RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1030/2010
af 17. november 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1467/2004 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse typer polyethylenterephthalat (PET) med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Den indførte antidumptold var på 22,9 % svarende til 184 EUR/t for importen af PET fra Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Efter en fornyet undersøgelse (ny eksportør) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 2167/2005 (3) forordning (EF) nr. 1467/2004.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Den 13. maj 2009 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (ansøgeren) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af Unionens samlede produktion af PET.
(4)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet med den begrundelse, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville resultere i fortsat eller fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse. I overensstemmelse hermed meddelte Kommissionen den 18. august 2009 (5) ved en indledningsmeddelelse (»indledningsmeddelelsen«), at der indledtes en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Sideløbende undersøgelser
(6)
Det skal bemærkes, at Kommissionen den 3. september 2009 desuden offentliggjorde en meddelelse om indledningen af en antidumpingprocedure (6) i henhold til grundforordningens artikel 5, og en antisubsidieprocedure (7) i henhold til artikel 10 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (8), vedrørende importen af visse typer PET med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater.
(7)
Rådet indførte en endelig udligningstold på importen af visse typer polyethylenterephthalat med oprindelse i Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater ved forordning (EU) nr. 857/2010, som blev offentliggjort den 29. september 2010 (9). Samtidig afsluttede Kommissionen antidumpingproceduren (10).
4. Undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(8)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt de klagende producenter, andre kendte EU-producenter, importører og forhandlere, brugere, som den vidste var berørt af proceduren, og sammenslutninger heraf, eksporterende producenter og repræsentanter for det pågældende eksportland om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(10)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter, EU-producenter, eksporterende producenter og importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende inden 15 dage fra datoen for indledningen af den nuværende undersøgelse og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(12)
14 EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der tegner sig for 65 % af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen.
(13)
Da kun to eksporterende producenter fra Kina indgav de ønskede oplysninger, var det ikke nødvendigt at udtage en stikprøve.
(14)
Kun én importerende agent afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage en stikprøve for de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
(15)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til EU-producenterne i stikprøven, de eksporterende producenter og til alle brugere og leverandører, som den vidste var berørt af sagen, samt til parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev også sendt spørgeskemaer til kendte producenter i USA (»det påtænkte referenceland«).
(16)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fem EU-producenter i stikprøven, syv brugere i Unionen, tre leverandører af råmaterialer og to producenter i USA. Desuden fremlagde syv samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige oplysninger til skadesanalysen. Der blev dog ikke modtaget spørgeskemabesvarelser fra de eksporterende producenter i Kina.
(17)
I løbet af undersøgelsen var en af de fem EU-producenter i stikprøven ikke i stand til at fremlægge de ønskede oplysninger, og stikprøven blev derfor reduceret til fire virksomheder, der tegnede sig for 47 % af alle samarbejdsvillige producenters salg.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Novapet SA, Spanien
-
Equipolymers srl, Italien
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Litauen
-
UAB Neo Group, Litauen
b)
Brugere i Unionen
-
Puccetti, Italien
c)
Producenter i USA
-
M&G Polymers USA, LLC, USA
-
StarPet Inc., USA.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 med oprindelse i Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 39076020.
(20)
Den nuværende undersøgelse bekræftede konklusionerne i den oprindelse undersøgelse, nemlig at den pågældende vare, varer produceret og solgt på hjemmemarkedet i Kina og til tredjelande af de eksporterende producenter og varer produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen havde de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål. Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(21)
Som det fremgår ovenfor, var det ikke nødvendigt at anvende stikprøver for de eksporterende producenter i Kina.
(22)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om udløbet af de gældende foranstaltninger ville resultere i fortsat eller fornyet dumping.
2. Dumping af import i den nuværende undersøgelsesperiode
(23)
Da der ikke importeredes betydelige mængder fra Kina til Unionen, blev disse ikke lagt til grund for et repræsentativt dumpingresultat. Der blev derfor ikke foretaget en dumpingberegning på grundlag af eksportpriserne fra Kina, og undersøgelsen fokuserede således på sandsynligheden for fornyet dumping.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(24)
Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i denne undersøgelse, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, hovedsagelig Eurostats oplysninger og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
3.1. Forholdet mellem den normale værdi og priserne ved eksport til tredjelande
(25)
Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev der foretaget en sammenligning mellem priserne ved salg på hjemmemarkedet i et tredjeland med markedsøkonomi og priserne ved eksport fra Kina til tredjelande, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(26)
Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller hvor dette ikke er muligt på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(27)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte USA som egnet referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser i den henseende fra parterne. USA blev anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse. Det konkluderes derfor, at USA er et egnet referenceland.
(28)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi for Kina fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i USA for varetyper, for hvilke salget fandtes at finde sted i normal handel.
(29)
Som resultat blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige hjemmemarkedssalgspris, der blev benyttet af de samarbejdsvillige amerikanske producenter ved salg til uafhængige kunder.
(30)
Det blev først efterprøvet for hver af de to samarbejdsvillige eksporterende producenter fra USA, hvorvidt deres samlede hjemmemarkedssalg af den samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare, som var blevet eksporteret til Unionen. Det blev konstateret, at begge amerikanske producenter havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.
(31)
Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for samme vare, som blev solgt på markedet i USA, at fastsætte, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder der var fortjenstgivende i den nuværende undersøgelsesperiode.
(32)
Da det fortjenstgivende salg af samme vare udgjorde mindre end 80 % af det samlede salg, baseredes den normale værdi på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg.
(33)
Som det fremgår ovenfor, konstateredes der ingen betydelige importmængder, og da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev eksportpriserne undersøgt på grundlag af data fra Kinas eksportstatistik vedrørende eksportmængder og -værdier fra Kina til landets tre største eksportmarkeder (Japan, Ukraine, USA), da dette var de bedste foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Eksporten til disse markeder udgjorde ca. 50 % af Kinas eksport af den undersøgte vare.
(34)
Data fra Kinas eksportstatistik viste, at eksportpriserne til de tre ovennævnte lande var lavere end den beregnede normale værdi for Kina. Faktisk blev det i undersøgelsen fastslået, at denne prisforskel generelt lå på mellem 14 og 38 % i NUP. Dette tyder på, at der er sandsynlighed for fortsat dumpingeksport til Unionen, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
3.2. Overskydende kapacitet
(35)
Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktion og kapacitet, blev analysen foretaget på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 18.
(36)
Ud fra de foreliggende oplysninger og da der ikke foreligger oplysninger, der beviser det modsatte, steg produktionskapaciteten i Kina med 16 % i den betragtede periode. I løbet af NUP udgjorde kapacitetsudnyttelsen ca. 72 %. Den overskydende kapacitet lå derfor væsentligt over 700 000 ton. De kinesiske producenter kan ved at aktivere denne overskydende kapacitet levere indtil 23 % af EU-forbruget.
(37)
Da produktionskapaciteten i Kina desuden forventes at stige i et hurtigere tempo end efterspørgslen på hjemmemarkedet, forventes det, at en stor del af en eventuel stigning i produktionen vil blive eksporteret.
4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping
(38)
Da priserne ved eksport af den pågældende vare til Kinas vigtigste eksportmarkeder ligger under den normale værdi, der blev beregnet i NUP, og på grundlag af den øgede overskydende kapacitet er det sandsynligt, at mængden af dumpingimport fra Kina til Unionen vil øges til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(39)
Ud fra ovenstående er der en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(40)
I NUP blev samme vare fremstillet af 17 producenter i Unionen. Disse producenters produktion (fastsat på grundlag af oplysninger indsamlet hos de samarbejdsvillige producenter og for de øvrige EU-producenters vedkommende fastsat på grundlag oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse) anses derfor for at udgøre EU-produktionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(41)
Af disse 17 producenter samarbejdede 12 fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Det konstateredes, at disse 12 producenter tegnede sig for en væsentlig del af EU-produktionen - i dette tilfælde mere end 80 % - af samme vare. De 12 samarbejdsvillige producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen og omtales i det følgende som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De resterende EU-producenter bliver herefter omtalt som »de andre EU-producenter«. Disse andre EU-producenter har ikke aktivt støttet eller modsat sig klagen.
(42)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, gennemsnitlige enhedspriser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
(43)
Det skal bemærkes, at EU-markedet for PET er kendetegnet ved et forholdsvis stort antal producenter, der generelt tilhører større grupper med hovedsæde uden for EU. Der foregår på markedet en konsolidering, der indebærer en række nylige virksomhedsovertagelser og -lukninger. Eksempelvis er PET-produktionsanlæggene i Tergal Fibers (Frankrig), Invista (Tyskland) og Artenius (Det Forenede Kongerige) blevet lukket siden 2009, mens Indorama overtog de tidligere Eastman-fabrikker i Det Forenede Kongerige og Nederlandene.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbruget
(44)
EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, Eurostats oplysninger om importmængden til EU-markedet og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget på grundlag af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(45)
EU-forbruget af den undersøgte vare steg med 11 % mellem 2006 og NUP. Den åbenbare efterspørgsel steg nærmere beskrevet i 2007 med 8 %, faldt let mellem 2007 og 2008 (2 procentpoint) og steg derefter med yderligere 5 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Tabel 1
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeks (2006 = 100)
100
108
106
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, data fra Eurostat og fra anmodningen om en fornyet undersøgelse
2. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Folkerepublikken Kina
(46)
Dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen var fortsat relativt lav og faldt endda i den betragtede periode. Dumpingimporten udgjorde 13 483 ton i NUP svarende til en markedsandel på 0,4 %. Priserne på de kinesiske varer var stabile mellem 2006 og 2008 og faldt derefter markant til 897 EUR/ton på cif-basis i NUP, dvs. med 12 procentpoint i forhold til priserne i 2008.
Tabel 2
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Kina (ton)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeks (2006 = 100)
100
123
110
82
Den kinesiske imports markedsandel
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Importpris (EUR/ton)
1 011
1 008
1 020
897
Indeks (2006 = 100)
100
100
101
89
Kilde:Eurostat.
3. Import fra andre tredjelande
a) Import fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater
(47)
Der indledtes, jf. betragtning 6 ff., en antidumping- og en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen af PET fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater samtidig med den nuværende undersøgelse.
(48)
Dumpingimporten af den pågældende vare til Unionen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater steg markant i den betragtede periode og udgjorde 304 202 ton i den nuværende undersøgelsesperiode svarende til en markedsandel på 10,2 %. Priserne på importen af disse varer var endnu lavere end importpriserne på de kinesiske varer.
Tabel 3
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater (ton)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeks (2006 = 100)
100
120
390
544
Markedsandel for importen fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Importpris (EUR/ton)
1 030
1 023
1 015
882
Kilde: Eurostat.
b) Import fra Republikken Korea
(49)
Republikken Korea har siden 2000 været pålagt en antidumpingtold. To koreanske virksomheder er dog pålagt en nultold, og undersøgelsen viste, at importen fra Republikken Korea stadig er omfattende og steg betragteligt i den betragtede periode. Den koreanske import steg med næsten 150 % mellem 2006 og den nuværende undersøgelsesperiode, og den tilsvarende markedsandel steg fra 3,5 % i 2006 til 7,7 % i NUP.
Tabel 4
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Sydkorea (ton)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeks (2006 = 100)
100
139
189
246
Markedsandel for importen fra Sydkorea
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Importpris (EUR/ton)
1 084
1 071
1 063
914
Kilde: Eurostat.
(50)
Gennemsnitsprisen for importen fra Korea var generelt en anelse lavere end EU-producenternes gennemsnitspriser. De koreanske priser var dog højere end gennemsnitspriserne for importen fra Kina.
c) Import fra andre tredjelande, som ikke er nævnt ovenfor
(51)
Importen af den pågældende vare til Unionen fra andre tredjelande steg en anelse i den betragtede periode og udgjorde 428 396 ton i den nuværende undersøgelsesperiode svarende til en markedsandel på 14,3 %. Prisen på denne import er forholdsvis høj og ligger over priserne fra henholdsvis Kina og landene i de sideløbende undersøgelser og over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige prisniveau.
Tabel 5
2006
2007
2008
NUP
Importmængder fra andre tredjelande (ton)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeks (2006 = 100)
100
121
102
127
Markedsandel for import fra andre tredjelande
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Importpris (EUR/ton)
1 159
1 127
1 135
978
Kilde: Eurostat.
(52)
Det kan ud fra det ovenstående konkluderes, at importen fra andre tredjelande ikke havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(53)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, undersøgt.
4.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(54)
EU-produktionen faldt med 4 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt steg den i 2007 med 5 % til ca. 2 570 000 ton, men faldt drastisk med 10 procentpoint mellem 2007 og 2008 og steg med 1 procentpoint mellem 2008 og NUP, hvor den nåede op på ca. 2 300 000 ton.
Tabel 6
2006
2007
2008
NUP
Produktion (ton)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeks (2006 = 100)
100
105
95
96
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(55)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 15 % i løbet af den betragtede periode. Mere specifikt steg den med 1 % i 2007, med yderligere 5 procentpoint i 2008 og med endnu 9 procentpoint i NUP.
Tabel 7
2006
2007
2008
NUP
Produktionskapacitet (ton)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeks (2006 = 100)
100
101
106
115
Kapacitetsudnyttelse
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeks (2006 = 100)
100
105
90
84
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(56)
Kapacitetsudnyttelsen var på 83 % i 2006, steg til 87 % i 2007, men faldt efterfølgende til 75 % i 2008 og til kun 69 % i NUP. Faldet i kapacitetsudnyttelsesgraden i 2008 og UP afspejlede et fald i produktionen og en stigning i produktionskapaciteten i denne periode.
c) Salgsmængde
(57)
EU-producenternes salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt let i den betragtede periode. Salget steg med 5 % i 2007, men faldt i det efterfølgende år til lige under 2006-niveauet, og i NUP var salget 3 % lavere end i 2006, nemlig ca. 2 100 000 ton. Da lagerbeholdningerne var begrænsede, afspejler udviklingen i salget udviklingen i produktionen.
Tabel 8
2006
2007
2008
NUP
EU-salg (ton)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeks (2006 = 100)
100
105
99
97
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Markedsandel
(58)
I den betragtede periode faldt EU-producenternes markedsandel med 10 procentpoint, og den faldt således fra 85 % i 2006 til 75 % i NUP. Dette tab af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenens salg faldt med 3 % i den betragtede periode til trods for en stigning i forbruget. Det skal bemærkes, at den faldende tendens også gjaldt for EU-producenterne i stikprøven.
Tabel 9
2006
2007
2008
NUP
EU-producenternes markedsandel
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
94
88
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat.
e) Vækst
(59)
Mellem 2006 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 11 %, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med 3 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 procentpoint. Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(60)
EU-producenternes beskæftigelse faldt med 15 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betydeligt fra 2 400 i 2006 til 2 100 i 2007, altså med 13 %, og lå tæt på dette niveau i 2008 og NUP. Faldet i 2007 skyldes omstruktureringsbestræbelser hos en række EU-producenter.
Tabel 10
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse (personer)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeks (2006 = 100)
100
87
85
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
g) Produktivitet
(61)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i tons) pr. ansat steg med 12 % i den betragtede periode. Dette skyldes, at produktionen faldt i et langsommere tempo end beskæftigelsesniveauet og viser EU-producenternes øgede effektivitet. Dette ses især tydeligt i 2007, hvor produktionen steg, mens beskæftigelsesniveauet faldt, og produktiviteten var 21 % højere end i 2006.
Tabel 11
2006
2007
2008
NUP
Produktivitet (tons pr. ansat)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeks (2006 = 100)
100
121
112
112
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(62)
EU-producenternes årlige gennemsnitssalgspriser på EU-markedet til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder var stabile i perioden mellem 2006 og 2008 og lå på ca. 1 100 EUR/ton. I NUP faldt den årlige gennemsnitspris med 12 %, og den nåede ned på 977 EUR/ton. De årlige gennemsnitssalgspriser afspejler ikke de månedlige eller endda daglige udsving for PET på EU-markedet (og verdensmarkedet), men betragtes som tilstrækkelige til at vise tendensen i den betragtede periode. Salgspriserne for PET følger sædvanligvis pristendensen for de vigtigste råvarer (hovedsagelig ren terephthalatsyre - PTA - og monoethylenglykol - MEG), da de udgør op til 80 % af de samlede omkostninger til PET.
Tabel 12
2006
2007
2008
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
1 110
1 105
1 111
977
Indeks (2006 = 100)
100
100
100
88
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
i) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(63)
Det skal bemærkes, at der ikke blev foretaget en dumpingberegning som følge af de pt. meget lave importmængder af PET fra Kina. Det konstateredes dog, jf. betragtning 39, at der var en sandsynlighed for fornyet dumping på grundlag af priserne til tredjelande og den overskydende kapacitet. Hvad angår genrejsning efter tidligere dumping, skal det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen efter indførelsen af de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina blev konfronteret med subsidieret import fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater, hvilket førte til indførelsen af midlertidige udligningsforanstaltninger i juni 2010 (11). Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
4.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagre
(64)
Slutlagrene for producenterne i stikprøven faldt med 22 % mellem 2006 og NUP. Det skal bemærkes, at lagrene udgør mindre end 5 % af den årlige produktion, og denne indikators relevans for skadesanalysen er derfor begrænset.
Tabel 13
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (tons)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeks (2006 = 100)
100
94
77
78
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
b) Lønninger
(65)
De årlige arbejdskraftomkostninger steg med 11 % mellem 2006 og 2007, før de faldt med 2 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med yderligere 9 procentpoint mellem 2008 og NUP og således nåede ned på samme niveau som i 2006. Overordnet set var arbejdskraftomkostningerne altså stabile.
Tabel 14
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeks (2006 = 100)
100
111
109
100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(66)
Rentabiliteten for det salg af samme vare, som producenterne i stikprøven havde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som procentdel af nettosalget, forblev i den betragtede periode negativ, og den faldt endda fra - 6,9 % til - 7,5 %. Rentabilitetssituationen hos producenterne i stikprøven forbedredes i 2007, hvor nettotabet kun var på - 1,5 % af nettosalget, men faldt markant i 2008 til - 9,3 %. Situationen forbedredes en anelse i NUP.
Tabel 15
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indeks (2006 = - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indeks (2006 = - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(67)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det steg fra - 9,6 % i 2006 til - 3,1 % i 2007. Det faldt til - 16,8 % i 2008 og steg igen i NUP til - 12,3 %. Generelt forblev investeringsafkastet negativt og forværredes med 2,7 procentpoint i den betragtede periode.
d) Likviditet og evne til at rejse kapital
(68)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var negativ og lå på - 18,5 mio. EUR i 2006. Den forbedredes betydeligt i 2007, hvor den blev positiv med 19,5 mio. EUR, men forværredes drastisk i 2008 (- 42 mio. EUR), før den nåede et negativt niveau på - 11 mio. EUR i NUP. Overordnet set forbedredes likviditeten i den betragtede periode, selv om den forblev negativ.
(69)
Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse kapital, hvilket især skyldes, at visse af producenterne indgår i større koncerner.
Tabel 16
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeks (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
e) Investeringer
(70)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt med 34 % mellem 2006 og 2007, med yderligere 59 procentpoint mellem 2007 og 2008 og derefter kun lidt mellem 2008 og NUP. Det samlede fald i investeringerne var på 96 % i den betragtede periode. Dette markante fald i investeringerne kan i et vist omfang forklares med, at der i 2006 og 2007 blev etableret nye produktionslinjer med henblik på at øge kapaciteten.
Tabel 17
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeks (2006 = 100)
100
66
7
4
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(71)
Det lave investeringsniveau i 2008 og NUP betragtes som et resultat af en pt. skrøbelig økonomisk situation i EU-erhvervsgrenen.
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(72)
Analysen af de makroøkonomiske data viser et fald i EU-producenternes produktion og salg i den betragtede periode. Selv om det konstaterede fald ikke var dramatisk som sådan, skal det ses i sammenhæng med stigningen i efterspørgslen mellem 2006 og NUP, som resulterede i, at EU-producenternes markedsandel faldt med 10 procentpoint til 75 %.
(73)
Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forværring af den økonomiske situation hos EU-producenterne i stikprøven. Rentabiliteten og investeringsafkastet forblev negative, og overordnet set blev situationen, hvad angår disse to indikatorer, yderligere forværret mellem 2006 og NUP. På trods af en generelt positiv udvikling forblev likviditeten også negativ i NUP.
(74)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen fortsat led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, og at erhvervsgrenens situation er meget skrøbelig og sårbar og langt under det niveau, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig efter den dumping, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger for EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves
(75)
De eksporterende producenter i Kina har, jf. betragtning 38 ovenfor, betydelig uudnyttet kapacitet og et klart potentiale til at øge deres eksportmængder til EU-markedet.
(76)
Cif-priserne ved eksport til tredjelande på PET med oprindelse i Kina var lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser i NUP. Det skal bemærkes, at forskellen ikke var væsentlig, og da denne import er pålagt en konventionel told og en række importafgifter, ville de ikke have underbudt EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Det skal dog understreges, at oplysningerne fra den sideløbende antisubsidieundersøgelse, jf. betragtning 6, viser, at EU-erhvervsgrenens priser i NUP blev udsat for et væsentligt pristryk fra de importerede varer fra Iran, Pakistan og De Forenede Arabiske Emirater. Skulle importen fra Kina genoptages, betyder dette dog ikke, at prisniveauet ikke ville være skadevoldende, selv om der ikke konstateredes et egentligt prisunderbud i NUP.
(77)
En sammenligning af den faktiske importpris fra Kina og det ikke-skadevoldende prisniveau viste, at importen fra Kina ville underbyde EU-erhvervsgrenens (ikke-skadevoldende) priser. En eventuel stigning i importen af sandsynligvis dumpet PET fra Kina ville, hvis der ikke pålægges antidumpingtold på import med oprindelse i Kina, betyde et endnu voldsommere pristryk for EU-erhvervsgrenen og forvolde skade.
(78)
På baggrund af den overskydende kapacitet til produktion af PET i Kina og den kendsgerning, at eksportørerne i Kina efter al sandsynlighed vil forsøge at genvinde de tabte markedsandele, vil en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed også føre til lavere eksportpriser. Dette vil forværre pristrykket med en forventet negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens allerede sårbare situation og den væsentlige skade, erhvervsgrenen allerede har lidt.
(79)
Selv om importen fra Kina kun havde en begrænset indvirkning på EU-erhvervsgrenens nuværende vanskelige situation på grund af de lave importmængder i den betragtede periode, vil dette efter al sandsynlighed ændres, hvis foranstaltningerne ophæves. Hvis foranstaltningerne ophæves og EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede dumpingimportmængder fra Kina, vil dette medføre en yderligere af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige økonomiske situation og medføre yderligere tab.
2. Konklusion vedrørende fortsat/fornyet skade
(80)
På dette grundlag konkluderes det, at en ophævelse af foranstaltningerne over for Kina efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
G. UNIONENS INTERESSER
(81)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(82)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(83)
Det blev på dette grundlag undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadelig dumping.
1. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(84)
En opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra det pågældende land vil give EU-erhvervsgrenen bedre muligheder for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau, og bidrage til at undgå, at EU-erhvervsgrenen trænges ud af markedet af de betydelige mængder af dumpingimport fra Kina. Der er faktisk stor sandsynlighed for skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(85)
Den foreløbige konklusion er, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
2. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(86)
Som det fremgår af det ovenstående, indsendte kun én importerende agent de nødvendige oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen. Denne agent var meget imod en eventuel videreførelse af foranstaltningerne, selv om den pågældende ikke anførte nogen import fra Kina. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne over for importen fra Kina ikke vil få en væsentlig indflydelse på agentens resultater.
(87)
Ingen andre importører indsendte relevante oplysninger. Da importen fra andre lande, som for øjeblikket er pålagt antidumpingforanstaltninger, ikke stoppede, og der er adgang til import fra lande, som ikke er pålagt antidumpingforanstaltninger (f.eks. Oman, USA og Brasilien), konkluderes det, at importørerne fortsat kan importere fra disse alternative forsyningskilder.
(88)
Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede importører, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil påvirke EU-importørernes interesser.
3. EU-råvareleverandørernes interesser
(89)
Tre råvareleverandører (to PTA-leverandører og en MEG-leverandør) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende spørgeskemabesvarelser inden for den fastsatte frist. Ca. 700 ansatte i deres europæiske anlæg er involveret i produktionen af PTA/MEG.
(90)
De samarbejdsvillige PTA-producenter tegner sig for ca. 50 % af det samlede salg af PTA til EU-producenterne i stikprøven. PTA-producenterne er i høj grad afhængige af PET-producenternes situation, da disse er deres største kunder. Lave priser på PET medfører lavere priser på PTA og lavere margener for PTA-producenter. Følgelig konkluderes det, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af PET vil være til fordel for PTA-producenterne.
(91)
For den samarbejdsvillige MEG-leverandør udgør MEG mindre end 10 % af virksomhedens omsætning. Vedrørende MEG skal det bemærkes, at PET ikke er den eneste eller største mulige anvendelse, og MEG-producenter er mindre afhængige af situationen i PET-industrien. Ikke desto mindre kan vanskelighederne i PET-industrien have en række begrænsede virkninger for MEG-leverandørerne, i det mindste på kort og mellemlang sigt.
(92)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina vil være i råvareleverandørernes interesser.
4. Brugernes interesser
(93)
Den type PET, der er omfattet af denne undersøgelse (dvs. med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover, den såkaldte »flaskekvalitet«), anvendes hovedsagelig til fremstilling af flasker til vand og andre drikkevarer. Den anvendes i stigende, om end stadig begrænset, omfang til fremstilling af anden emballage (fødevarer i fast form eller rengøringsmidler) og til fremstilling af plader. PET-flasker produceres i to faser: i) der fremstilles først en præform ved hjælp af indsprøjtning af PET i forme, og ii) senere opvarmes denne præform og blæses til en flaske. Flaskeproduktionen kan være en integreret proces (dvs. den samme virksomhed køber PET, producerer en præform og blæser den i form til en flaske) eller være begrænset til anden fase (blæse præformen til en flaske). Præforme kan relativt let transporteres, da de er små og tætte, mens tomme flasker er ustabile og på grund af deres størrelse meget dyre at transportere.
(94)
Aftapningsvirksomheder (»tapperier«) fylder PET-flaskerne med vand og/eller andre drikkevarer. Aftapningsvirksomhederne er ofte involveret i PET-industrien enten via integrerede flaskeproduktionsaktiviteter eller via forarbejdningsaftaler med konverteringsvirksomheder, der har fået opgaven i underentreprise, og/eller flaskeproducenter, på hvis vegne de forhandler om PET-prisen med producenten (»soft tolling«) eller endog køber PET til deres egne flasker (»hard tolling«).
(95)
Følgelig kan der sondres mellem to brugergrupper:
-
konverteringsvirksomheder og/eller flaskeproducenter, som køber PET direkte hos producenterne, konverterer det til præforme (eller flasker) og videresælger det til videreforarbejdning (eller påfyldning), og
-
tapperier, som køber PET til de virksomheder, som har flaskeproduktionen i underentreprise/konverteringsvirksomhederne (hard tolling), eller forhandler om den pris, som konverteringsvirksomheden, der har underentreprisen, og/eller flaskeproducenten skal betale for PET (soft tolling).
(96)
Over 70 brugere blev kontaktet i forbindelse med undersøgelsen, men kun syv af dem (konverteringsvirksomheder og flaskeproducenter) besluttede at samarbejde ved at udfylde et spørgeskema.
(97)
Det blev konkluderet, at de samarbejdsvillige brugere importerede en ubetydelig mængde af PET fra det pågældende land og hovedsagelig købte PET fra EU-producenter og/eller andre lande.
(98)
Da der fortsat findes alternative forsyningskilder, og da brugerne på nuværende tidspunkt kun importerede meget begrænsede mængder af den pågældende vare fra Kina, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for importen fra Kina ikke i væsentligt omfang vil få negative virkninger for brugerne i Unionen.
(99)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes, indsendte en række interesserede parter, navnlig brugere, deres bemærkninger.
(100)
De EU-producenter, der anmodede om den fornyede undersøgelse, var generelt enige i konklusionerne af undersøgelsen og især i konklusionerne vedrørende Unionens interesser.
(101)
Syv brugere og en brugersammenslutning gav derimod udtryk for en stærk modvilje mod genindførelsen af de gældende antidumpingforanstaltninger og påstod, at Kommissionens konklusioner vedrørende Unionens interesser var behæftet med alvorlige mangler og unøjagtigheder; parterne fremlagde dog ingen yderligere dokumentation for denne påstand.
(102)
Da der ikke blev fremlagt dokumentation for påstanden om den angivelige unøjagtighed i Kommissionens konklusioner, afvises disse påstande som ubegrundede.
(103)
Efter fremlæggelsen af oplysninger modsatte den samarbejdsvillige importerende agent sig også kraftigt genindførelsen af foranstaltningerne.
(104)
Den interesserede part påstod, at Kommissionen ikke havde taget behørigt hensyn til PET-brugernes interesser, og at disse brugere angiveligt vil lide under en eventuel stigning i prisen på PET, da de ikke vil være i stand til at vælte en eventuel omkostningsstigning over på kunderne.
(105)
Det skal bemærkes, at den pågældende interesserede part ikke dokumenterede, hvordan opretholdelsen af allerede gældende foranstaltninger i praksis kan føre til en eventuel stigning i prisen på PET på EU-markedet og i hvilket omfang.
(106)
Da kun få brugere samarbejdede i denne undersøgelse, skal det desuden gentages, at det af de foreliggende oplysninger ikke fremgår, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil få uforholdsmæssigt store virkninger for brugerne.
(107)
Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke vil få uforholdsmæssigt negative virkninger på PET-priserne i Unionen, og den importerende agents påstand om den negative virkning for brugerne afvises derfor.
(108)
Samme interesserede part påstod, at Kommissionen ikke undersøgte virkningen af en opretholdelse af de gældende foranstaltninger for PET-emballagevirksomheder, og at analysen af Unionens interesser således er unøjagtig og ufuldstændig.
(109)
Det skal i den forbindelse gentages, at kun syv brugere gav sig til kende efter indledningen af den nuværende undersøgelse, og at de foreliggende oplysninger i denne procedure ikke gjorde det muligt at foretage en analyse af undergruppe af brugere i Unionen.
(110)
De bemærkninger, der blev indsendt efter fremlæggelsen af oplysninger, herunder bemærkninger fra emballagevirksomheder var, jf. betragtning 101 og 102, ikke dokumenterede og kunne derfor ikke tages i betragtning ved en mere uddybende analyse af emballageindustrien.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(111)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(112)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(113)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af PET med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af specifikke toldsatser.
(114)
De antidumpingtoldsatser for individuelle virksomheder, der er anført i denne forordning, finder udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, som er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, stk. 2, med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne sats, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(115)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (12) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Forordningen ændres evt. derefter i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er pålagt en individuel toldsats -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalat med viskositetsindeks på 78 ml/g og derover ifølge ISO-standard 1628-5 i øjeblikket henhørende under KN-kode 39076020 og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
(EUR/ton)
Taric-tillægskode
Kina
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd.
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd.
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd.
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd.
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd.
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd.
151
A513
Alle andre virksomheder
184
A999
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (13), reduceres det toldbeløb, der er beregnet på grundlag af stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 17. november 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1030/2010,
annettu 17 päivänä marraskuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn polyeteenitereftalaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Asiasta tehdyn polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ”alkuperäinen tutkimus”, jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1467/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn polyeteenitereftalaatin tuonnissa, jäljempänä ”lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet”. Tullin suuruus Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”asianomainen maa” tai ”Kiina”, peräisin olevalle tuonnille oli enimmillään 22,9 prosenttia, joka vastasi 184:ää euroa tonnilta.
(2)
Perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uusia viejiä koskeneen tarkastelun jälkeen asetusta (EY) N:o 1467/2004 muutettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 2167/2005 (3).
2. Tarkastelupyyntö
(3)
Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen (4) jälkeen komissio vastaanotti 13 päivänä toukokuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön. Tarkastelupyynnön esitti Polyethylene Terephtalate Committee of Plastics Europe, jäljempänä ”pyynnön esittäjä”, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa suurimman osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia polyeteenitereftalaatin kokonaistuotannosta unionissa.
(4)
Tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
(5)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille. Näin ollen komissio ilmoitti 18 päivänä elokuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä ”vireillepanoilmoitus”, tällaisen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta.
3. Rinnakkaiset menettelyt
(6)
Komissio ilmoitti 3 päivänä syyskuuta 2009 perusasetuksen 5 artiklan mukaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käynnistämisestä (6) ja muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (7) 10 artiklan mukaisen tukien vastaisen menettelyn (8) vireillepanosta tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa.
(7)
Neuvosto otti 29 päivänä syyskuuta 2010 julkaistulla asetuksella (EU) N:o 857/2010 (9) käyttöön lopullisen tasoitustullin tietyn Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuonnissa yhteisöön. Samanaikaisesti komissio päätti polkumyynnin vastaisen menettelyn (10).
4. Tutkimus
4.1 Tutkimusajanjakso
(8)
Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso”. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ”tarkastelujakso”.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(9)
Komissio ilmoitti virallisesti polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta valituksen tehneille tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tuojille/kauppiaille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden yhdistyksille, vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisen viejämaan edustajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(10)
Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asiaan liittyville osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(11)
Koska unionissa toimii ilmeisen suuri määrä tuottajia, vientiä harjoittavia tuottajia ja tuojia, katsottiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti asianmukaiseksi tutkia, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(12)
Neljätoista unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden osuus kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille on EU:ssa 65 prosenttia.
(13)
Koska ainoastaan kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot, ei ollut aiheellista valita otosta.
(14)
Ainoastaan yksi tuontiagentti toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen etuyhteydettömistä tuojista ei tarvittu otosta.
(15)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille ja kaikille käyttäjille ja toimittajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa ilmoittautuneille osapuolille. Kyselylomakkeet lähetettiin myös tiedossa oleville yhdysvaltalaisille tuottajille (Amerikan yhdysvaltoja on ehdotettu vertailumaaksi).
(16)
Vastauksia saatiin viideltä otokseen kuuluvalta unionin tuottajalta, seitsemältä käyttäjältä unionissa, kolmelta raaka-aineiden toimittajalta ja kahdelta yhdysvaltalaiselta tuottajalta. Lisäksi seitsemän yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti pyydettyjä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten. Kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ei sen sijaan saatu vastauksia.
(17)
Viidestä otokseen kuuluneesta unionin tuottajasta yksi ei kyennyt tutkimuksen aikana toimittamaan kaikkia pyydettyjä tietoja, ja otosta oli vastaavasti pienennettävä neljään tuottajaan, joiden myynti vastasi 47:ää prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden tuottajien myynnistä.
(18)
Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Novapet SA, Espanja,
-
Equipolymers srl, Italia,
-
UAB Orion Global PET (Indorama), Liettua,
-
UAB Neo Group, Liettua;
b)
Unionin käyttäjät
-
Puccetti, Italia.
c)
Yhdysvalloissa toimivat tuottajat
-
M&G Polymers USA, LLC, USA,
-
StarPet Inc., USA.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(19)
Tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin oleva polyeteenitereftalaatti, jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g ISO-standardin 1628-5 mukaisesti ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 39076020.
(20)
Alkuperäisen tutkimuksen tavoin tässäkin tutkimuksessa havaittiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, vientiä harjoittavien tuottajien kotimaan markkinoilla tuottamilla ja myymillä tuotteilla ja kolmansiin maihin myydyillä tuotteilla sekä unionin tuottajien tuottamilla ja myymillä tuotteilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(21)
Kuten edellä on todettu, otanta kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen.
(22)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla
(23)
Kiinasta unioniin tuleva tuonti ei ollut määrältään riittävän merkittävää kattavan arvion tekemiseksi polkumyynnistä. Tämän vuoksi polkumyyntilaskelmaa ei tehty Kiinasta tulevan viennin hintojen perusteella ja tutkimuksessa keskityttiin polkumyynnin toistumisen todennäköisyyden selvittämiseen.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(24)
Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, jäljempänä esitetyt päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti saatavissa olevien tietojen eli Eurostatin tietojen ja tarkastelupyynnön perusteella.
3.1 Normaaliarvon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen suhde
(25)
Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan kotimaisia myyntihintoja verrattiin Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoihin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(26)
Koska Kiina on siirtymätalous, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ”vertailumaa”, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella taikka vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(27)
Vireillepanoilmoituksessa Yhdysvaltojen katsottiin soveltuvan vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle ja asiaan liittyviä osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksensa valinnan asianmukaisuudesta. Yksikään osapuoli ei esittänyt tältä osin huomautuksia tai vastaväitteitä. Yhdysvaltoja käytettiin vertailumaana myös alkuperäisessä tutkimuksessa. Tämän vuoksi Yhdysvaltojen katsotaan olevan soveltuva vertailumaaksi.
(28)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti vertailumaassa toimivilta tuottajilta saatujen varmennettujen tietojen perusteella eli Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla sellaisista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joiden myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(29)
Tämän vuoksi normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo.
(30)
Aluksi vahvistettiin, oliko kummankin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan yhdysvaltalaisen tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko tuon myynnin määrä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Kummankin Yhdysvalloissa toimivan tuottajan kotimarkkinamyynti katsottiin riittävän edustavaksi tutkimusajanjaksolla.
(31)
Tämän jälkeen komissio selvitti, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisten markkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjaksolla.
(32)
Koska samankaltaisen tuotteen kannattavan myynnin määrä oli alle 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(33)
Koska Kiinasta Euroopan unioniin tuleva tuonti ei ollut määrältään riittävän merkittävää ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihintaa tarkasteltiin kiinalaisen viennin määrästä ja arvosta Kiinan kolmella merkittävimmällä vientimarkkina-alueella (Japani, Ukraina ja Yhdysvallat) laadittujen Kiinan vientitilastotietojen perusteella. Nämä tiedot olivat perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuja parhaita saatavilla olevia tietoja. Vienti näille markkinoille oli noin 50 prosenttia tutkimuksen kohteena olevan tuotteen viennistä Kiinasta.
(34)
Kiinan vientitilastotiedoista kävi ilmi, että edellä mainittuihin kolmeen maahan suuntautuneen viennin hinnat olivat alhaisemmat kuin Kiinalle vahvistettu normaaliarvo. Tutkimuksessa kävi ilmi, että hintaero vaihteli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kaiken kaikkiaan 14 ja 38 prosentin välillä. Tämä saattaa merkitä polkumyynnin todennäköistä toistumista unioniin suuntautuvassa viennissä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan.
3.2 Varakapasiteetti
(35)
Koska tuotannosta ja kapasiteetista ei ollut muuta tietoa, tarkastelu tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen perusteella.
(36)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella ja päinvastaiseen viittaavien tietojen puuttuessa todetaan, että Kiinan tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla yli 16 prosentilla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kapasiteetin käyttöaste oli noin 72 prosenttia. Varakapasiteettia oli siis runsaasti, yli 700 000 tonnia. Jos Kiina ottaisi varakapasiteetin käyttöön, se pystyisi toimittamaan 23 prosenttia unionin kuluttamasta määrästä.
(37)
Koska Kiinan tuotantokapasiteetin odotetaan kasvavan paljon nopeammin kuin kotimainen kysyntä, arvellaan suuren osan kaikesta tuotannon lisäyksestä suuntautuvan vientiin.
4. Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(38)
Koska tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientihinnat Kiinan tärkeimmille vientimarkkinoille ovat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana asetetun normaaliarvon alapuolella ja koska varakapasiteetti on lisääntynyt, on todennäköistä, että kiinalaisen polkumyyntihintaisen viennin määrä unioniin kasvaisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(39)
Tämän vuoksi polkumyynnin toistuminen on todennäköistä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(40)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 17 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotannon (joka määritettiin yhteistyössä toimineilta tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella ja muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnöstä saatujen tietojen perusteella) katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(41)
Näistä 17 tuottajasta 12 toimi tutkimuksessa täydessä yhteistyössä. Kyseisten 12 tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 80 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Yhteistyössä toimineiden 12 tuottajan katsotaan siksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ”unionin tuotannonala”. Jäljelle jäävistä unionin tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ”muut unionin tuottajat”. Kyseiset muut unionin tuottajat eivät ole aktiivisesti tukeneet tai vastustaneet valitusta.
(42)
Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
Makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, keskimääräiset yksikköhinnat ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla niiltä tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella, jotka ilmoittautuivat otantamenettelyn yhteydessä, ja muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin perustuvien arvioiden perusteella.
-
Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) tutkittiin otokseen valittujen unionin tuottajien osalta niiltä saatujen tietojen perusteella.
(43)
On huomattava, että polyeteenitereftalaatin unionin markkinoilla on varsin suuri määrä tuottajia, jotka kuuluvat usein suurempaan yritysryhmään, jonka päätoimipaikka on EU:n ulkopuolella. Äskettäin tapahtuneiden yritysostojen ja toiminnan lopettamisten jälkeen markkinat ovat vakiintumisvaiheessa. Esimerkiksi vuodesta 2009 lähtien Tergal Fibers (Ranska), Invista (Saksa) ja Artenius (Yhdistyneet kuningaskunnat) ovat lopettaneet polyeteenitereftalaatin tuotantolaitokset ja Indorama on ottanut haltuunsa Eastmanin tuotantolaitokset Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Alankomaissa.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Unionin kulutus
(44)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrien ja Eurostatilta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnössä esitettyjen arvioiden perusteella.
(45)
Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa kasvoi vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia. Todettavissa oleva kysyntä kasvoi vuonna 2007 8 prosenttia, pieneni hiukan vuosien 2007 ja 2008 välisenä aikana (2 prosenttiyksikköä) ja kasvoi taas 5 prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 1
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
EU:n kokonaiskulutus (tonnia)
2 709 400
2 936 279
2 868 775
2 996 698
Indeksi (2006 = 100)
100
108
106
111
Lähde: kyselylomakevastaukset, Eurostatin tiedot ja tarkastelupyyntö.
2. Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
(46)
Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntimäärät EU:hun pysyivät suhteellisen alhaisina ja jopa laskivat tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana määrä oli 13 483 tonnia, joka vastaa 0,4 prosentin markkinaosuutta. Kiinalaiset tuontihinnat pysyivät vakaina vuodesta 2006 vuoteen 2008, minkä jälkeen ne laskivat voimakkaasti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana CIF-tasolla 897 euroon tonnilta (eli 12 prosenttiyksikköä verrattuna vuoden 2008 hintoihin).
Taulukko 2
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)
16 425
20 159
18 001
13 483
Indeksi (2006 = 100)
100
123
110
82
Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus
0,6 %
0,7 %
0,6 %
0,4 %
Tuontihinta (euroa/tonni)
1 011
1 008
1 020
897
Indeksi (2006 = 100)
100
100
101
89
Lähde: Eurostat.
3. Tuonti muista kolmansista maista
a) Tuonti Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista
(47)
Kuten 6 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todetaan, Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontia koskeva polkumyyntimenettely ja tukien vastainen menettely toteutettiin yhtä aikaa tämän tarkastelun kanssa.
(48)
Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olevan tuonnin määrä EU:hun kasvoi tarkastelujaksolla tuntuvasti ja oli tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona 304 202 tonnia, joka vastaa 10,2 prosentin markkinaosuutta. Kyseiset vientihinnat olivat vieläkin alemmat kuin Kiinan vientihinnat.
Taulukko 3
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista (tonnia)
55 939
67 067
218 248
304 202
Indeksi (2006 = 100)
100
120
390
544
Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista tulevan tuonnin markkinaosuus
2,1 %
2,3 %
7,6 %
10,2 %
Tuontihinta (EUR/tonni)
1 030
1 023
1 015
882
Lähde: Eurostat.
b) Tuonti Korean tasavallasta
(49)
Korean tasavaltaan on sovellettu polkumyyntitulleja vuodesta 2000. Kahteen korealaiseen yritykseen sovelletaan kuitenkin nollamääräistä polkumyyntitullia, ja tutkimuksessa todettiin, että tuonti Korean tasavallasta on edelleen huomattavaa ja lisääntyi merkittävästi tarkastelujaksolla. Tuonti Korean tasavallasta lisääntyi lähes 150 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, ja sen vastaava markkinaosuus kasvoi vuoden 2006 3,5 prosentista 7,7 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 4
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
94 023
130 994
177 341
231 107
Indeksi (2006 = 100)
100
139
189
246
Korean tasavallasta tulevan tuonnin markkinaosuus
3,5 %
4,5 %
6,2 %
7,7 %
Tuontihinta (EUR/tonni)
1 084
1 071
1 063
914
Lähde: Eurostat.
(50)
Korean tasavallasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta pysyi yleisesti hieman unionin tuottajien keskimääräisiä hintoja alhaisempana. Korealaisen tuonnin hinnat olivat kuitenkin korkeammat kuin Kiinan keskimääräiset hinnat.
c) Tuonti muista kolmansista maista, joita ei ole mainittu edellä
(51)
Muista kolmansista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä EU:hun kasvoi tarkastelujaksolla hieman ja oli tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona 428 396 tonnia, joka vastaa 14,3 prosentin markkinaosuutta. Kyseisen tuonnin hinnat olivat suhteellisen korkeat ja ylittivät Kiinan ja samanaikaisen tutkimuksen kohteena olevien maiden vastaavat hinnat. Ne olivat myös korkeammat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat.
Taulukko 5
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
337 036
407 253
344 626
428 396
Indeksi (2006 = 100)
100
121
102
127
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
12,4 %
13,9 %
12,0 %
14,3 %
Tuontihinta (EUR/tonni)
1 159
1 127
1 135
978
Lähde: Eurostat.
(52)
Edellä mainitun perusteella voidaan todeta, että muista kolmansista maista tuleva tuonti ei vaikuttanut negatiivisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(53)
Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti on tarkasteltu kaikkia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla oli vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana.
4.1 Makrotaloudelliset tekijät
a) Tuotanto
(54)
Unionin tuotanto laski 4 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tuotanto lisääntyi vuonna 2007 5 prosentilla noin 2 570 000 tonniin mutta laski vuonna 2008 jyrkästi 10 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja lisääntyi taas hiukan (1 prosenttiyksikön) vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin se oli noin 2 300 000 tonnia.
Taulukko 6
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
2 439 838
2 570 198
2 327 169
2 338 577
Indeksi (2006 = 100)
100
105
95
96
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
b) Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(55)
Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti kasvoi 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi 1 prosentin vuonna 2007, 5 prosenttiyksikköä vuonna 2008 ja vielä 9 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 7
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
2 954 089
2 971 034
3 118 060
3 385 738
Indeksi (2006 = 100)
100
101
106
115
Kapasiteetin käyttöaste
83 %
87 %
75 %
69 %
Indeksi (2006 = 100)
100
105
90
84
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
(56)
Kapasiteetin käyttöaste oli 83 prosenttia vuonna 2006, kasvoi 87 prosenttiin vuonna 2007 mutta laski myöhemmin 75 prosenttiin vuonna 2008 ja edelleen vain 69 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Käyttöasteen lasku vuonna 2008 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkoittaa sitä, että kyseisenä ajanjaksona tuotanto laski ja tuotantokapasiteetti lisääntyi.
c) Myyntimäärä
(57)
Unionin tuottajien myynnin määrä unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille laski hiukan tarkastelujaksolla. Myynti lisääntyi 5 prosenttia vuonna 2007 mutta laski seuraavana vuonna hiukan alle vuoden 2006 tason ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 3 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2006, eli noin 2 100 000 tonnia. Koska varastojen määrä oli rajallinen, myynnin kehitys noudattaa tarkasti tuotannon kehitystä.
Taulukko 8
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
EU:n myynti (tonnia)
2 202 265
2 318 567
2 171 203
2 133 787
Indeksi (2006 = 100)
100
105
99
97
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
d) Markkinaosuus
(58)
Unionin tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 10 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 2006 tasolta 85 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 75 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys tarkoittaa sitä, että kulutuksen lisääntymisestä huolimatta unionin tuotannonalan myynti laski 3 prosenttia tarkastelujaksolla. On huomattava, että kehityssuuntaus oli laskeva myös otokseen valituilla unionin tuottajilla.
Taulukko 9
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuottajien markkinaosuus
84,9 %
83,2 %
79,8 %
75,1 %
Indeksi (2006 = 100)
100
98
94
88
Lähde: kyselylomakevastaukset, Eurostatin tiedot ja tarkastelupyyntö.
e) Kasvu
(59)
Unionin kulutus kasvoi vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia, mutta unionin tuottajien myyntimäärä unionin markkinoilla laski 3 prosenttia, ja niiden markkinaosuus pieneni 10 prosenttiyksikköä. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät hyötyneet markkinoiden kasvusta lainkaan.
f) Työllisyys
(60)
Unionin tuottajien työllisyystaso laski 15 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työntekijöiden määrä, joka oli 2 400 vuonna 2006 ja 2 100 vuonna 2007, väheni merkittävästi (13 prosenttia) ja pysyi lähellä tätä tasoa vuonna 2008 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Määrän lasku vuonna 2007 johtui rakenteellisista muutoksista, joita monet unionin tuottajat tekivät.
Taulukko 10
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (henkilöä)
2 410
2 100
2 060
2 057
Indeksi (2006 = 100)
100
87
85
85
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
g) Tuottavuus
(61)
Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus (ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa) kasvoi tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Tuotanto laski siis hitaammin kuin työllisyystaso eli unionin tuottajien tehokkuus kasvoi. Tämä oli erityisen ilmeistä vuonna 2007, jolloin tuotanto lisääntyi vaikka työllisyystaso laski ja tuottavuus oli 21 prosenttia korkeampi kuin vuonna 2006.
Taulukko 11
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
1 013
1 224
1 130
1 137
Indeksi (2006 = 100)
100
121
112
112
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
h) Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät
(62)
Unionin tuottajien keskimääräinen vuotuinen myyntihinta unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille pysyi vakaana vuosien 2006 ja 2008 välillä ja oli noin 1 100 euroa tonnilta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräinen vuotuinen myyntihinta laski 12 prosenttia ja oli 977 euroa tonnilta. Keskimääräinen vuotuinen myyntihinta ei heijasta polyeteenitereftalaatin kuukausittaisia tai jopa päivittäisiä hintavaihteluja Euroopan (ja maailman)markkinoilla, mutta sen katsotaan riittävän kuvaamaan tarkastelujakson kehityssuuntausta. Polyeteenitereftalaatin myyntihinnat noudattelevat yleensä sen pääasiallisten raaka-aineiden (lähinnä puhdistettu tereftaalihappo (PTA) ja monoeteeniglykoli (MEG)) hintakehitystä, koska kyseiset raaka-aineet muodostavat jopa 80 prosenttia polyeteenitereftalaatin kokonaiskustannuksista.
Taulukko 12
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:n markkinoilla (EUR/tonni)
1 110
1 105
1 111
977
Indeksi (2006 = 100)
100
100
100
88
Lähde: kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö
i) Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä
(63)
Polkumyyntilaskelmaa ei tehty, koska polyeteenitereftalaatin tuonti Kiinasta on nykyään hyvin vähäistä. Edellä 39 kappaleessa todetaan, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja ylikapasiteetin perusteella. Aiemmasta polkumyynnistä toipumisesta on syytä muistaa, että sen jälkeen kun lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otettiin käyttöön Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa, unionin tuotannonala kärsi Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista peräisin olleesta tuetusta tuonnista, mikä johti väliaikaisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon kesäkuussa 2010 (11). Näin ollen unionin tuotannonalan ei voida katsoa toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.
4.2 Mikrotaloudelliset tekijät
a) Varastot
(64)
Otokseen valittujen tuottajien loppuvarastot pienenivät vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia. On huomattava, että varastot ovat alle 5 prosenttia vuosituotannosta, ja siksi tämän indikaattorin merkitys vahinkoa koskevassa tutkimuksessa on rajallinen.
Taulukko 13
Otos
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
61 374
57 920
46 951
47 582
Indeksi (2006 = 100)
100
94
77
78
Lähde: kyselylomakevastaukset.
b) Palkat
(65)
Vuotuiset työvoimakustannukset nousivat vuosien 2006 ja 2007 välillä 11 prosenttia, ennen kuin ne vuonna 2008 laskivat 2 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 ja edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 9 prosenttiyksikköä vuodesta 2008, jolloin ne olivat samalla tasolla kuin vuonna 2006. Kaiken kaikkiaan työvoimakustannukset pysyivät vakaina.
Taulukko 14
Otos
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset (EUR)
27 671 771
30 818 299
30 077 380
27 723 396
Indeksi (2006 = 100)
100
111
109
100
Lähde: kyselylomakevastaukset.
c) Kannattavuus ja investointien tuotto
(66)
Otokseen valittujen tuottajien unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) pysyi tarkastelujaksolla tappiollisena ja jopa laski -6,9 prosentista -7,5 prosenttiin. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuuden tilanne parantui vuonna 2007, jolloin nettotappiot olivat vain -1,5 prosenttia nettomyynnistä, mutta tappiot lisääntyivät jyrkästi -9,3 prosenttiin vuonna 2008. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tilanne parantui hiukan.
Taulukko 15
Otos
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä)
-6,9 %
-1,5 %
-9,3 %
-7,5 %
Indeksi (2006= - 100)
- 100
-22
- 134
- 108
Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
-9,6 %
-3,1 %
-16,8 %
-12,3 %
Indeksi (2006= - 100)
- 100
-32
- 175
- 127
Lähde: kyselylomakevastaukset.
(67)
Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se parantui vuosien 2006 ja 2007 välillä - 9,6 prosentista - 3,1 prosenttiin, Vuonna 2008 se laski - 16,8 prosenttiin ja parantui taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla - 12,3 prosenttiin. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pysyi tappiollisena heiketen 2,7 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.
d) Kassavirta ja pääoman saanti
(68)
Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta oli negatiivinen vuonna 2006 (- 18,5 miljoonaa euroa). Se parantui merkittävästi vuonna 2007, jolloin se oli positiivinen (19,5 miljoonaa euroa), mutta heikentyi voimakkaasti vuonna 2008 (- 42 miljoonaa euroa) ennen kuin parantui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla - 11 miljoonaan euroon. Kaiken kaikkiaan kassavirta kehittyi tarkastelujaksolla myönteisesti vaikka pysyikin negatiivisena.
(69)
Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.
Taulukko 16
Otos
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (EUR)
-18 453 130
19 478 426
-42 321 103
-11 038 129
Indeksi (2006 = 100)
- 100
206
- 229
-60
Lähde: kyselylomakevastaukset.
e) Investoinnit
(70)
Otokseen valittujen yritysten vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät vuosien 2006 ja 2007 välillä 34 prosenttia, vuosien 2007 ja 2008 välillä 59 prosenttiyksikköä ja laskivat sitten vielä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hieman vuodesta 2008. Kaiken kaikkiaan investoinnit laskivat 96 prosenttia tarkastelujaksolla. Investointien jyrkkä väheneminen selittynee osittain sillä, että vuosina 2006-2007 hankittiin uusia tuotantolinjoja, joilla pyrittiin lisäämään kapasiteettia.
Taulukko 17
Otos
2006
2007
2008
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (EUR)
98 398 284
64 607 801
6 537 577
4 298 208
Indeksi (2006 = 100)
100
66
7
4
Lähde: kyselylomakevastaukset.
(71)
Investointien vähäisen määrän vuonna 2008 ja tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona katsotaan johtuvan unionin tuotannonalan nykyisestä heikosta taloudellisesta tilanteesta.
5. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(72)
Makrotaloudellisten tietojen analyysistä käy ilmi, että unionin tuottajien tuotanto ja myynti laskivat tarkastelujaksolla. Havaittu lasku ei ollut sinänsä merkittävä, mutta on syytä huomata, että vaikka kysyntä kasvoi vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, unionin tuottajien markkinaosuus laski 10 prosenttiyksiköllä 75 prosenttiin.
(73)
Samaan aikaan oleelliset mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellinen tilanne heikkeni selvästi. Kannattavuus ja investointien tuotto pysyivät negatiivisena ja heikkenivät kokonaisuudessaan vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Myönteisestä kehityksestä huolimatta myös kassavirta pysyi negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(74)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle on yhä aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa ja että tilanne on erittäin heikko ja vaikea sekä kaukana tasosta, jolla sen voisi olettaa olevan, jos se olisi toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta.
F. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Arvioidut määrälliset ja hintavaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(75)
Kuten edellä 38 kappaleessa todettiin, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävää varakapasiteettia ja selvästi mahdollisuuksia kasvattaa vientimääriään unionin markkinoille.
(76)
Kolmansiin maihin Kiinasta suuntautuvan polyeteenitereftalaatin viennin CIF-hinnat olivat alemmat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Ero ei ollut huomattava, joten koska tuontiin sovelletaan normaaleja tulleja ja joitakin tuonnin jälkeisiä maksuja, kyseinen tuonti ei olisi alittanut unionin tuotannonalan hintoja tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. On kuitenkin korostettava, että 6 kappaleessa mainitussa rinnakkaisessa tukien vastaisessa menettelyssä on käynyt ilmi, että tuettu tuonti Iranista, Pakistanista ja Yhdistyneistä arabiemiirikunnista on merkittävästi laskenut unionin tuotannonalan hintoja tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona Vaikka varsinaista hinnan alittavuutta ei todettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona, se ei tarkoita, että hintataso ei aiheuttaisi vahinkoa tuonnin Kiinasta lisäännyttyä.
(77)
Kiinan todellisten vientihintojen ja vahinkoa aiheuttamattoman hintatason vertailu osoitti, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat olivat unionin tuotannonalan (vahinkoa aiheuttamattomia) hintoja alhaisemmat. Jos Kiinasta peräisin olevalle tuonnille ei olisi polkumyyntitulleja, Kiinasta peräisin olevat todennäköisesti polkumyynnillä tuotavat määrät aiheuttaisivat entistä voimakkaampia hintapaineita unionin tuotannonalalle ja aiheuttaisivat vahinkoa.
(78)
Koska Kiinalla on varakapasiteettia polyeteenitereftalaatin tuotantoon ja Kiinan viejät yrittäisivät mitä luultavimmin saada takaisin menettämänsä markkinaosuuden, toimenpiteiden kumoaminen johtaisi luultavasti vientihintojen alenemiseen. Tämä puolestaan lisäisi hintapaineita, jotka vaikuttaisivat odotettavasti negatiivisesti jo nyt haavoittuvassa asemassa olevaan ja merkittävää vahinkoa kärsineeseen unionin tuotannonalaan.
(79)
Vaikka Kiinasta peräisin olevan tuonnin vaikutukset unionin tuotannonalan nykyisessä vaikeassa tilanteessa olivat tarkastelujaksolla vähäisiä tuontimäärien pienuuden vuoksi, tilanne luultavasti muuttuisi, jos toimenpiteet kumottaisiin. Jos toimenpiteet kumottaisiin ja unionin tuotannonala joutuisi kilpailemaan asianomaisesta maasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisämäärien kanssa, sen vaikea taloudellinen tilanne heikkenisi edelleen ja se kärsisi lisätappioita.
2. Vahingon jatkumista tai toistumista koskevat päätelmät
(80)
Näin ollen päätellään, että Kiinan vastaisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
G. UNIONIN ETU
(81)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(82)
Toimenpiteiden käyttöönottoa ei alkuperäisessä tutkimuksessa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on tarkastelu, jossa siis analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa, voidaan arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus asiaan liittyviin osapuoliin.
(83)
Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu tai toistuu.
1. Unionin tuotannonalan ja muiden unionin tuottajien etu
(84)
Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden jatkaminen asianomaisen maan osalta parantaisi unionin tuotannonalan mahdollisuuksia saavuttaa kohtuullinen kannattavuustaso, koska se auttaisi välttämään tilanteen, jossa Kiinasta polkumyynnillä tuotavat huomattavat tuotemäärät työntävät unionin tuotannonalan pois markkinoilta. On selvä todennäköisyys laajamittaiseen vahingolliseen polkumyyntiin, jota unionin tuotannonala ei kestäisi. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyisi edelleen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisestä.
(85)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen on selvästi unionin tuotannonalan ja unionin muiden tuottajien edun mukaista.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(86)
Kuten edellä todettiin, ainoastaan yksi tuontiagentti toimitti joitain tietoja otantamenettelyn yhteydessä. Kyseinen tuontiagentti vastusti voimakkaasti toimenpiteiden jatkamista, vaikka sen ilmoituksen mukaan sillä ei ollut tuontia Kiinasta. Tämän vuoksi pääteltiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen Kiinasta tulevaa tuontia vastaan ei vaikuta millään merkittävällä tavalla kyseisen tuontiagentin toimintaan.
(87)
Muut tuojat eivät toimittaneet oleellista tietoa. Koska tuonti muista maista, joihin sovelletaan tällä hetkellä polkumyyntitoimenpiteitä, ei loppunut ja koska tuotetta on mahdollista tuoda maista (esim. Oman, Yhdysvallat ja Brasilia), joihin ei sovelleta minkäänlaisia polkumyyntitoimenpiteitä, katsotaan, että tuojat voivat yhä tuoda tuotetta vaihtoehtoisista hankintalähteistä.
(88)
Koska ei ole todisteita siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat merkittävästi vaikuttaneet tuojiin, todetaan, että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuta unionin tuojiin merkittävästi.
3. Unionin raaka-aineiden toimittajien etu
(89)
Kolme raaka-aineiden toimittajaa (kaksi toimitti PTA:ta ja yksi MEGiä) toimi tutkimuksessa yhteistyössä ja vastasi kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Toimittajien palveluksessa oli noin 700 työntekijää, jotka toimivat niiden Euroopassa sijaitsevissa laitoksissa ja osallistuivat PTA:n/MEGin tuotantoon.
(90)
Yhteistyössä toimineet PTA:n tuottajat vastasivat noin 50 prosentista otokseen valittujen unionin tuottajien PTA-toimituksista. PTA:n tuottajat ovat erittäin riippuvaisia polyeteenitereftalaatin tuottajista, jotka ovat niiden pääasiakkaita. Polyeteenitereftalaatin hinnan ollessa alhainen myös PTA:n hinta ja PTA:n tuottajien marginaalit ovat alhaiset. Sen vuoksi katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto polyeteenitereftalaatin polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa hyödyttäisi PTA:n tuottajia.
(91)
Yhteistyössä toimineen MEGin toimittajan kokonaisliikevaihdosta MEG muodosti alle 10 prosenttia. On huomattava, että polyeteenitereftalaatti ei ole MEGin ainoa tai edes pääasiallinen mahdollinen käyttötarkoitus, ja siksi MEGin tuottajat eivät ole yhtä riippuvaisia polyeteenitereftalaattiteollisuuden tilanteesta. Siitä huolimatta polyeteenitereftalaattiteollisuuden vaikeuksilla voi olla rajattua vaikutusta MEGin toimittajiin ainakin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä.
(92)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että toimenpiteiden voimassa pitäminen Kiinasta tulevassa tuonnissa olisi raaka-aineiden toimittajien edun mukaista.
4. Käyttäjien etu
(93)
Tämän menettelyn kohteena olevaa polyeteenitereftalaattia (jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g, ns. ”pullolaatu”) käytetään useimmiten vesi- ja muiden juomapullojen valmistuksessa. Sen käyttö muiden pakkausten (kiinteiden elintarvikkeiden tai pesuaineiden pakkauksissa) ja levyjen valmistuksessa on lisääntymässä, mutta vielä varsin vähäistä. Pullot valmistetaan polyeteenitereftalaatista kahdessa vaiheessa: i) ensin valmistetaan esimuotit ruiskuttamalla niihin polyeteenitereftalaattia ja ii) myöhemmin esimuotit kuumennetaan ja puhalletaan pulloiksi. Pullojen valmistus voi olla integroitu prosessi (sama yritys ostaa polyeteenitereftalaattia, valmistaa esimuotin ja puhaltaa sen pulloksi), tai se voi käsittää vain jälkimmäisen vaiheen (esimuotin puhaltamisen pulloksi). Esimuottien kuljettaminen on suhteellisen helppoa, koska ne ovat pieniä ja kestäviä, kun taas tyhjät pullot ovat särkyviä ja kokonsa vuoksi erittäin kalliita kuljettaa.
(94)
Pullotusyritykset (pullottajat) täyttävät polyeteenitereftalaattipullot vedellä ja/tai muulla juomalla. Pullotusyritykset ovat usein mukana polyeteenitereftalaattiin liittyvässä liiketoiminnassa joko integroidun pullonvalmistusprosessin kautta tai siten, että niillä on jalostuskorvaussopimus (tolling agreement) alihankkijoina toimivien jalostajien ja/tai pullonvalmistajien kanssa, joille ne neuvottelevat polyeteenitereftalaatin hinnat tuottajan kanssa (soft tolling) tai joille ne jopa ostavat polyeteenitereftalaatin omia pullojaan varten (hard tolling).
(95)
Käyttäjäryhmiä on siksi kahdenlaisia:
-
jalostajat ja/tai pullonvalmistajat, jotka ostavat polyeteenitereftalaatin suoraan tuottajilta, jalostavat sen esimuoteiksi (tai pulloiksi) ja myyvät sen edelleen jatkojalostettavaksi (tai täytettäväksi), ja
-
pullottajat, jotka ostavat polyeteenitereftalaatin alihankkijoina toimiville pullonvalmistajilleen/jalostajilleen (hard tolling) tai neuvottelevat hinnan, jolla alihankkijoina toimivat jalostajat/pullonvalmistajat voivat hankkia polyeteenitereftalaattia (soft tolling).
(96)
Tutkimuksessa otettiin yhteyttä yli 70 käyttäjään, joista ainoastaan seitsemän (jalostajaa ja pullottajaa) päätti toimia yhteistyössä ja täytti kyselylomakkeen.
(97)
On käynyt ilmi, että yhteistyössä toimivat käyttäjät toivat unioniin ainoastaan vähäisiä määriä polyeteenitereftalaattia asianomaisesta maasta ja että ne hankkivat tuotetta pääasiassa unionin tuottajilta ja/tai muista maista.
(98)
Koska vaihtoehtoisia hankintalähteitä on yhä ja käyttäjät tuovat nykyään ainoastaan vähäisiä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta, päätellään, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin vastaisten toimenpiteiden jatkamisella ei ole haitallisia vaikutuksia unionin käyttäjiin.
(99)
Muutamat asiaan liittyvät osapuolet, etenkin käyttäjät, esittivät huomautuksia sen jälkeen, kun ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevia toimenpiteitä jatkettaisiin.
(100)
Tarkastelua pyytäneet unionin tuottajat pääasiallisesti hyväksyivät tutkimuksen päätelmät ja erityisesti unionin etua koskevat päätelmät.
(101)
Toisaalta seitsemän käyttäjää ja yksi käyttäjäjärjestö ilmaisi vastustavansa voimakkaasti nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ottamista uudelleen käyttöön ja väittivät, että komission päätelmät unionin edusta olivat puutteellisia ja virheellisiä. Ne eivät kuitenkaan perustelleet väitteitään sen tarkemmin.
(102)
Koska ei ole mitään todisteita, jotka tukisivat väitettä komission päätelmien virheellisyydestä, väitteet hylätään perusteettomina.
(103)
Ilmoituksen jälkeen yhteistyössä toiminut tuontiagentti vastusti voimakkaasti polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ottamista uudelleen käyttöön.
(104)
Kyseinen asiaan liittyvä osapuoli väitti, että komissio ei ollut asianmukaisesti ottanut huomioon polyeteenitereftalaattia käyttävän tuotannonalan etua ja että kyseinen tuotannonala kärsisi polyeteenitereftalaatin hinnan noususta, koska se ei pystyisi siirtämään hinnankorotusta eteenpäin.
(105)
Todetaan, että kyseinen asiaan liittyvä osapuoli ei kyennyt osoittamaan, miten ja missä määrin nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen voisi johtaa polyeteenitereftalaatin hinnan kohoamiseen unionin markkinoilla.
(106)
Toistettakoon, että tässä tutkimuksessa käyttäjien suhteellisen vähäisen yhteistyössä toimimisen vuoksi ei ole tietoja, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitäminen vaikuttaisi käyttäjiin suhteettomasti.
(107)
Näin ollen todetaan, että käytettävissä olevien tietojen perusteella toimenpiteiden voimassa pitämisestä ei aiheudu suhteettomia vaikutuksia polyeteenitereftalaatin hintatasoon unionissa, joten tuontiagentin väite käyttäjiin kohdistuvasta negatiivisesta vaikutuksesta hylätään.
(108)
Sama asiaan liittyvä osapuoli väittää, että komissio ei tutkinut, mitä vaikutuksia nykyisten toimenpiteiden voimassa pitämisellä olisi polyeteenitereftalaattia käyttäviin pakkausyrityksiin, ja että unionin etua koskeva analyysi oli puutteellinen ja virheellinen.
(109)
Toistettakoon, että tämän tarkastelun vireillepanon jälkeen ainoastaan seitsemän käyttäjää ilmoittautui eikä tämän tutkimuksen yhteydessä käytettävissä olleiden tietojen perusteella voitu analysoida kyseisen unionin käyttäjäalaryhmän etua.
(110)
Huomautukset, jotka toimitettiin ilmoituksen jälkeen, mukaan lukien pakkausyrityksiltä saadut huomautukset (kuten edellä 101 ja 102 kappaleessa todetaan), eivät olleet perusteltuja eikä niitä voitu käyttää pakkausteollisuutta koskevaan laajempaan analyysiin.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(111)
Edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
H. POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(112)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että voimassa olevia toimenpiteitä jatketaan. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Toimitetut perustellut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.
(113)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat siis erityistulleja.
(114)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavia yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan kyseisten yritysten, eli edellä mainittujen oikeushenkilöiden, valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(115)
Kaikki näiden yksittäisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (12) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan polyeteenitereftalaatin, jonka viskositeettiluku on vähintään 78 ml/g ISO-standardin 1628-5 mukaisesti ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 39076020, tuonnissa.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyynti-tulli
(EUR/tonni)
Taric- lisäkoodi
Kiina
Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd
184
A505
Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd
0
A506
Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd
157
A507
Far Eastern Industries Shanghai Ltd
22
A508
Yuhua Polyester Co. Ltd of Zhuhai
184
A509
Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
45
A510
Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
184
A511
Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd (Sichuan)
184
A512
Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
151
A513
Kaikki muut yritykset
184
A999
3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisen tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (13) 145 artiklan mukaisesti, 2 kohdan perusteella laskettua polkumyyntitullia alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 17 päivänä marraskuuta 2010.