RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 541/2012
af 21. juni 2012
om afslutning af interimsundersøgelsen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af furfuraldehyd med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af disse foranstaltninger
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 95/95 (2) indførte Rådet i 1995 en endelig antidumpingtold i form af en specifik told på importen af furfuraldehyd med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) (»de oprindelige antidumpingforanstaltninger«). Den specifikke told blev fastsat til 352 EUR pr. ton.
(2)
Efter en interimsundersøgelse indledt i maj 1997 på foranledning af en kinesisk eksportør blev foranstaltningerne opretholdt i en periode på yderligere fire år ved Rådets forordning (EF) nr. 2722/1999 (3).
(3)
Efter en udløbsundersøgelse forlængede Rådet i april 2005 ved forordning (EF) nr. 639/2005 (4) foranstaltningerne med en periode på yderligere fem år.
(4)
Efter endnu en udløbsundersøgelse forlængede Rådet i maj 2011 ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 453/2011 (5) foranstaltningerne med en periode på yderligere fem år. Den specifikke toldsats blev fastsat på samme niveau som de oprindelige antidumpingforanstaltninger, dvs. 352 EUR pr. ton.
2. Indledning af en interimsundersøgelse
(5)
Det fremgår af betragtning 84 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 453/2011, at Rådet fandt det hensigtsmæssigt at vurdere, om toldens størrelse stadig var relevant, da den specifikke told var blevet fastsat på grundlag af resultaterne af den oprindelige undersøgelse i 1995 og aldrig var blevet revideret. Kommissionen vil derfor overveje at indlede en interimsundersøgelse på eget initiativ, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(6)
Kommissionen fastslog, at den rådede over tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af en interimsundersøgelse på eget initiativ, og offentliggjorde efter høring af det rådgivende udvalg den 5. juli 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 2010 til 30. juni 2011 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt EU-erhvervsgrenen, de eksporterende producenter i det pågældende land, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt myndighederne i det pågældende land om indledningen af interimsundersøgelsen.
(9)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
3.3. Stikprøver af eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina
(10)
I betragtning af det tydeligvis store antal eksporterende producenter i Kina blev det anset for relevant at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev de eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Da ingen af de eksporterende producenter tilbød at samarbejde, var det imidlertid ikke nødvendigt med stikprøver.
3.4. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste var berørt af sagen. Ingen andre parter gav sig til kende inden for de frister, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(12)
Der blev ikke modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra de to EU-producenter, de kinesiske eksporterende producenter eller fra nogen importører eller brugere. En producent i referencelandet, Argentina, besvarede spørgeskemaet.
(13)
På grund af parternes manglende samarbejdsvilje blev der ikke gennemført kontrolbesøg.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er den samme som i den oprindelige og de efterfølgende undersøgelser, nemlig furfuraldehyd med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2932 12 00 (»den pågældende vare«). Furfuraldehyd er også kendt som 2-furaldehyd eller furfural.
(15)
Furfuraldehyd er en let gul væske med en karakteristisk skarp lugt, som fremstilles ved forarbejdning af forskellige former for landbrugsaffald. Furfuraldehyd har to hovedanvendelsesformål, idet varen anvendes som et selektivt opløsningsmiddel ved olieraffinering til fremstilling af smøreolier og som råvare til forarbejdning til furfurylalkohol, der anvendes ved fremstilling af kunstharpiks til støbeforme.
2. Samme vare
(16)
Som i de tidligere undersøgelser blev det anset, at det furfuraldehyd, der fremstilles i Kina og eksporteres til Unionen, det furfuraldehyd, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet Argentina, og det furfuraldehyd, som EU-producenterne fremstiller og sælger i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Generelt
(17)
Ingen af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og fremlagde heller ikke oplysninger. Derfor måtte nedenstående resultater vedrørende dumping baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig data fra Eurostat, officielle importstatistikker fra Kina og oplysninger forelagt af virksomheden i referencelandet, Argentina.
2. Referenceland
(18)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(19)
Som i den oprindelige undersøgelse blev Argentina i indledningsmeddelelsen foreslået som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til det foreslåede referenceland efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen.
(20)
En af producenterne af furfuraldehyd i Argentina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at besvare spørgeskemaet. Undersøgelsen viste, at Argentina har et konkurrencepræget marked for furfuraldehyd, hvor ca. 90 % af markedet er dækket af lokal produktion og resten af import fra tredjelande. Produktionsmængden i Argentina svarer til mere end 70 % af den mængde af den pågældende vare, som Kina eksporterer til Unionen med henblik på aktiv forædling. Det argentinske marked blev derfor anset for at være tilstrækkelig repræsentativt til at fastsætte den normale værdi for Kina.
(21)
Som i de foregående undersøgelser blev det således konkluderet, at Argentina er et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3. Dumping af import i NUP
3.1. Normal værdi
(22)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af oplysningerne fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på det argentinske hjemmemarked ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, da salget havde fundet sted i normal handel.
(23)
Dermed blev den normale værdi fastsat som den samarbejdsvillige argentinske producents vejede gennemsnitlige salgspris på hjemmemarkedet ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
(24)
Det blev først konstateret, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det svarede til 5 % eller mere af den samlede salgsmængde af den pågældende vare, som blev eksporteret til Unionen. Den samarbejdsvillige argentinske producents hjemmemarkedssalg var tilstrækkeligt repræsentativt i NUP.
(25)
Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som var blevet solgt på markedet i Argentina, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder der var fortjenstgivende i NUP. Da alt salg af samme vare i NUP var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit af det samlede hjemmemarkedssalg.
3.2. Eksportpris
(26)
Da ingen af de kinesiske eksportører af den pågældende vare til Unionen samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev eksportpriserne fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Det blev konstateret, at det mest egnede grundlag var oplysningerne fra Eurostat om importen til Unionen af den pågældende vare. Selv om størsteparten af denne import fandt sted under ordningen for aktiv forædling (kinesisk furfuraldehyd blev videreforarbejdet til furfurylalkohol med henblik på eksport), var der ingen grund til at tro, at den ikke dannede et pålideligt grundlag for fastsættelsen af eksportprisen.
3.3. Sammenligning
(27)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport-, kredit- og forsikringsomkostninger, der påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
3.4. Dumpingmargen
(28)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning mellem et vejet gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Det fremgik af denne sammenligning, at dumpingmargenen var på 5,6 %.
4. De ændrede omstændigheders varige karakter
(29)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(30)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: Efterspørgslen og forbruget på det kinesiske hjemmemarked og udviklingen i den kinesiske eksport til Unionen under ordningen for aktiv forædling.
(31)
I henhold til de foreliggende oplysninger er forbruget af furfuraldehyd på hjemmemarkedet i Kina siden 2007 steget hurtigere (en gennemsnitlig anslået årlig vækst på ca. 9 % for perioden 2007-2012) end den kinesiske produktionskapacitet for den pågældende vare (ca. + 6 %). Stigningen i furfuralforbruget på hjemmemarkedet i Kina skyldes hovedsageligt den stigende efterspørgsel efter den vigtigste færdigvare, der fremstilles af furfuraldehyd, dvs. furfurylalkohol. Den kinesiske produktion af furfurylalkohol har været drastisk stigende siden 1999, hvilket afspejler et øget fokus på furfuralprodukter af højere kvalitet og stigende efterspørgsel efter furanharpiks i støbeindustrien.
(32)
Desuden har den indenlandske efterspørgsel efter majskolber, det vigtigste råmateriale for kinesiske furfuraldehydproducenter, været voksende. Med stigningen i verdens befolkningstal, navnlig i Kina og Indien, og ændringen fra en kornbaseret kost til en proteinbaseret kost, forventes den globale efterspørgsel efter majs at vokse endnu hurtigere. Kina har verdens næststørste forbrug af majs. Ud over stigningen i den industrielle anvendelse af majs stiger den kinesiske efterspørgsel efter foder og animalsk produktion med 3 til 6 % om året. Mens Kinas majsforbrug er steget kraftigt igennem de senere år, har landets produktion ikke kunnet holde trit med efterspørgslen. Det forventes, at majseksporten fra USA til Kina vil blive femdoblet i perioden 2011-2015. Det skal også bemærkes, at kinesiske furfuralproducenter møder mere og mere konkurrence fra xylose- og xylitolproducenter, som anvender samme råvare (majskolber).
(33)
Hvad angår den kinesiske eksport til Unionen i NUP, bør det bemærkes, at næsten al furfuraldehyd fra det pågældende land udelukkende indføres under ordningen for aktiv forædling. Denne praksis blev indledt i 2000, og ca. 75 % af de mængder furfuraldehyd, der sendes til Unionen fra Kina hvert år uden at være pålagt antidumpingtold, skal forarbejdes yderligere til furfurylalkohol, der er bestemt til eksport til tredjelande. Siden 2001 er det pågældende lands import på det frie marked næsten fuldstændig ophørt.
(34)
De langsigtede ændringer i den indenlandske efterspørgsel efter furfural i Kina og den stramme udbuds- og efterspørgselssituation på det kinesiske majsmarked samt strukturen i den kinesiske import til Unionen, jf. den foregående betragtning, synes at have ført til en ændring i omfanget af de kinesiske eksporterende producenters dumpingpraksis. En sammenligning af de kinesiske eksportpriser ved salg til Unionen og den pågældende vares normale værdi, behørigt justeret, viser et fald i dumpingmargenen i NUP sammenlignet med den tidligere udløbsundersøgelse.
(35)
Det kan konkluderes, at ovenstående analyse viser, at ændringerne i efterspørgslen og forbruget af majskolber og furfuraldehyd på det kinesiske hjemmemarked og dermed priserne er af varig karakter. Det kan derfor konkluderes, at den kinesiske eksport til Unionen ikke vil stige betydeligt, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.
D. EU-ERHVERVSGRENEN
(36)
EU-erhvervsgrenen består af to virksomheder: Lenzing AG (Østrig) og Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (Slovenien), som tilsammen tegner sig for 100 % af EU-produktionen af samme vare i NUP. På dette grundlag udgør de to EU-producenter EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. Ingen af virksomhederne besvarede de spørgeskemaer, der blev sendt til dem, eller samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen.
(37)
I betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra EU-erhvervsgrenens side er dataene til undersøgelse af situationen på EU-markedet og den skade, som EU-erhvervsgrenen er blevet forvoldt på grund af dumpingimporten fra Kina, blevet taget fra de foreliggende faktiske oplysninger, herunder data udledt af oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med den seneste udløbsundersøgelse, som dækkede perioden fra den 1. januar 2007 til den 31. marts 2010. Alle kilder til dataene i nedenstående tabeller vedrører derfor perioden 2007-2009, medmindre andet er angivet. Nutrafur, den spanske producent, der indgav den oprindelige klage i 1994 under navnet Furfural Espanol S.A., indstillede produktionen i oktober 2008. Nutrafurs produktionstal i 2008 indgik i forbruget på EU-markedet. Af fortrolighedshensyn er oplysningerne om EU-erhvervsgrenens resultater angivet som indekstal.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(38)
EU-forbruget af furfuraldehyd i 2008 og 2009 blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens efterprøvede salgsmængder på EU-markedet (inklusive Nutrafurs salg indtil 2008, mens virksomheden stadig producerede furfuraldehyd) plus importen fra Kina under ordningen for aktiv forædling og importen fra andre tredjelande med henblik på fri omsætning baseret på tal fra importøren International Furan Chemicals BV (»IFC«), som blev efterprøvet under den seneste udløbsundersøgelse, og data fra Eurostat. Da Eurostat af fortrolighedshensyn ikke videregiver samtlige oplysninger, er der kun blevet anvendt data fra Eurostat i forbindelse med importen fra andre tredjelande, med undtagelse af Kina og Den Dominikanske Republik, eftersom IFC er den eneste importør af furfuraldehyd fra disse lande.
(39)
De foreliggende faktiske oplysninger blev anvendt for 2010 og NUP på grund af den manglende samarbejdsvilje fra både EU-erhvervsgrenens og den eneste importørs side og på grund af fortroligheden af store mængder data, som Eurostat normalt stiller til rådighed. Da der ikke er tegn på det modsatte, var der ingen grund til at antage, at der er sket en markant ændring i EU-forbruget siden 2009, og det blev anset, at det forblev på samme niveau i 2010 og NUP.
(40)
På dette grundlag faldt EU-forbruget med 17 % i den betragtede periode, dvs. fra 45 738 ton i 2008 til 38 000 ton i NUP.
Tabel 1 EU-forbruget
År
2008
2009
2010
NUP
Ton
45 738
38 175
38 000
38 000
Indeks (2008 = 100)
100
83
83
83
År/år-udvikling
-17
0
0
Kilde:
EU-erhvervsgrenens og IFC's efterprøvede spørgeskemabesvarelser og Eurostat
2. Import fra Kina
2.1. Mængde, markedsandel og priser
(41)
Ifølge kinesiske eksportstatistikker fandt importen fra Kina sted under proceduren for aktiv forædling i NUP. Importen fra Kina under ordningen for aktiv forædling steg fra 10 002 ton i 2008 til 13 975 ton i NUP, dvs. med 40 %. I løbet af den betragtede periode steg den kinesiske andel af markedet under ordningen for aktiv forædling fra 22 % til 37 %, dvs. med 15 procentpoint.
(42)
Prisen på importen fra Kina under ordningen for aktiv forædling steg med 47 %, fra 1 014 EUR pr. ton i 2008 til 1 488 EUR pr. ton i NUP. Det skal bemærkes, at priserne på importen fra Kina i NUP steg kraftigt og nåede et højdepunkt på over 1 700 EUR pr. ton.
Tabel 2 Import fra Kina
År
2008
2009
2010
NUP
Ton
10 002
5 159
8 375
13 975
Indeks (2008 = 100)
100
52
84
140
År/år-udvikling
-48
32
56
Markedsandel
22 %
14 %
22 %
37 %
Pris, EUR/ton
1 014
690
1 362
1 488
Indeks (2008 = 100)
100
68
134
147
Kilde:
efterprøvet spørgeskemabesvarelse fra IFC og kinesiske eksportstatistikker
3. Importen fra andre tredjelande og dens priser
(43)
Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, skal det bemærkes, at importen fra Den Dominikanske Republik udelukkende fandt sted fra et moderselskab til dets europæiske datterselskab med det formål at fremstille furfurylalkohol. Priserne for disse transaktioner er derfor overførselspriser mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der måske ikke afspejler de reelle markedspriser. På grund af det manglende samarbejde fra den pågældende importørs side og fortroligheden af Eurostats data blev det antaget, at importen fra Den Dominikanske Republik og dens priser forblev konstante i 2010 og NUP.
Tabel 3 Import til Unionen fra Den Dominikanske Republik
År
2008
2009
2010
NUP
Ton
27 662
24 996
25 000
25 000
Indeks (2008 = 100)
100
90
90
90
År/år-udvikling
-10
0
0
Markedsandel
60 %
65 %
66 %
66 %
Pris, EUR/ton
982
582
582
582
Indeks (2008 = 100)
100
59
59
59
(44)
Ifølge Eurostat udviklede importen af furfuraldehyd til Unionen fra andre lande end Kina og dens gennemsnitspriser sig således:
Tabel 4 Import til Unionen fra andre tredjelande
År
2008
2009
2010
NUP
Ton
1 583
1 226
138
162
Indeks (2008 = 100)
100
77
9
10
År/år-udvikling
-23
-68
1
Markedsandel
3 %
3 %
1 %
1 %
Pris, EUR/ton
997
632
1 473
1 685
Indeks (2008 = 100)
100
63
148
169
4. Eksporten fra Unionen til andre tredjelande og dens priser
(45)
I den betragtede periode var der kun data tilgængelige for 2008 og 2009. Der var ingen pålidelige statistiske data til rådighed til vurdering af udviklingen i datasættet i 2010 og NUP. I mangel af samarbejde fra EU-erhvervsgrenens side blev de foreliggende faktiske oplysninger benyttet, og det blev antaget, at eksporten fra Unionen vil fortsætte på samme niveau som i 2009 med en prisstigning på linje med den, der blev konstateret på EU-markedet.
Tabel 5 EU-erhvervsgrenens eksport til andre tredjelande og dens priser
År
2008
2009
2010
NUP
Mængder - Indeks (2008 = 100)
100
155
155
155
År/år-udvikling
55
0
0
Priser - Indeks (2008 = 100)
100
77
134
147
År/år-udvikling
-23
57
13
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(46)
EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, dvs. situationen for de to virksomheder, Lenzing og Tanin, analyseres nedenfor under anvendelse af data, der er indsamlet i forbindelse med udløbsundersøgelsen, samt foreliggende faktiske oplysninger for den nuværende undersøgelsesperiode (NUP).
5.1. Produktion
(47)
EU-erhvervsgrenens samlede produktion af samme vare steg med 5 % indtil 2009. I mangel af andre oplysninger blev det antaget, at produktionen forblev stabil i 2010 og NUP.
Tabel 6 EU-produktionen
År
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
105
105
105
År/år-udvikling
5
0
0
Kilde:
efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne
5.2. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(48)
EU-erhvervsgrenens samlede produktionskapacitet ændrede sig ikke i 2008 og 2009. På grund af den manglende samarbejdsvilje fra EU-erhvervsgrenens side blev det antaget, at kapacitet og kapacitetsudnyttelse forblev uændret i 2010 og NUP.
Tabel 7 Unionens kapacitet
År
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
92 %
96 %
96 %
96 %
Kilde:
efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne
5.3. Lagerbeholdninger
(49)
På grund af den manglende samarbejdsvilje fra EU-erhvervsgrenens side blev det antaget, at lagerbeholdningerne forblev på samme niveau som ved udgangen af 2009.
Tabel 8 Lagre
År
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
56
56
56
År/år-udvikling
-44
0
0
Kilde:
efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne
5.4. Salgsmængde og markedsandel
(50)
EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen steg med 12 % fra 2008 til 2009. Da der ikke forelå oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, blev det antaget, at salgsmængden ikke steg i 2010 eller NUP.
Tabel 9 Salgsmængde og Unionens markedsandel
År
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
112
112
112
Markedsandel
10-20 %
14-24 %
14-24 %
14-24 %
Kilde:
efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne
5.5. Gennemsnitlige salgspriser
(51)
I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på markedet i Unionen markant, dvs. med 36 %. Dette skyldtes en større prisstigning i 2010 og NUP.
Tabel 10 Gennemsnitlig salgspris i Unionen
År
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
89
108
136
År/år-udvikling
-11
19
28
Kilde:
efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne samt oplysninger, som blev stillet til rådighed for Kommissionen
5.6. Gennemsnitlige produktionsomkostninger
(52)
Da EU-erhvervsgrenen ikke forelagde oplysninger om produktionsomkostningerne for 2010 og NUP, blev der lagt 6 % til tallene fra den foregående udløbsundersøgelse for at tage hensyn til inflationen i perioden.
Tabel 11 Gennemsnitlige produktionsomkostninger
År
2008
2009
2010
NUP
Indeks (2008 = 100)
100
100
102
106
År/år-udvikling
0
2
4
Kilde:
efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne
5.7. Rentabilitet og likviditet
(53)
Beregningen af EU-erhvervsgrenens fortjeneste baseret på pris- og omkostningsoplysningerne ovenfor viste en markant stigning i den betragtede periode på grund af prisstigningerne på EU-markedet og ingen tegn på stigning i produktionsomkostningerne ud over inflationen. Da der ikke foreligger andre oplysninger, vurderes det, at likviditeten har fulgt en tendens svarende til tendensen for rentabiliteten.
Tabel 12 Rentabilitet og likviditet
År
2008
2009
2010
NUP
Rentabilitet - Indeks (2008 = 100)
100
96
153
297
År/år-udvikling
-4
57
144
Likviditet - Indeks (2008 = 100)
100
34
69
69
År/år-udvikling
-66
35
0
Kilde:
efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne
5.8. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(54)
Da der ikke forelå oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, blev det på baggrund af prisstigningerne i 2010 og NUP antaget, at der var en tilbagevenden til det investeringsniveau, som kunne konstateres i 2007. Det er blevet antaget, at investeringsafkastet fulgte samme tendens som rentabiliteten, der er vist i tabel 12.
Tabel 13 Investeringer og investeringsafkast
År
2008
2009
2010
NUP
Investeringer - Indeks (2008 = 100)
100
3
163
163
År/år-udvikling
-97
160
0
Investeringsafkast - Indeks (2008 = 100)
100
-4
100
200
År/år-udvikling
- 104
104
100
Kilde:
efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne
5.9. Beskæftigelse og produktivitet
(55)
Da der ikke foreligger oplysninger fra EU-erhvervsgrenen for 2010 og NUP, er det blevet antaget, at beskæftigelsen og produktiviteten forblev konstant i den betragtede periode.
Tabel 14 Beskæftigelse og produktivitet
År
2008
2009
2010
NUP
Beskæftigelse - Indeks
100
100
100
100
Produktivitet (ton/ansat) - Indeks
100
100
100
100
Arbejdskraftomkostninger - Indeks
100
100
100
100
Kilde:
efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne
5.10. Dumpingmargenens størrelse
(56)
Trods den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side foretog Eurostat en analyse af omfanget og værdien af importen samt et skøn over markedsandelen. Den væsentlige prisstigning i 2010 og 2011 har reduceret dumpingmargenen fra Kina drastisk siden udløbsundersøgelsesperioden.
5.11. Genrejsning efter dumpingimport
(57)
Som det fremgår af den positive udvikling i de fleste af ovennævnte indikatorer, er EU-erhvervsgrenens økonomi blevet fuldt ud genrejst efter de skadelige virkninger af de meget lave dumpingpriser på importen fra Kina, som blev konstateret i forbindelse med tidligere undersøgelser.
6. Konklusion om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(58)
Foranstaltningerne over for Kina har haft positive virkninger for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, eftersom de fleste skadesindikatorer udviklede sig positivt: Produktion, salgsmængde og salgsværdi steg mellem 2008 og NUP. På baggrund af den betydelige stigning i priserne på EU-markedet opnår EU-erhvervsgrenen dog nu en fortjeneste, som langt overstiger den målfortjeneste, som for at sikre erhvervsgrenens udvikling blev fastsat til 5 % i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
(59)
I betragtning af den betydelige stigning i priserne på EU-markedet i NUP og uden tegn på en samtidig stigning i omkostningerne konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 5.
7. Konklusion om den varige karakter af de ændrede omstændigheder
(60)
Der er taget højde for, hvorvidt prisstigningen på EU-markedet er en varig ændring af omstændighederne set i forhold til resultaterne af den tidligere udløbsundersøgelse. De foreliggende oplysninger viser, at priserne på EU-markedet stiger hurtigt, når op på niveauet fra 2008 og derefter overstiger disse beløb, hvorimod udløbsundersøgelsen viste faldende priser. I modsætning til situationen i forbindelse med udløbsundersøgelsen blev der desuden ikke fundet tegn på underbud. I udløbsundersøgelsen udviste rentabiliteten en nedadgående tendens, men data fra perioden efter afslutningen af den undersøgelse viser, at rentabiliteten igen stiger hurtigt, når op på niveauet for 2008 og derefter overstiger dette niveau.
(61)
Det blev dog analyseret, hvorvidt prisændringerne efter afslutningen af udløbsundersøgelsesperioden kunne skyldes en særligt dårlig høstsæson i Kina, da furfuraldehyd fremstilles af landbrugsaffald. Prisen er dog ikke faldet betydeligt siden høstsæsonen ultimo 2010, og dette blev derfor ladt ude af betragtning. Det fremgik, at der havde været en stigning i priserne på import med oprindelse i Kina som følge af den langvarige vækst i den indenlandske efterspørgsel efter furfuraldehyd og de stigende råvareomkostninger i det pågældende land. Som følge af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side kunne dette ikke efterprøves, men Kommissionen blev ikke forelagt beviser for, at dette ikke skulle være tilfældet.
(62)
På baggrund af de oplysninger, som Kommissionen således har adgang til, og da der ikke er forelagt oplysninger, som viser, at de omhandlede prisstigninger er af midlertidig karakter, konkluderes det, at denne ændring er af varig karakter.
F. AFSLUTNING AF ANTIDUMPINGPROCEDUREN OG OPHÆVELSE AF DE GÆLDENDE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(63)
I lyset af ovenstående anses det, at denne fornyede antidumpingundersøgelse bør afsluttes og de gældende antidumpingforanstaltninger ophæves.
(64)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger ophæves. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.
(65)
Det følger af ovenstående, at nærværende antidumpingundersøgelse bør afsluttes, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 453/2011 på importen af furfuraldehyd med oprindelse i Folkerepublikken Kina, bør afsluttes, og at den gældende told bør ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Interimsundersøgelsen af antidumpingtolden på importen af 2-furaldehyd (også kaldet furfuraldehyd eller furfural), i øjeblikket henhørende under KN-kode 2932 12 00 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina, afsluttes.
Artikel 2
Gennemførelsesforordning (EU) nr. 453/2011 ophæves.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 21. juni 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 541/2012,
annettu 21 päivänä kesäkuuta 2012,
Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan furfuraldehydin tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan välivaiheen tarkastelun päättämisestä ja kyseisten toimenpiteiden kumoamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 3, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ”komissio”, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti vuonna 1995 asetuksella (EY) N:o 95/95 (2) käyttöön paljoustullina sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ”alkuperäiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet”, Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina” tai ”asianomainen maa”, peräisin olevan furfuraldehydin tuonnissa. Paljoustullin määrä oli 352 euroa tonnilta.
(2)
Kiinalaisen viejän pyynnöstä toukokuussa 1997 vireille pantu välivaiheen tarkastelu johti siihen, että toimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin vielä neljällä vuodella neuvoston asetuksella (EY) N:o 2722/1999 (3).
(3)
Huhtikuussa 2005 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto jatkoi toimenpiteiden voimassaoloaikaa vielä viidellä vuodella asetuksella (EY) N:o 639/2005 (4).
(4)
Toukokuussa 2011 neuvosto jatkoi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen toimenpiteiden voimassaoloaikaa vielä viidellä vuodella täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 453/2011 (5). Paljoustullin määräksi vahvistettiin sama kuin alkuperäisissä polkumyynnin vastaisissa toimenpiteissä, toisin sanoen 352 euroa tonnilta.
2. Välivaiheen tarkastelun vireillepano
(5)
Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 453/2011 johdanto-osan 84 kappaleessa todetaan, että koska paljoustulli oli asetettu vuonna 1995 tehdyn alkuperäisen tutkimuksen tulosten perusteella eikä sitä ollut sen jälkeen tarkistettu, neuvosto katsoi aiheelliseksi arvioida, oliko tullin määrä yhä asianmukainen. Komission oli sen vuoksi määrä harkita perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun käynnistämistä sen omasta aloitteesta.
(6)
Kun komissio oli todennut, että sillä oli käytössään riittävä alustava näyttö välivaiheen tarkastelun panemiseksi vireille sen omasta aloitteesta, se ilmoitti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan 5 päivänä heinäkuuta 2011 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla Euroopan unionin virallisessa lehdessä asiaa koskevan ilmoituksen (6), jäljempänä ”vireillepanoilmoitus”.
3. Tutkimus
3.1. Tutkimusajanjakso
(7)
Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2010 ja 30 päivän kesäkuuta 2011 välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso”. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”.
3.2. Tutkimuksen osapuolet
(8)
Komissio ilmoitti välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti unionin tuotannonalalle, vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisessa maassa, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen maan viranomaisille.
(9)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
3.3. Kiinan kansantasavallassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(10)
Koska Kiinassa toimii ilmeisen suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia, katsottiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Koska yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei ilmoittanut yhteistyöhalukkuudestaan, otosta ei tarvittu.
3.4. Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkistaminen
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan. Muita osapuolia ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa.
(12)
Kahdesta unionin tuottajasta, kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista sekä tuojista ja käyttäjistä yksikään ei vastannut kyselylomakkeeseen. Yksi vertailumaan Argentiinan tuottaja vastasi kyselyyn.
(13)
Koska osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, tarkastuskäyntejä ei tehty.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(14)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja sitä seuranneissa edellä mainituissa tarkasteluissa, eli Kiinasta peräisin oleva furfuraldehydi, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2932 12 00, jäljempänä ”tarkasteltavana oleva tuote”. Furfuraldehydi tunnetaan myös nimellä 2-furaldehydi tai furfuraali.
(15)
Furfuraldehydi on vaaleankeltaista nestettä, jolla on selvästi erottuva pistävä tuoksu ja jota saadaan käsittelemällä erilaisia maatalousjätteitä. Furfuraldehydiä käytetään etupäässä joko öljynjalostuksessa valikoivana liuottimena voiteluöljyjen valmistamiseksi tai raaka-aineena furfuryylialkoholissa, josta valmistetaan valumuoteissa käytettävää tekohartsia.
2. Samankaltainen tuote
(16)
Tässä tutkimuksessa todettiin aikaisempien tutkimusten tavoin, että Kiinassa tuotettu, Euroopan unioniin viety furfuraldehydi, vertailumaassa Argentiinassa tuotettu ja sen kotimarkkinoilla myyty furfuraldehydi sekä unionin tuottajien unionissa valmistama ja myymä furfuraldehydi ovat fysikaalisilta ja kemiallisilta perusominaisuuksiltaan ja käyttötarkoituksiltaan samanlaisia. Tämän vuoksi niitä pidettiin perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Yleistä
(17)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa eivätkä toimittaneet tietoja. Jäljempänä esitetyt polkumyyntiä koskevat päätelmät oli sen vuoksi tehtävä käytettävissä olevien tietojen, etenkin Eurostatin tietojen, Kiinan virallisten vientitilastojen ja vertailumaassa Argentiinassa toimivan yrityksen toimittamien tietojen perusteella.
2. Vertailumaa
(18)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ”vertailumaa”, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella taikka vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ollut mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(19)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisena vertailumaana normaaliarvon määritystä varten käytettäisiin Argentiinaa, kuten oli tehty alkuperäisessä tutkimuksessakin. Vireillepanoilmoituksen julkaisun jälkeen ei saatu yhtään ehdotettua vertailumaata koskevaa huomautusta.
(20)
Yksi argentiinalainen furfuraldehydin tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä vastaamalla kyselylomakkeeseen. Tutkimuksen mukaan Argentiinassa oli kilpailukykyiset furfuraldehydin markkinat, joilla noin 90 prosenttia tarjonnasta oli paikallistuotantoa ja loput tuotiin kolmansista maista. Argentiinan tuotantomäärä vastaa yli 70:tä prosenttia Kiinasta unioniin sisäistä jalostusta varten viedystä tarkasteltavana olevan tuotteen määrästä. Tämän vuoksi Argentiinan markkinoita pidettiin riittävän edustavina normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta.
(21)
Tämän perusteella pääteltiin, kuten myös aiemmissa tutkimuksissa, että Argentiina sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaiseksi vertailumaaksi.
3. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.1. Normaaliarvo
(22)
Normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen pohjalta eli etuyhteydettömien asiakkaiden Argentiinan kotimarkkinoilla maksaman tai niiden maksettavaksi tulevan hinnan perusteella, sillä myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(23)
Tämän vuoksi normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineen argentiinalaisen tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo.
(24)
Aluksi tutkittiin, oliko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko tämä määrä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Argentiinalaisen yhteistyössä toimivan tuottajan kotimarkkinamyynti oli riittävän edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(25)
Tämän jälkeen komissio selvitti, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus samankaltaisen tuotteen Argentiinan markkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska samankaltaisen tuotteen myynti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kokonaisuudessaan kannattavaa, normaaliarvo perustui koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuun keskiarvoon.
3.2. Vientihinta
(26)
Koska yksikään kiinalainen unioniin suuntautuvaa vientiä harjoittava viejä ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, vientihinnat määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella. Asianmukaisimpana perustana pidettiin Eurostatin tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Euroopan unioniin. Vaikka suurin osa tuonnista tapahtui sisäisen jalostuksen menettelyn puitteissa (kiinalaisesta furfuraldehydistä jalostettiin edelleen furfuryylialkoholia vientiä varten), ei ollut mitään syytä katsoa, etteivätkö kyseiset tiedot muodostaisi asianmukaista perustaa vientihintojen määrittämiselle.
3.3. Vertailu
(27)
Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus-, luotto- ja vakuutuskustannusten erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.
3.4. Polkumyyntimarginaali
(28)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailu osoitti polkumyyntimarginaalin olevan 5,6 prosenttia.
4. Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(29)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, jäljempänä esitetyt päätelmät perustuvat perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin.
(30)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: kysyntä ja kulutus Kiinan kotimarkkinoilla sekä Kiinasta unioniin suuntautuneen viennin kehittyminen sisäisen jalostuksen menettelyn puitteissa.
(31)
Käytettävissä olevien tietojen mukaan furfuraldehydin kotimainen kulutus Kiinassa on vuodesta 2007 noussut nopeammassa tahdissa (ennakoitu keskimääräinen vuotuinen kasvu vuosina 2007-2012 oli noin 9 %) kuin tuotteen tuotantokapasiteetti Kiinassa (noin 6 %). Furfuraalin kotimaisen kulutuksen kasvu Kiinassa johtuu suurimmaksi osaksi furfuraldehydin tärkeimmän jatkojalostustuotteen furfuryylialkoholin kysynnän kasvusta. Furfuryylialkoholin tuotanto on kasvanut Kiinassa huomattavasti vuodesta 1999 lähtien, mikä johtuu siitä, että valmistuksessa on painotettu arvokkaampia furfuraalituotteita ja furaanihartsin kysyntä valimoteollisuudessa on kasvanut.
(32)
Maissintähkien, kiinalaisten furfuraldehydin tuottajien käyttämän pääraaka-aineen, kotimainen kysyntä on myös ollut nousussa. Sitä mukaa kuin maailman väestön määrä - etenkin Kiinassa ja Intiassa - kasvaa yleisesti ja väestö siirtyy viljapitoisesta ruokavaliosta proteiinipitoiseen ruokavalioon, maissin maailmanlaajuisen kysynnän odotetaan kasvavan yhä nopeammin. Kiina on maailman toiseksi suurin maissin kuluttaja. Sen lisäksi, että maissin käyttö teollisuudessa lisääntyy, sen kysyntä rehutuotannossa ja karjankasvatuksessa lisääntyy Kiinassa 3-6 prosenttia vuodessa. Vaikka maissin kulutus Kiinassa on kasvanut nopeasti viime vuosina, sen tuotanto on jäänyt jälkeen kysynnästä. Ennakoidaan, että vuosina 2011-2015 maissin vienti Yhdysvalloista Kiinaan viisinkertaistuu. On myös syytä huomata, että kiinalaiset furfuraalin tuottajat joutuvat yhä enenevässä määrin kilpailemaan ksyloosin ja ksylitolin tuottajien kanssa, sillä nämä käyttävät samaa raaka-ainetta (maissintähkiä).
(33)
Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana furfuraldehydin vienti Kiinasta Euroopan unioniin tapahtui lähes kokonaisuudessaan sisäisen jalostuksen menettelyn puitteissa. Käytäntö alkoi vuonna 2000, ja sen myötä noin 75 prosenttia vuosittain Kiinasta unioniin tuotavasta furfuraldehydistä tuodaan unioniin ilman polkumyyntitullia jatkojalostettavaksi furfuryylialkoholiksi, joka viedään kolmansiin maihin. Vapailla markkinoilla tapahtuva tuonti asianomaisesta maasta on lähes kokonaan loppunut vuodesta 2001 alkaen.
(34)
Vaikuttaa siltä, että furfuraalin kotimaisen kysynnän pitkän aikavälin muutokset Kiinan kansantasavallassa, maissin liian vähäinen tarjonta kysyntään nähden Kiinan markkinoilla sekä johdanto-osan edellisessä kappaleessa selvitetty Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin rakenne ovat aiheuttaneet muutoksen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman polkumyynnin tasossa. Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin hintojen ja tarkasteltavana olevan tuotteen normaaliarvon vertailu asianmukaisten oikaisujen jälkeen osoittaa, että edelliseen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun verrattuna polkumyyntimarginaali on pienentynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(35)
Edellä esitetyn analyysin perusteella voidaan päätellä, että maissintähkien ja furfuraldehydin kotimaisen kysynnän ja kulutuksen muutokset Kiinassa ja niistä aiheutuneet hintojen muutokset ovat pysyviä. Siksi voidaan päätellä, että jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumottaisiin, vienti Kiinasta unioniin ei lisääntyisi merkittävästi.
D. UNIONIN TUOTANNONALA
(36)
Unionin tuotannonalan muodostavat kaksi yritystä, Lenzing AG (Itävalta) ja Tanin Sevnica kemicna industrija d.d (Slovenia), joiden osuus samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa oli 100 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella katsotaan, että nämä kaksi unionin tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. Kumpikaan yritys ei vastannut komission kyselyyn tai toiminut täysimääräisesti yhteistyössä tässä tutkimuksessa.
(37)
Koska unionin tuotannonala ei toiminut yhteistyössä, unionin markkinoiden tilannetta ja Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin unionin tuotannonalalle aiheuttavaa vahinkoa tarkasteltiin käytettävissä olevien tietojen perusteella, muun muassa tietojen, jotka oli ekstrapoloitu 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisen ajan kattaneen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan äskettäisen tarkastelun yhteydessä kerätyistä tiedoista. Jäljempänä olevissa taulukoissa annetut tietolähteet koskevat siis vuosia 2007-2009, jollei toisin mainita. Nutrafur, alkuperäisen valituksen vuonna 1994 esittänyt espanjalainen tuottaja, jonka nimi tuolloin oli Furfural Espanol SA, lopetti tuotantonsa lokakuussa 2008. Nutrafurin vuoden 2008 tuotantoluvut sisältyivät unionin markkinoiden kulutukseen. Luottamuksellisuuden vuoksi unionin tuotannonalan toimintaa koskevat tiedot esitetään jäljempänä indeksoituina.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Kulutus unionin markkinoilla
(38)
Furfuraldehydin kulutus unionissa vuosina 2008 ja 2009 määritettiin seuraavien tietojen perusteella: unionin tuotannonalan todennetut myyntimäärät unionin markkinoilla (mukaan lukien Nutrafurin myyntimäärät lokakuuhun 2008 saakka, kun yritys vielä valmisti furfuraldehydiä), sisäiseen jalostukseen tarkoitettu tuonti Kiinasta sekä tuonti vapaaseen liikkeeseen muista kolmansista maista perustuen International Furan Chemicals BV -nimiseltä tuojalta, jäljempänä ”IFC”, saatuihin, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan edellisen tutkimuksen yhteydessä todennettuihin tietoihin ja Eurostatin tietoihin. Koska Eurostat ei luottamuksellisuussyistä voi antaa täydellisiä tietoja, Eurostatin tietoja käytettiin ainoastaan muiden kolmansien maiden paitsi Kiinan ja Dominikaanisen tasavallan tuonnin osalta, koska IFC oli ainoa furfuraldehydin tuoja kyseisistä maista.
(39)
Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta käytettiin saatavilla olevia tietoja, koska unionin tuotannonala ja ainoa tuoja eivät toimineet yhteistyössä ja koska suuri osa Eurostatilta yleensä saatavista tiedoista oli luottamuksellisia. Koska viitteitä päinvastaisesta ei ollut, ei ollut syytä ajatella, että unionin kulutuksessa olisi tapahtunut huomattavia muutoksia vuodesta 2009 lähtien, ja sen katsottiin pysyneen samoilla tasoilla vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ajan.
(40)
Tämän perusteella tarkastelujakson aikana unionin kulutus laski 17 prosenttia - vuonna 2008 se oli 45 738 tonnia ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 38 000 tonnia.
Taulukko 1 - Unionin kulutus
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tonnia
45 738
38 175
38 000
38 000
Indeksi (2008 = 100)
100
83
83
83
Vuosimuutos
-17
0
0
Lähde:
Unionin tuotannonalan ja IFC:n tarkistetut kyselyvastaukset, Eurostat.
2. Tuonti Kiinasta
2.1. Määrä, markkinaosuus ja hinnat
(41)
Kiinan vientitilastojen mukaan kiinalainen tuonti tapahtui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana sisäisen jalostuksen menettelyn puitteissa. Kiinalaisen tuonnin määrä sisäisen jalostuksen menettelyn puitteissa nousi 10 002 tonnista vuonna 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 13 975 tonniin, toisin sanoen 40 prosenttia. Tarkastelujaksolla Kiinan markkinaosuus sisäiseen jalostukseen suuntautuvasta tuonnista nousi 22 prosentista 37 prosenttiin, toisin sanoen 15 prosenttiyksikköä.
(42)
Sisäisen jalostuksen menettelyn puitteissa tapahtuneen kiinalaisen tuonnin hinta nousi 47 prosenttia: vuonna 2008 se oli 1 014 euroa/mt ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli 1 488 euroa. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kiinalaisen tuonnin hinnat nousivat nopeasti ja olivat korkeimmillaan yli 1 700 euroa/mt.
Taulukko 2 - Tuonti Kiinasta
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tonnia
10 002
5 159
8 375
13 975
Indeksi (2008 = 100)
100
52
84
140
Vuosimuutos
-48
32
56
Markkinaosuus
22 %
14 %
22 %
37 %
Hinta (euroa/tonni)
1 014
690
1 362
1 488
Indeksi (2008 = 100)
100
68
134
147
Lähde:
IFC:n tarkistetut kyselyvastaukset, Kiinan vientitilastot.
3. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrät ja hinnat
(43)
On syytä huomata, että samoin kuin alkuperäisenkin tutkimuksen aikana, tuonti Dominikaanisesta tasavallasta koostui pelkästään emoyhtiön eurooppalaiselle tytäryhtiölleen toimittamista lähetyksistä, jotka käytettiin furfuryylialkoholin tuotantoon. Näin ollen kyseisten vientitapahtumien hinnat ovat keskenään etuyhteydessä olevien yritysten välisiä siirtohintoja, jotka eivät välttämättä vastaa todellisia markkinahintoja. Koska kyseinen tuoja ei toiminut yhteistyössä ja Eurostatin tiedot ovat luottamuksellisia, on oletettu, että Dominikaanisesta tasavallasta tuleva tuonti ja sen hinnat pysyivät muuttumattomina vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 3 - Tuonti Dominikaanisesta tasavallasta unioniin
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tonnia
27 662
24 996
25 000
25 000
Indeksi (2008 = 100)
100
90
90
90
Vuosimuutos
-10
0
0
Markkinaosuus
60 %
65 %
66 %
66 %
Hinta (euroa/tonni)
982
582
582
582
Indeksi (2008 = 100)
100
59
59
59
(44)
Eurostatin mukaan furfuraldehydin tuonti unioniin muista maista kuin Kiinasta kehittyi seuraavasti (määrä ja keskihinnat):
Taulukko 4 - Tuonti muista kolmansista maista unioniin
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tonnia
1 583
1 226
138
162
Indeksi (2008 = 100)
100
77
9
10
Vuosimuutos
-23
-68
1
Markkinaosuus
3 %
3 %
1 %
1 %
Hinta (euroa/tonni)
997
632
1 473
1 685
Indeksi (2008 = 100)
100
63
148
169
4. EU:sta muihin kolmansiin maihin suuntautuneen viennin määrät ja hinnat
(45)
Tarkastelujakson osalta oli saatavilla vain vuosien 2008 ja 2009 tiedot. Saatavilla ei ollut luotettavia tilastotietoja, joiden perusteella olisi voitu arvioida tietojen kehittyminen vuoteen 2010 ja tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Koska unionin tuotannonala ei toiminut yhteistyössä, käytettiin saatavilla olevia tietoja ja oletettiin, että EU:sta peräisin oleva vienti olisi jatkunut samoina määrinä kuin vuonna 2009 ja että hintojen nousu olisi vastannut unionin markkinoilla todettua hintojen nousua.
Taulukko 5 - Unionin tuotannonalan viennin määrä muihin kolmansiin maihin ja vientihinnat
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrät - indeksi (2008 = 100)
100
155
155
155
Vuosimuutos
55
0
0
Hinnat - indeksi (2008 = 100)
100
77
134
147
Vuosimuutos
-23
57
13
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(46)
Unionin tuotannonalan - toisin sanoen Lenzing- ja Tanin-yritysten - taloudellista tilannetta analysoidaan jäljempänä käyttäen voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana koottuja tietoja sekä tätä tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa varten käytettävissä olevia tietoja.
5.1. Tuotanto
(47)
Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen kokonaistuotanto kasvoi 5 prosenttia vuoteen 2009 saakka. Koska muita tietoja ei ollut saatavilla, oletettiin, että tuotanto pysyi vakaana vuonna 2010 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 6 - Unionin tuotanto
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
105
105
105
Vuosimuutos
5
0
0
Lähde:
Unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.2. Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(48)
Unionin tuotannonalan kokonaistuotantokapasiteetti pysyi muuttumattomana vuosina 2008 ja 2009. Koska unionin tuotannonala ei toiminut yhteistyössä, oletettiin, että kapasiteetti ja käyttöaste pysyivät muuttumattomina vuonna 2010 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 7 - Unionin kapasiteetti
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
92 %
96 %
96 %
96 %
Lähde:
Unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.3. Varastot
(49)
Koska unionin tuotannonala ei toiminut yhteistyössä, oletettiin, että varastot pysyivät vuoden 2009 lopun tasolla.
Taulukko 8 - Varastot
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
56
56
56
Vuosimuutos
-44
0
0
Lähde:
Unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.4. Myyntimäärä ja markkinaosuus
(50)
Unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille kasvoi 12 prosenttia vuodesta 2008 vuoteen 2009. Koska unionin tuotannonalalta ei saatu tietoja, oletettiin, ettei myyntimäärä kasvanut vuonna 2010 eikä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 9 - Myyntimäärä ja unionin markkinaosuus
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
112
112
112
Markkinaosuuden vaihtelu
10-20 %
14-24 %
14-24 %
14-24 %
Lähde:
Unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.5. Keskimyyntihinnat
(51)
Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat keskimääräiset myyntihinnat nousivat merkittävästi 36 prosenttia. Tämä johtui huomattavasta hintojen noususta vuonna 2010 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 10 - Keskimyyntihinta EU:ssa
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
89
108
136
Vuosimuutos
-11
19
28
Lähde:
Unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset sekä komission käyttöön annetut tiedot.
5.6. Keskimääräiset tuotantokustannukset
(52)
Koska unionin tuotannonala ei toimittanut tuotantokustannuksia koskevia tietoja vuodelta 2010 ja tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan edellisen tarkastelun yhteydessä koottuihin lukuihin lisättiin 6 prosenttia ajanjakson aikana tapahtuneen inflaation huomioon ottamiseksi.
Taulukko 11 - Keskimääräiset tuotantokustannukset
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Indeksi (2008 = 100)
100
100
102
106
Vuosimuutos
0
2
4
Lähde:
Unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.7. Kannattavuus ja kassavirta
(53)
Unionin tuotannonalan kannattavuus laskettiin edellä mainittujen hinta- ja kustannustietojen perusteella, ja tämä laskelma osoitti huomattavaa kannattavuuden kasvua tarkastelujaksolla johtuen siitä, että vaikka hinnat nousivat unionin markkinoilla, tuotantokustannukset eivät saatavilla olevan näytön mukaan nousseet inflaatiota enemmän. Koska muuta tietoa ei ollut saatavilla, katsottiin, että kassavirta oli kehittynyt samalla tavalla kuin kannattavuus.
Taulukko 12 - Kannattavuus ja kassavirta
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus - indeksi (2008 = 100)
100
96
153
297
Vuosimuutos
-4
57
144
Kassavirta - indeksi (2008 = 100)
100
34
69
69
Vuosimuutos
-66
35
0
Lähde:
Unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.8. Investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
(54)
Koska unionin tuotannonalalta ei saatu tietoja ja kun otettiin huomioon hintojen nousu vuonna 2010 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, oletettiin, että investointien tuotto oli samanlainen kuin vuonna 2007. Investointien tuoton on oletettu kehittyneen samansuuntaisesti kuin taulukossa 12 esitetyn kannattavuuden.
Taulukko 13 - Investoinnit ja investointien tuotto
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit - indeksi (2008 = 100)
100
3
163
163
Vuosimuutos
-97
160
0
Investointien tuotto - indeksi (2008 = 100)
100
-4
100
200
Vuosimuutos
- 104
104
100
Lähde:
Unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.9. Työllisyys ja tuottavuus
(55)
Koska unionin tuotannonalalta ei saatu tietoja vuodelta 2010 ja tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta, on päätelty, että työllisyys ja tuottavuus pysyivät samoina tarkastelujaksolla.
Taulukko 14 - Työllisyys ja tuottavuus
Vuosi
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys - indeksi
100
100
100
100
Tuottavuus (tonnia/työntekijä) - indeksi
100
100
100
100
Työvoimakustannukset - indeksi
100
100
100
100
Lähde:
Unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.
5.10. Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(56)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tuonnin määrää ja arvoa analysoitiin Eurostatilta saatujen tietojen ja markkinaosuutta koskevan arvion perusteella. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen vuosina 2010 ja 2011 tapahtunut huomattava hintojen nousu on pienentänyt Kiinasta tulevan tuonnin polkumyyntimarginaalia huomattavasti.
5.11. Polkumyyntituonnin vaikutuksista toipuminen
(57)
Kuten useimpien edellä lueteltujen indikaattoreiden myönteinen kehitys osoittaa, tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on kokonaan toipunut Kiinasta peräisin olevan merkittävästi poljetuin hinnoin tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista, jotka todettiin edellisissä tutkimuksissa.
6. Unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevat päätelmät
(58)
Kiinan vastaiset toimenpiteet ovat vaikuttaneet myönteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen, koska useimmat vahinkoindikaattorit osoittivat myönteistä kehitystä: tuotanto, myyntimäärä ja myynnin arvo kohosivat vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska hinnat unionin markkinoilla ovat nousseet huomattavasti, unionin tuotannonala tuottaa nyt voittoja, jotka ylittävät huomattavasti alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistetun 5 prosentin tulostavoitteen, jonka katsottiin varmistavan tuotannonalan kehittymisen.
(59)
Kun otetaan huomioon unionin markkinoilla tapahtunut huomattava hintojen nousu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja se, ettei kustannusten ole osoitettu nousseen vastaavasti, katsotaan, ettei unionin tuotannonalalle ole aiheutunut 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
7. Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyyttä koskeva päätelmä
(60)
On tarkasteltu sitä, onko unionin markkinoilla tapahtunut hintojen nousu pysyvä muutos olosuhteissa verrattuna voimassaolon päättymistä koskevan aiemman tarkastelun yhteydessä tehtyihin havaintoihin. Saatavilla olevat tiedot osoittavat, että hinnat unionin markkinoilla ovat elpyneet voimakkaasti saavuttaen vuoden 2008 tason ja sitten ylittäen sen, kun taas voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikaan hinnat olivat laskussa. Toisin kuin voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä, nyt ei lisäksi todettu myöskään hintojen alittavuutta. Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikaan tuottavuus oli laskussa, mutta tiedot kyseisen tutkimuksen jälkeiseltä ajalta osoittavat tuottavuuden elpyneen voimakkaasti siten, että se on ensin saavuttanut vuoden 2008 tasot ja sitten ylittänyt ne.
(61)
Analysoitiin, voisiko voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen hintojen muutos kuitenkin johtua erityisen huonosta satokaudesta Kiinassa, koska furfuraldehydiä tuotetaan siellä maatalousjätteestä. Hinta ei kuitenkaan ole laskenut merkittävästi vuoden 2010 lopun satokaudesta, ja sen vuoksi tätä syytä ei pidetty merkittävänä. Vaikutti siltä, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat nousseet siksi, että furfuraldehydin kotimainen kysyntä on kasvanut pitkällä aikavälillä ja raaka-ainekustannukset ovat nousseet asianomaisessa maassa. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tätä ei voitu tarkistaa, mutta komissio ei saanut myöskään päinvastaisia todisteita.
(62)
Kun otetaan huomioon edellä tarkoitetut komission saatavilla olevat todisteet ja se, ettei saatavilla ollut tietoa, joka osoittaisi mainitun hintojen nousun olevan väliaikaista, on päätelty, että kyse on pysyvästä muutoksesta.
F. POLKUMYYNNIN VASTAISEN MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN JA VOIMASSA OLEVIEN POLKUMYYNNIN VASTAISTEN TOIMENPITEIDEN KUMOAMINEN
(63)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että olisi päätettävä tämä polkumyynnin vastainen tarkastelu ja kumottava voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet.
(64)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevien toimenpiteiden soveltaminen lopetettaisiin. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia ei esitetty.
(65)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tämä polkumyynnin vastainen menettely olisi päätettävä ja että Kiinasta peräisin olevan furfuraldehydin tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 453/2011 käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi päätettävä ja nykyinen tulli kumottava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Päätetään välivaiheen tarkastelu, joka koskee Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin 2932 12 00 luokiteltavan 2-furaldehydin (tunnetaan myös nimellä furfuraldehydi tai furfuraali) tuonnissa sovellettavia polkumyyntitulleja.
2 artikla
Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 453/2011.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 21 päivänä kesäkuuta 2012.