arvon välisen prosenttimääräisen eron, joka tasoittaisi valtion omistusosuuden nykyarvon muuntamisen jälkeen ja likvidaatioarvon, olettaen, että velan markkina-arvo vastaa sen kirjanpitoarvoa velan osakkeiksi muuntamisen jälkeen. Tätä prosenttiarvoa voidaan pitää eräänlaisena ’virhemarginaalina’ velan markkina-arvon arvioinnissa.
149)
Komissio katsoo, että kaikista skenaarioista (mediaaniin, keskiarvoon ja painotettuun keskiarvoon perustuva yritysarvo) painotettu keskiarvo on tarkin skenaario, koska siinä arvot on painotettu myytyjen osakkeiden lukumäärän mukaan. Kyseisen skenaarion tapauksessa edellä mainittu marginaali on 15 prosenttia. Komissio päättelee, että tämän kokoinen marginaali on riittävän suuri sen päätelmän tekemiseksi, että yritysarvolaskelma perustuu luotettaviin tietoihin.
150)
Kun oman pääoman markkina-arvo on laskettu, voidaan laskea oman pääoman markkina-arvosta johtuva valtion omistusosuuden arvo julkisen osakeomistuksen perusteella, joka on velan muuntamisen jälkeen seuraavanlainen (40):
Taulukko 6
Romanian valtion omistusosuus Oltchimista ennen suunniteltua velan muuntamista ja sen jälkeen
Omistusosuus ennen velan muuntamista
Omistusosuus velan muuntamisen jälkeen
AVASin velka ja sille kertynyt korko muodostavat muunnetun velan
AVAS
0 %
[80]-[100] %
Talousministeriö
54,81 %
[0]-[5] %
Valtio yhteensä
54,81 %
[80]-[100] %
151)
Sen jälkeen kun AVASin päävelka ja siitä sopimuksen nojalla peritty korko on muunnettu, Oltchimin osakkeiden markkina-arvo vaihtelee [20]-[30] miljoonan euron ja [90]-[100] miljoonan euron välillä. Tämän seurauksena yhteenlasketun valtion omistusosuuden ([80]-[100] %) nykyarvo (41) on [15]-[30] miljoonan ja [75]-[90] miljoonan euron välillä. Taulukossa 7 esitetään yritysarvot kaikissa skenaarioissa, ja niitä verrataan selvitystilan tapauksessa sovellettaviin arvoihin.
Taulukko 7
Velan muuntamista ja sen jälkeistä yksityistämistä koskevien skenaarioiden vertailu selvitystilaskenaarioon yritysarvomenetelmän perusteella
Odotetut valtion tulot,
miljoonaa euroa
Velan muuntaminen ja välitön yksityistäminen
Selvitystilan kautta saatujen tulojen nettonykyarvo
Vertailu
Yritysarvo, joka perustuu osakehinnan 44 kuukauden mediaaniin
Yritysarvo, joka perustuu osakehinnan 44 kuukauden keskiarvoon
Yritysarvo, joka perustuu osakehinnan 44 kuukauden painotettuun keskiarvoon
Osakkeiden markkina-arvo
[20]-[30]
[45]-[60]
[90]-[100]
Yhteenlasketun julkisen omistusosuuden markkina-arvo
[15]-[40]
[45]-[60]
[80]-[100]
Yhteenlasketun julkisen omistusosuuden (98,44 %) nettonykyarvo
[15]-[40]
[30]-[50]
[75]-[90]
[10]-[40]
Selvitystila velan muuntaminen ja yksityistäminen
AVASin omistusosuuden (96,54 %) nettonykyarvo
[15]-[40]
[30]-[50]
[70]-[80]
[10]-[40]
Selvitystila velan muuntaminen ja yksityistäminen
Talousministeriön omistusosuuden (1,9 %) nettonykyarvo
[0]-[1]
[0]-[1]
[1]-[2]
[0]-[1]
Selvitystila velan muuntaminen ja yksityistäminen
152)
Kaikissa arvioiduissa yritysarvoskenaarioissa tulokset ovat sekä julkisen velkojan AVASin että julkisen osakkaan talousministeriön kannalta paremmat velan muuntamisen ja sen jälkeisen yksityistämisen kuin yrityksen selvitystilan tapauksessa. Nykyisen julkisen osakkaan, talousministeriön, omistusosuus pienenee velan muuntamisessa, jonka seurauksena velkojana olevalle AVASille syntyy [80]-[100] prosentin omistusosuus. Ministeriöllä ei kuitenkaan ole syytä vastustaa velan muuntamista, sillä selvitystilassa se ei saisi mitään omistusosuudestaan yrityksessä. Julkinen velkoja AVAS saisi selvitystilaa enemmän jopa siinä skenaariossa, jossa arvioitu yritysarvo on alhaisin ([10]-[30] miljoonaa euroa verrattuna [10]-[30] miljoonaan euroon).
153)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että jos yritys yksityistetään kokonaisuudessaan pian velan muuntamisen jälkeen, ilmoitettu toimenpide (velan muuntaminen ja sen jälkeinen täydellinen yksityistäminen) ei anna etua Oltchimille, koska toimenpiteen ansiosta julkinen velkoja AVAS pystyy saamaan takaisin enemmän kuin jos se päättäisi asettaa yrityksen selvitystilaan. Tältä osin komissio panee merkille Romanian viranomaisten antaman sitoumuksen (ks. johdanto-osan 17 ja 73 kappale) yksityistää yritys kokonaisuudessaan 31 päivään toukokuuta 2012 mennessä.
154)
Komissio katsoo, että pörssiarvomenetelmään ja yritysarvomenetelmään perustuvaa kvantitatiivista arviointia tukevat myös seuraavat kaksi seikkaa, joita riippumaton asiantuntija ei määrittänyt.
155)
Ensinnäkin arviointi perustuu osakemarkkinahintaan. Koska valtion omistusosuus Oltchimista kuitenkin myydään yhtenä kokonaisuutena, ostaja saa määräysvallan yrityksessä. Sen vuoksi ostaja on halukas maksamaan omistusosuudesta enemmän, mikä on normaalia vastaavissa kaupoissa.
156)
Toiseksi komissio panee merkille, että PCC oli vuonna 2007 valmis maksamaan 7,5 miljoonaa euroa 12 prosentin suuruisesta omistusosuudesta Oltchimissa ja vuonna 2011 2,6 miljoonaa euroa 3,6 prosentin omistusosuudesta. Tämä osoittaa, että yhden yksityisen sijoittajan mielestä Oltchimin arvo vuonna 2011 oli korkeampi kuin vuonna 2007 (koska se oli valmis maksamaan osakkeesta korkeamman hinnan) ja että vuoden 2011 kaupan perusteella kaikkien osakkeiden arvo olisi 73 miljoonaa euroa, mikä huomattavasti enemmän kuin likvidaatioarvo.
IX.4. Etua koskeva päätelmä
157)
Edellä esitetyn perusteella, toisin sanoen sen perusteella, että i) yritys ei saanut perusteetonta etua siitä tavasta, jolla viranomaiset pyrkivät perimään takaisin sen julkisen velan, jota ilmoitettu toimenpide koskee, ja ii) velan muuntaminen ei sinällään anna perusteetonta etua yritykselle, komissio päättelee, että tällä hetkellä ilmoitettu toimenpide (aikaisempien toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistelmä) ei täytä etua koskevaa arviointiperustetta. Tämän toteamuksen vuoksi muita SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdasta aiheutuvia valtiontuen määritelmän kumulatiivisia arviointiperusteita ei tarvitse analysoida arvioitaessa tällä hetkellä ilmoitettua toimenpidettä.
X. PÄÄTELMÄT
158)
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla aloitettu muodollinen tutkintamenettely, joka koskee toimenpidettä 2, on lopetettava tarpeettomana, sillä kyseistä toimenpidettä koskeva ilmoitus on peruttu.
159)
Tällä hetkellä ilmoitettu toimenpide (aikaisempien toimenpiteiden 1 ja 3 yhdistelmä) ei sisällä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
160)
Tämä päätelmä perustuu Romanian vakaaseen aikomukseen myydä Oltchimista omistamansa osuus kokonaisuudessaan, kuten pääministeri Emil Bocin 21 päivänä lokakuuta 2011 päivätyssä kirjeessä todetaan ja pääministeri Ungureanun 16 päivänä helmikuuta 2012 päivätyssä kirjeessä vahvistetaan uudelleen,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Komissio on päättänyt lopettaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn ilmoitetusta valtion takauksesta Oltchimille (toimenpide 2), koska Romania on peruuttanut ilmoituksensa eikä jatka kyseistä toimenpidettä.
2 artikla
Toimenpide 1, josta Romania ilmoitti 17 päivänä heinäkuuta 2009 ja jota se muutti 22 päivänä kesäkuuta 2011, 9 päivänä syyskuuta 2011, 21 päivänä lokakuuta 2011 ja 16 päivänä helmikuuta 2012, ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
3 artikla
Toimenpide 3, jonka Romania aloitti vuonna 2007, ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Romanialle.
Tehty Brysselissä 7 päivänä maaliskuuta 2012.