RÅDETS GENNEMFØRSELSFORORDNING (EU) Nr. 248/2011
af 9. marts 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 812/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. november 2009 (»klagen«) af European Glass Fiber Producers Association (APFE, efter navneændring nu »GlassFibreEurope«) (»klageren«), på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af EU's samlede produktion af visse endeløse filamenter af glasfibervarer.
(3)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2008 til den 30. september 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«) som omhandlet i betragtning 14 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige foranstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Ud over verifikationerne i betragtning 11 i forordningen om midlertidig told blev der gennemført et kontrolbesøg hos Saertex i Saerbeck, Tyskland, som er en af de brugere af glasfibre, der havde samarbejdet ved at udfylde spørgeskemaet for brugere.
(6)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told som ændret i denne forordning (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
1. Undersøgelsens omfang: Import med oprindelse i Malaysia, Taiwan og Tyrkiet
(8)
En eksporterende producent påstod, at visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Malaysia, Taiwan og Tyrkiet burde have været inkluderet i den nuværende undersøgelses omfang. Den eksporterende producent påstod, at udelukkelsen af disse lande var diskriminerende, idet mængden af import fra disse tre lande, jf. de foreløbige undersøgelsesresultater, ikke var ubetydelig, og at der forelå umiddelbare beviser for underbud.
(9)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at der i den indledende fase ikke forelå beviser for dumping, skade og årsagssammenhæng, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 2, der kunne berettige indledningen af en antidumpingprocedure vedrørende importen fra disse lande. Klagerne har tværtimod vedrørende importmængden fremlagt oplysninger, der beviser at importen fra og markedsandelene for andre lande er faldet siden 2004.
(10)
Hvad angår Malaysia, Taiwan og Tyrkiet, bekræftede analysen i den foreløbige fase, at importen fra både Taiwan og Tyrkiet faldt i den betragtede periode (fra hhv. 2,0 % til 1,5 % og fra 2,9 % til 2,5 %), mens importen fra Malaysia steg en anelse fra 1,0 % til 1,7 %. Selv om disse importmængder er over bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7, var de øvrige betingelser for at inkludere disse lande i undersøgelsen ikke opfyldt. Der blev navnlig ikke fremlagt oplysninger om dumping fra nogen af disse lande. Påstanden om at inkludere Malaysia, Taiwan og Tyrkiet afvises derfor.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(11)
Det skal erindres at den pågældende vare, jf. betragtning 15 i forordningen om midlertidig told, som beskrevet i indledningsmeddelelsen er afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, fiberbånd og garn af glasfiberfilamenter samt måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 og ex 7019 31 00 (»den pågældende vare«).
(12)
Desuden blev det besluttet midlertidigt at behandle garn som en del af den pågældende vare, selv om dette var betinget af yderligere undersøgelser og betragtning i den endelige fase, jf. betragtning 19 i forordningen om midlertidig told.
1.1. Garn
(13)
Efter fremlæggelsen af de midlertidige foranstaltninger blev påstanden om udelukkelsen af garn yderligere undersøgt. Det skal i den forbindelse gentages, at Kommissionen inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger (jf. betragtning 18 og 19 i forordningen om midlertidig told) modtog en lang række bemærkninger med påstande om, at garn skulle udelukkes. Desuden modtog Kommissionen efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger omfattende supplerende og detaljerede oplysninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger blev nøje analyseret, jf. nedenfor.
(14)
Adskillige interesserede parter påstod, at garn burde adskilles fra de tre andre basisvaretyper, der er nævnt i betragtning 17 i forordningen om midlertidig told, idet: i) garn angiveligt skulle have anderledes fysiske og kemiske egenskaber; ii) produktionsprocessen for garn og for de tre andre basisvaretyper skulle være forskellige, og iii) garn skulle have andre anvendelsesformål.
(15)
Hvad angår påstand i) og ii), blev der fremlagt beviser, der pegede i retning af særlige kendetegn for rovings, afhuggede tråde og måtter på den ene side, og garn på den anden side. Oplysningerne antydede mere specifikt, at måtter og afhuggede tråde typisk laves af rovings og ikke af garn. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger anfægtede EU-erhvervsgrenen denne opsplitning og påstod, at visse særlige afhuggede tråde faktisk fremstilles af garn. Selv om der findes visse særlige afhuggede tråde, der fremstilles af garn, betyder dette dog ikke, at garn skal betragtes om hørende under varedefinitionen for den pågældende vare (se også betragtning 20 herunder).
(16)
Hvad angår den første påstand om forskelle i de grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber, indsendte en interesseret part en undersøgelse fra et førende forskningsinstitut. Undersøgelsen sammenlignede bl.a. de fysiske og kemiske egenskaber i rovings og garn. Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger blev der fremsat visse forbehold vedrørende konklusionerne af denne sammenligning, som til gengæld gav anledning til en række afgørende bemærkninger fra visse brugere af garn. Det kan af disse oplysninger konkluderes, at en vigtig kemisk komponent i rovings, måtter og afhuggede tråde er »silan«, et kemisk kontaktmiddel, der fremmer optagelsen af harpiks i matricer. Garn anvendes normalt ikke sammen med denne form for kemiske midler, men derimod med en kemisk substans baseret på en type stivelse (»appretur«), der tilsættes som smøremiddel og beskyttelse, for at garnet kan modstå vævning under høj hastighed. I modsætning til rovings, hvor kontaktmidlet hjælper med at absorbere harpiksen, afviser appretur harpiks. Hvad angår de grundlæggende kemiske egenskaber, blev det desuden konkluderet, at glasråvarer til garn har en mere stabil sammensætning, og at partikelstørrelsen er mere ensartet end i råvarer til andre varetyper.
(17)
Hvad angår de fysiske egenskaber, har garn tilsyneladende ikke de samme grundlæggende fysiske egenskaber som andre varetyper. For det første er det almindeligt anerkendt, at garn generelt er et finere materiale med en meget lavere fiberdiameter og finhed pr. tråd end rovings. Dernæst er garn den eneste varetype, der er snoet (selv om der også findes garn, der ikke er snoet).
(18)
Hvad angår den anden påstand om forskellene i produktionsprocesser, er der - selv om alle parter erkender, at de fire basisvaretyper fremstilles af smeltet glas, der indeholder kvartssand, soda, kalksten, kaolin og dolomit, som trækkes gennem en flerhullet varmeresistent spindedyse af platinum-rodium (»bushings«) - dog visse afgørende forskelle mellem produktionsprocessen for garn og de øvrige undersøgte varer. For det første er der produktion af garn brug for større præcision og stabil temperaturkontrol og energi, og der anvendes strengere kontrolparametre (bushing output osv.). Da hullerne i spindedyserne er mindre, er produktionsoutputtet væsentligt lavere sammenholdt med andre varer. Derfor anvendes der ofte ovne til fremstilling af garn eller rovings - ganske vist veksler glasfiberproducenter af økonomiske hensyn ikke mellem disse to varer i samme ovn. En anden forskel i produktionsprocessen er, at garn efter spindedyseprocessen gennemgår en snoningsproces.
(19)
Med hensyn til påstand iii) vedrørende forskelle i anvendelsesformål blev det konstateret, at de forskellige kemiske egenskaber i garn sammenlignet med rovings, afhuggede tråde og måtter er knyttet til de forskellige anvendelsesformål for garn. Selv om det foreløbigt var blevet konkluderet, at »næsten alle de forskellige typer af den pågældende vare (…) grundlæggende anvendes til samme formål« ud fra de kommentarer, der blev modtaget efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, blev dette aspekt yderligere undersøgt, og det blev konkluderet, at mens rovings, afhuggede tråde og måtter blev anvendt til at forstærke plastik i kompositmaterialer, blev garn primært anvendt til produktion af lettere materialer til anvendelse i tekniske tekstiler såsom isolering af høj styrke, beskyttelse og filtrering. I visse tilfælde var garn også egnet til forstærkning, men dette var dog kun i meget få tilfælde og selv da var det af hensyn til den relativt høje kostpris til garn i forhold til rovings usandsynligt af økonomisk årsager.
(20)
På baggrund af ovennævnte forskelle er det ikke overraskende, at markedet også opfatter garn som værende forskelligt fra de tre andre varer. Både brugere og EU-erhvervsgrenen fremlagde en markedsrapport, som blev offentliggjort i et uafhængigt magasin specialiseret i kompositmaterialer. I denne rapport, som på ingen måde er forbundet med denne antidumpingprocedure, blev det først forklaret, at der af hensyn til produktion og anvendelsesformål skulle foretages en sondring mellem garn og rovings. Derefter blev den globale produktionskapacitet for glasfiber nøje undersøgt, hvad angår de to grupper: i) rovings, afhuggede tråde og måtter sammen og ii) garn (3).
(21)
Hvad angår en mulig substitution mellem garn og andre basisvaretyper, skal det bemærkes, at dette i teorien er muligt, da garn kan anvendes i et begrænset antal anvendelsesformål i stedet for andre typer, jf. betragtning 19 i forordningen om midlertidig told. Efter en nøjere analyse konstaterede Kommissionen dog, at det i praksis ikke vil være en økonomisk bæredygtig mulighed på grund af den væsentlige forskel i omkostninger til fremstilling af garn i forhold til andre varer, hvilket kan forklares med forskellene i produktionsprocesser, jf. betragtning 18 ovenfor.
(22)
I den klage, som lå til grund for indledningen af denne undersøgelse, blev det udtrykkeligt nævnt, at den pågældende vare har én unik funktion og dermed ét unikt anvendelsesformål, nemlig forstærkning af plastik i kompositmaterialer. I ovenstående analyse blev det dog fastslået, at forskellene i produktionsprocesser for garn og rovings (og afhuggede tråde og måtter) medførte fundamentalt forskellige grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber i lyset af de forskellige anvendelsesformål for garn, herunder flere andre anvendelsesformål end kompositmaterialer. De bemærkninger, der blev modtaget efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, var ikke af en sådan art, at de kunne ændre denne konklusion.
(23)
Ud fra ovenstående godkendes påstanden om at udelukke garn på grundlag af forskellige fysiske og kemiske egenskaber og forskellige anvendelsesformål i forhold til rovings, afhuggede tråde og måtter, hermed. Det konkluderes således, at garn udelukkes fra varedefinitionen af den pågældende vare, som er defineret i forordningen om midlertidig told. Garn udelukkes derfor definitivt fra undersøgelsen.
(24)
Det skal desuden bemærkes, at en påstand om udelukkelse af tyndt garn blev indsendt af en interesseret part, men dette er ikke længere relevant som følge af udelukkelsen af alt garn fra varedækningen.
1.2. Teksturerede rovings
(25)
En interesseret part fremsatte en påstand om udelukkelse af teksturerede rovings. Denne påstand var baseret på argumenter om, at teksturerede rovings bør behandles efter samme princip som imprægnerede rovings, da varen ikke længere er en roving men derimod et produkt i efterfølgende led.
(26)
Det er i den forbindelse vigtigt at gentage begrundelsen for udelukkelsen af visse imprægnerede rovings. Visse former for rovings og garn blev udelukket, da disse typer blev specielt behandlet med en belægning og imprægnering og har et glødetab på over 3 %, hvilket giver dem anderledes fysiske og kemiske egenskaber.
(27)
Hvad angår teksturerede rovings, er det underforstået, at der er tale om rovings, der ikke er belagt eller imprægnerede og har et glødetab på mellem 0,3 % og 0,13 %. Der er derfor tale om helt anderledes varer end de imprægnerede rovings, som blev udelukket i den foreløbige fase. Det blev dernæst konkluderet, at teksturerede rovings lige som de andre rovings, afhuggede tråde og måtter primært anvendes til forstærkning af plastisk i kompositmaterialer. De indgår derfor i varedækningen både i klagen og i meddelelsen om indledning af denne undersøgelse, og intet berettiger udelukkelsen heraf.
(28)
Det konkluderes således, at teksturerede rovings klart og ubestrideligt hører under varedækningen i denne undersøgelse, og påstanden om at udelukke dem fra varedækningen er ikke baseret på tilstrækkelige, faktuelle beviser og må derfor afvises.
1.3. Konklusion
(29)
Der blev ikke fremsat andre påstande om varedækningen.
(30)
Ud fra ovenstående blev det fundet hensigtsmæssigt at revidere varedækningen som fastlagt ved forordningen om midlertidig told. Den pågældende vare defineres derfor endeligt som afhuggede glasfibertråde, af længde 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld.
2. Samme vare
(31)
Da der ikke blev fremsat relaterede påstande eller bemærkninger, og i betragtning af konklusionerne i betragtning 13 til 23 ovenfor, bekræftes konklusionerne i betragtning 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(32)
Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger gentog en eksporterende producent/gruppe, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, sin uenighed i afvisningen af virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling. Den pågældende eksporterende producent/gruppe gentog dog blot de påstande, den havde fremsat tidligere i undersøgelsen, uden af fremlægge nye argumenter. Det skal erindres, at disse argumenter, som forklaret i forordningen om midlertidig told, allerede var blevet grundigt behandlet i en individuel meddelelse til den pågældende eksporterende producent/gruppe.
(33)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod den eksporterende producent/gruppe, at Kommissionen overså nye beviser, som virksomheden havde indsendt. Det skal i den forbindelse bemærkes, at omtalte beviser udelukkende var en indsendelse af en række dokumenter til støtte for det allerede fremførte argument, som Kommissionen havde besvaret, vedrørende sammensætningen af virksomhedens bestyrelse. Der blev således ikke fremlagt nye beviser, der kunne rejse tvivl om beslutningen om ikke at indrømme den pågældende eksporterende producent/gruppe markedsøkonomisk behandling.
(34)
De foreløbige konklusioner vedrørende den pågældende eksporterende producents/gruppes anmodning om markedsøkonomisk behandling bekræftes derfor endeligt.
(35)
Da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger om markedsøkonomisk behandling, bekræftes indholdet af betragtning 21-29 i forordningen om midlertidig told hermed endeligt.
2. Individuel behandling
(36)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger udtrykte den samme eksporterende producent/gruppe, som indsendte bemærkninger til afslaget af virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling, sin uenighed i afslaget af anmodningen om individuel behandling. Virksomheden påstod, at Kommissionen ikke i tilstrækkelig grad begrundede afslaget af virksomhedens anmodning om individuel behandling.
(37)
Det skal i den forbindelse gentages, at flertallet af virksomhedens administrerende direktører blev udpeget af en hovedsagelig statsejet virksomhed, jf. betragtning 26 i forordningen om midlertidig told under afsnittet om analysen af markedsøkonomisk behandling. Væsentlig statslig indgriben i den eksporterende producents beslutningsproces kan derfor ikke udelukkes.
(38)
Det blev for denne eksporterende producent således bekræftet, at den ikke opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og at virksomhedens anmodning om individuel behandling derfor må afvises, idet virksomheden ikke kunne påvise, at den var tilstrækkeligt fri fra statslig indgriben.
(39)
Efter den endelig fremlæggelse af oplysninger påstod ovennævnte eksporterende producent og de øvrige eksporterende producenter, der ikke blev indrømmet individuel behandling, at afslaget af deres individuelle behandling ikke var foregået i overensstemmelse med WTO-panelrapporten i tvist DS 397 angående de endelige antidumpingforanstaltninger vedrørende visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af jern eller stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ovennævnte panelrapport endnu ikke er endelig, da den ikke er blevet vedtaget af tvistbilæggelsesorganet. Desuden er appelfristen vedrørende panelrapporten endnu ikke udløbet. Denne påstand blev derfor afvist.
(40)
Da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger vedrørende individuel behandling, bekræftes indholdet af betragtning 30-33 i forordningen om midlertidig told hermed endeligt, og det konkluderes endeligt, at de eksporterende producenter/grupper i stikprøven, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, ikke skal indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
3.1. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der er indrømmet markedsøkonomisk behandling
(41)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger påstod den eksporterende producent/gruppe, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, at for varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet (eller slet ikke blev solgt) skulle den normale værdi for samme vare beregnes på grundlag af den beregnede normale værdi og ikke som Kommissionen gjorde i den foreløbige fase - dvs. ved at anvende repræsentative hjemmemarkedspriser på næsten identiske typer (behørigt justeret) som normal værdi.
(42)
Påstanden blev accepteret, og den normale værdi for ikke-repræsentative typer (altså varer, hvor hjemmemarkedssalget udgjorde under 5 % af eksportsalget til Unionen, eller varer som slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet) blev derfor beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne pr. varetype plus et beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvor der var et hjemmemarkedssalg, blev fortjenesten af alle transaktioner på hjemmemarkedet pr. varetype anvendt for den pågældende varetype (idet det samlede hjemmemarkedssalg af disse varetyper blev fundet rentabelt, var testen i grundforordningens artikel 2, stk. 4, opfyldt). Hvor der ikke var noget hjemmemarkedssalg, anvendtes en gennemsnitlig fortjeneste. For en varetype, hvor der ikke var fremlagt produktionsomkostninger, anvendtes en beregnet normal værdi for en næsten identisk varetype.
(43)
For de resterende varetyper blev det herefter undersøgt, om hver type af den pågældende vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4, og som beskrevet i betragtning 37-40 i forordningen om midlertidig told.
(44)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at det fortjenstgivende salg af nogle få sammenlignelige varetyper var på over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg, og hele hjemmemarkedssalget kunne således anvendes til at beregne gennemsnitsprisen på den normale værdi for disse varetyper. For de resterende varetyper blev kun det fortjenstgivende salg anvendt.
(45)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger påstod den eksporterende producent/gruppe, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, at den anvendte metode til beregning af den normale værdi for ikke-repræsentative varetyper, jf. betragtning 42 ovenfor, dvs. ved hjælp af fortjenstgivende transaktioner af de pågældende varetyper, var i strid med ordlyden i grundforordningens artikel 2, stk. 6. Det blev desuden påstået, at det har været standardpraksis at anvende en gennemsnitlig fortjeneste for alle fortjenstgivende transaktioner af alle varetyper ved beregningen af den normale værdi for en bestemt varetype, og at enhver ændring af denne praksis er i strid med princippet om retssikkerhed.
(46)
Det skal bemærkes, at den metode, der er beskrevet i betragtning 42, er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, som foreskriver, at beløb til fortjeneste fastsættes på grundlag af de faktiske oplysninger om eksportørens eller producentens salg i normal handel af samme vare. Brugen af udtrykket »af samme vare« udelukker ikke, at den undersøgte vare opdeles i flere varetyper, hvor dette er relevant. I gældende WTO-praksis (4) konkluderes det også, at der ikke kan ses bort fra brugen af den faktiske fortjenstmargen, som fastslås med henblik på transaktioner i normal handel af de relevante varetyper, for hvilke der skal beregnes en normal værdi. Det skal desuden bemærkes, at den pågældende eksporterende producent/gruppe ikke har bevist, at transaktionerne af de varetyper, for hvilke den normale værdi skulle beregnes, skal betragtes som ikke værende i normal handel. Endelig skal det bemærkes, at ovennævnte metode er retfærdig. I tilfælde, hvor fortjenstmargenerne af salg i normal handel af den pågældende vare er lavere end den vejede gennemsnitsfortjeneste for salg af alle varetyper i normal handel, anvendes den laveste fortjenstmargen for den pågældende varetype til beregning af den normale værdi. Påstanden afvises derfor.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
a) Referenceland
(47)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger bemærkede en interesseret part, at Tyrkiet ikke burde anvendes som referenceland og foreslog i stedet af anvende Malaysia som referenceland. Denne bemærkning var dog ikke yderligere begrundet og blev derfor ikke taget i betragtning.
(48)
Som følge af udelukkelsen af garn fra varedækningen i denne undersøgelse (jf. ovenfor) er det forhold, at garn ikke produceres i Tyrkiet ikke længere en hindring for at vælge Tyrkiet som referenceland, da der ikke skal beregnes en normal værdi for nogle af de undersøgte varetyper (jf. også betragtning 50 og 51 nedenfor).
(49)
Ud fra ovenstående konkluderes det endeligt, at Tyrkiet anvendes som referenceland i denne procedure.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(50)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger påstod en part, at den normale værdi for samme vare i Tyrkiet ikke var nøjagtig, idet omkostningsstrukturen hos den samarbejdsvillige virksomhed i Tyrkiet var forvredet. Undersøgelsen fastslog ganske rigtigt, at den samarbejdsvillige virksomhed i Tyrkiet havde væsentlige finansielle omkostninger, der kan forvride fastsættelsen af den normale værdi, navnlig når den er fundet ved beregning.
(51)
For at undgå eventuelle forvridninger i beregningen blev det derfor besluttet at samle varetyperne og udelukkende sondre mellem de vigtigste egenskaber ved varerne. Dette øgede sammenligneligheden med hensyn til salgsmængder mellem den pågældende vare og samme vare i Tyrkiet og gjorde det muligt at anvende faktiske priser i stedet for en beregnet normal værdi i tilfælde, hvor salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (potentielt forvredne af de finansielle omkostninger) skulle have været anvendt.
4. Eksportpris og prissammenligning
(52)
Da der ikke blev fremlagt kommentarer, bekræftes indholdet af betragtning 48-50 i forordningen om midlertidig told, hvad angår eksportprisen og sammenligningen af eksportpriser og den respektive normale værdi hermed endeligt.
5. Dumpingmargener
(53)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 51-54 om den generelle metode til beregning af dumpingmargener i forordningen om midlertidig told hermed endeligt.
(54)
På baggrund af ovennævnte ændringer i beregningen af de normale værdier, og efter at visse beregningsfejl er rettet, fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:
Tabel 1
Dumpingmargener
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
29,7 %
E. SKADE
(55)
Det skal bemærkes, at skadesanalysen efter udelukkelsen af garn fra varedækningen (jf. betragtning 13-23 ovenfor) måtte justeres til de tre resterende varetyper, nemlig rovings, afhuggede tråde og måtter. Deraf fulgte en ændring af visse skadesindikatorer, mængden af dumpingimport og beregningen af prisunderbud og skadestærsklen.
1. EU-erhvervsgrenen
(56)
Der blev ikke fremsat nye bemærkninger eller påstande vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og til, hvorvidt stikprøven af EU-producenter var repræsentativ. På denne baggrund og da den varetype, der blev udelukket fra varedækningen, altså garn, udgjorde en begrænset del af EU-producenternes produktion og salg, bekræftes betragtning 56-58 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. EU-forbruget
(57)
Hvad angår EU-forbruget, skal det bemærkes, at udelukkelsen af en af de fire hovedvaretyper, altså garn, fra varedækningen resulterede i en ændring af mængderne i EU-forbruget, jf. betragtning 55 ovenfor.
(58)
Ud fra ovenstående ændring udviklede det samlede EU-forbrug sig således i den betragtede periode:
Tabel 2
EU-forbruget
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indeks
100
105
104
77
(59)
Ovenstående tendens i forbruget svarer til den tendens, der blev observeret for den undersøgte vare som defineret i forordningen om midlertidig told, dvs. en stigning på ca. 5 % i 2007-2008 og derefter et markant fald på 23 % i UP i forhold til 2006.
3. Import fra det pågældende land
(60)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen blev importtallene ændret.
(61)
En interesseret part påstod, at importen fra Kina fra de producenter, der er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen, burde have været udelukket fra den pågældende import.
(62)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at importmængden fra Kina fra producenterne i stikprøven udgjorde mindre end 4 % af den samlede import fra Kina i UP, hvilket også fremgår af betragtning 58 i forordningen om midlertidig told. Dette er uændret efter udelukkelsen af garn fra varedækningen.
(63)
Da kun to EU-producenter importerede den pågældende vare fra Kina i UP, kan den nøjagtige mængde af denne import ikke offentliggøres af fortrolighedshensyn. Selv om denne importmængde blev fratrukket for hvert år i den betragtede periode, ville tendensen i importmængden og markedsandelene stadig være næsten uændret. Markedsandelen for dumpingimporten ville være lavere, dog kun under et procentpoint mindre i hvert år af den betragtede periode, hvilket altså ikke ville påvirke den overordnede tendens i den betragtede periode.
(64)
Efter udelukkelsen af garn blev importtallene ændret som følger:
a) Mængde
Tabel 3
Import fra Kina (mængder)
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indeks
100
156
186
139
b) Markedsandel
Tabel 4
Import fra Kina (markedsandel)
2006
2007
2008
UP
Markedsandel (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indeks
100
149
179
180
(65)
Efter disse ændringen er de tendenser, der blev observeret i den foreløbige fase vedrørende importmængder af den pågældende vare ændret i begrænset omfang. Stigningen i importmængden i både absolutte og relative tal er dog væsentlig. Denne import steg nemlig meget hurtigt i den betragtede periode, navnlig mellem 2006 og 2008 (med 86 %), hvorefter der var et fald i importen fra Kina som følge af en generelt faldende efterspørgsel. Markedsandelen for denne import steg dog fortsat mellem 2008 og UP og steg i hele perioden med 6,3 procentpoint.
c) Prisudvikling
(66)
Efter udelukkelsen af garn faldt den gennemsnitlige cif-importpris på den pågældende vare markant (med ca. 3 %):
Tabel 5
Import fra Kina (priser)
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
901
907
945
909
Indeks
100
101
105
101
(67)
Det fremgår imidlertid af ovenstående tabel, at tendensen med generelt stabile priser i den betragtede periode ikke er ændret væsentligt, og derfor bekræftes konklusionen vedrørende pristendensen for denne import, som blev fastslået i forordningen om midlertidig told, hermed.
d) Prisunderbud
(68)
Hvad angår beregningen af prisunderbuddet, måtte de foreløbige margener ændres, idet udelukkelsen af garn fra varedækningen betød, at der måtte ses bort fra det tilsvarende salg i skadesberegningerne.
(69)
Det blev desuden besluttet, som ved dumpingberegningen i denne undersøgelse (jf. betragtning 50 og 51 ovenfor) at samle varetyperne og udelukkende sondre mellem de vigtigste egenskaber ved varerne. Dette medførte en stigning i mængden af import fra Kina, der indgik i sammenligningen med salg af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, hvilket gjorde underbudsberegningerne mere repræsentative.
(70)
Endelig blev der foretaget en justering for omkostninger efter import, idet disse omkostninger er en forudsætning for at sælge den pågældende vare.
(71)
Efter ændringerne i underbudsberegningen som følge af i) udelukkelsen af garn, ii) samlingen af varetyperne og iii) justeringen for omkostninger efter import udgør den ændrede underbudsmargen 18,2 %, mens det gennemsnitlige prisunderbud er på 10,9 %. Ovenstående ændringer fandt også anvendelse for beregningen af skadestærsklen, jf. betragtning 134 i denne forordning.
(72)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger eller påstande, bekræftes konklusionerne i betragtning 61-65 i forordningen om midlertidig told hermed, bortset fra ovennævnte ændringer.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Ændring af skadesindikatorer som følge af udelukkelsen af garn
(73)
Udelukkelsen af garn fra varedækningen gav anledning til en justering af visse tabeller i afsnit D.4 i forordningen om midlertidig told. Desuden måtte der foretages en mindre justering af salgstallene for en af producenterne i stikprøven. Det skal også bemærkes, at garn kun udgjorde en relativt begrænset andel af stikprøveproducenternes produktion og salg. Således blev indikatorerne på grundlag af samtlige EU-producenter (salgsmængde og markedsandel) mest berørt af disse justeringer. De gennemsnitlige salgspriser hos stikprøveproducenterne blev i mere begrænset omfang også påvirket. De observerede tendenser for disse indikatorer er dog også i alt væsentligt uændrede i forhold til resultaterne i forordningen om midlertidig told, hvilket fremgår af nedenstående tabeller. Da garn kun udgjorde en begrænset del af stikprøven af producenter, er de finansielle indikatorer (rentabilitet, investeringsafkast, likviditet og investeringer) ikke blevet påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen. Af hensyn til undersøgelsens gennemsigtighed er alle tabeller vedrørende skadesindikatorer fra afsnit D.4 i forordningen om midlertidig told medtaget herunder, også de uændrede tabeller.
(74)
Da udviklingen i produktionsmængder hos stikprøveproducenterne kun blev påvirket i meget begrænset omfang i forhold til tallene i forordningen om midlertidig told (en stigning på 1 % for 2008 og UP) af udelukkelsen af garn fra varedækningen, bekræftes konklusionen i betragtning 67 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 6
EU-erhvervsgrenen - produktion
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indeks
100
103
102
64
(75)
Tallene for EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet er generelt faldet på grund af udelukkelsen af garn, men dette har ikke haft nogen indvirkning på tendensen og kapacitetsudnyttelsen. Derfor bekræftes konklusionen i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 7
EU-erhvervsgrenen - produktionskapacitet
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Kapacitet (ton)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indeks
100
100
102
89
Kapacitetsudnyttelse (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indeks
100
103
100
71
(76)
Da udelukkelsen af garn fra varedækningen kun i meget begrænset omfang påvirkede udviklingen i lagerbeholdningen hos stikprøveproducenterne i forhold til tallene i forordningen om midlertidig told (en stigning på 1 % for 2007, 2008 og UP), bekræftes konklusionen i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenen - lagerbeholdning
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indeks
100
83
140
93
(77)
I forhold til de salgsmængder, der blev angivet i forordningen om midlertidig told, er faldet i salgsmængder siden 2006 1 % kraftigere i 2007 og 2008 og 3 % mindre udtalt i UP, men salgsmængderne faldt dog stadig med 27 % i den betragtede periode, hvorfor konklusionerne i betragtning 71-72 hermed bekræftes.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (mængde)
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indeks
100
99
95
73
(78)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen er EU-erhvervsgrenens andel af EU-markedet faldet fra 76,3 % til 71,9 % (i modsætning til et fald fra 75,1 % til 69,5). Konklusionerne i betragtning 73 i forordningen om midlertidig told vedrørende EU-erhvervsgrenens markedsandel bekræftes derfor.
Tabel 10
EU-erhvervsgrenen - EU-markedsandel
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
EU-markedsandel (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indeks
100
95
92
94
(79)
Hvad angår de gennemsnitlige salgspriser, betød udelukkelsen af garn fra varedækningen, at de gennemsnitlige salgspriser blev en smule lavere. Denne tendens er dog identisk med tendensen for salgspriserne i forordningen om midlertidig told (kun 1 % højere tal for 2008 og UP), og konklusionerne i betragtning 74 i nævnte forordning bekræftes derfor.
Tabel 11
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (gennemsnitpriser)
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
EUR/ton
1 163
1 154
1 181
1 147
Indekseret
100
99
102
99
(80)
EU-producenternes beskæftigelsestal er blevet justeret for at udelukke produktionen af garn. Den relativt lille reduktion har efterladt tendensen uforandret (kun 1 % højere tal for 2008 og UP), hvorfor konklusionerne i betragtning 75 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
Tabel 12
EU-erhvervsgrenen - beskæftigelse
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Antal medarbejdere
4 050
3 851
3 676
3 275
Indekseret
100
95
91
81
(81)
EU-erhvervsgrenens produktivitet er ikke blevet påvirket af udelukkelsen af garn, og konklusionerne i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told kan derfor bekræftes.
Tabel 13
EU-erhvervsgrenen - produktivitet
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Tons pr. ansat
121
131
136
95
Indekseret
100
108
113
79
(82)
Som det allerede fremgår af betragtning 73 ovenfor, blev nedenstående finansielle indikatorer ikke påvirket efter udelukkelsen af garn fra varedækningen, idet garn kun i begrænset omfang findes i producentstikprøven.
(83)
Arbejdskraftomkostningerne i form af gennemsnitlige årslønninger er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 77 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 14
EU-erhvervsgrenen - arbejdskraftomkostninger
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Årslønninger (euro)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseret
100
101
103
97
(84)
Rentabiliteten og investeringsafkastet er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 78-81 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 15
EU-erhvervsgrenen - rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Nettofortjeneste (i % af omsætning)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeringsafkast
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
EU-erhvervsgrenens likviditet er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionen i betragtning 83 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 16
EU-erhvervsgrenen - likviditet
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Likviditet (euro)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseret
100
50
22
-64
(86)
EU-erhvervsgrenens investeringer er ikke påvirket af udelukkelsen af garn fra varedækningen, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 85 i forordningen om midlertidig told hermed.
Tabel 17
EU-erhvervsgrenen - investeringer
Stikprøveproducenter
2006
2007
2008
UP
Nettoinvesteringer (euro)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseret
100
52
109
71
4.2. Bemærkninger modtaget efter den foreløbige offentliggørelse af oplysninger
(87)
En interesseret part påstod, at Kommissionen burde have analyseret skade (og årsagssammenhæng) på et segmentspecifikt grundlag, dvs. for hver af de overordnede varetyper særskilt. Parten mente, at de overordnede varetyper var for forskellige til at blive analyseret som helhed.
(88)
Det skal først og fremmest bemærkes, at eventuelle konklusioner vedrørende dumping og skade udelukkende kan træffes for den pågældende vare og samme vare som helhed. Fremsættes der påstande om definitionen af den pågældende vare, skal disse analyseres i den kontekst og ikke resultere i en separat skadesanalyse, som er afhængig af, hvilke forskellige varetyper der indgår i undersøgelsen. Som nævnt i betragtning 13-23 ovenfor er varedækningen i denne undersøgelse blevet ændret i den endelige fase som følge af udelukkelsen af garn. Der kan således kun træffes konklusioner om dumping og skade i forbindelse med den nydefinerede pågældende vare og samme vare som helhed. Af disse årsager kan påstanden ikke godtages.
(89)
Samme interesserede part påstod, at de tal, der var fremlagt for EU-erhvervsgrenen, var usammenhængende. Parten påstod navnlig, at det var forkert af Kommissionen at angive tal for hele EU-erhvervsgrenen i nogle tilfælde og i andre tilfælde anvende verificerede tal fra stikprøveproducenterne alene.
(90)
Hvad angår denne påstand, skal det først bemærkes, at stikprøveudtagning udtrykkeligt iflg. grundforordningens artikel 17 anvendes i tilfælde, hvor det ikke er muligt at foretage en detaljeret undersøgelse af visse grupper af erhvervsdrivende. Stikprøven af EU-producenter blev fundet repræsentativ for hele EU-erhvervsgrenen, og der blev ikke fremsat begrundede påstande fra interesserede parter, der anfægtede dette. Alle skadesindikatorer undtagen vedrørende salgsmængde og markedsandel blev derfor, jf. artikel 66 i forordningen om midlertidig told, fastlagt på grundlag af oplysninger fra stikprøveproducenterne, som blev verificeret under kontrolbesøgene. Salgsmængden i EU-erhvervsgrenen, som omfatter alle EU-producenter, var en forudsætning for at beregne EU-forbruget, og både salgsmængden og EU-forbruget var nødvendige for at fastslå EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(91)
En anden interesseret part påstod, at importen fra Kina fra producenter, som er forretningsmæssigt forbundne med EU-producenterne i stikprøven, jf. betragtning 58 i forordningen om midlertidig told, burde have været lagt til de pågældende producenters salg.
(92)
Da de pågældende EU-producenter kun videresælger de pågældende varer, ville det forvride deres salgsmængde, hvis denne import blev lagt til, hvilket derfor ikke er berettiget. Mængden af denne import er under alle omstændigheder begrænset, som anført i betragtning 62 og 63 ovenfor. Markedsandelen ville, jf. samme betragtninger ovenfor, kun i begrænset omfang blive påvirket, og tendensen for de relaterede skadesindikatorer ville ikke blive ændret.
(93)
En interesseret part nævnte, at Kommissionen ikke havde forklaret, hvorfor salget til bunden anvendelse var blevet inkluderet i salgstallene for EU-erhvervsgrenen. Parten påstod, at Kommissionen burde have analyseret det bundne marked uafhængigt af det frie marked.
(94)
Det skal i den forbindelse understreges, at salget til bunden brug blev inkluderet i analysen af EU-erhvervsgrenens salgsmængder og markedsandel, idet det blev konstateret, at dette salg rent faktisk konkurrerede med importen. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at de mængder, de pågældende virksomheder i Unionen havde bundne anvendelser for, i princippet kunne erstattes af indkøbt glasfiber, f.eks. hvis markedsforhold og/eller finansielle betragtninger udløste et sådant skift. De blev derfor inddraget i analysen af EU-markedet. Hvis salg til bunden anvendelse blev udelukket fra analysen, ville salgstendenserne ikke ændres væsentligt.
(95)
EU-erhvervsgrenen rejste tvivl om EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige EU-salgspris som angivet i tabel 10 i forordningen om midlertidig told. Erhvervsgrenen mente, at der var en regnefejl, og påstod, at faldet i salgsprisen i den betragtede periode i virkeligheden var mere markant end de angivne 2 %. På baggrund af denne påstand blev beregningen af de gennemsnitlige EU-salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven taget op til ny behandling. Beregningen blev baseret på verificerede salgspriser og fundet korrekt. Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen måtte de gennemsnitlige salgspriser dog beregnes på ny ved at udelukke garn, og de ændrede gennemsnitlige salgspriser er angivet i tabel 11 ovenfor.
(96)
To stikprøveproducenter satte spørgsmålstegn ved enkelte justeringer i deres indsendte rentabilitetstal. De anfægtede justeringer vedrørte virksomhedsinterne overførsler, ændringer i regnskaber og visse ekstraordinære elementer, som ifølge Kommissionen forvred tallene for fortjenesten unødvendigt. Justeringerne blev anfægtet, da de pågældende producenter mente, at vigtige omkostninger konsekvent ikke fremgik, selv om de var påløbet og i visse tilfælde endda havde forbindelse til dumpingimporten. Justeringerne for rentabilitetstallene i de to virksomheder blev behandlet på ny, og de blev igen fundet berettigede. Påstanden blev derfor afvist.
(97)
Da der ikke blev fremsat andre påstande eller bemærkninger, og med ændringerne i betragtning 55-80 ovenfor, bekræftes konklusionerne i betragtning 66-86 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Konklusion vedrørende skade
(98)
Da der ikke blev fremlagt andre påstande eller bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 87 til 89 i forordningen om midlertidig told.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Virkninger af dumpingimporten
(99)
Visse parter genfremsatte deres påstand om, at der i lyset af mængden og priserne for så vidt angår importen fra Kina ikke var nogen årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens skade og den pågældende import. Det blev navnlig på ny påstået, at den gennemsnitlige importpris for denne import generelt havde været stabil i hele den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen havde været i stand til at opretholde rentabiliteten på et niveau tæt på den nævnte målfortjeneste i 2007-2008, hvor den største stigning i importen fra Kina forekom.
(100)
Der blev allerede givet et svar på denne påstand i betragtning 94-95 i forordningen om midlertidig told, som hermed bekræftes. Desuden kan det ikke konkluderes, hvilket allerede fremgår af betragtning 107 i forordningen om midlertidig told, at årsagssammenhængen er brudt blot på grundlag af udviklingen i et begrænset antal skadesindikatorer, som er blevet vurderet for en begrænset del af den betragtede periode. Derimod skal den samlede udvikling for alle skadesindikatorer for hele den betragtede periode vurderes. Den foreløbige analyse viste allerede, at importen af den pågældende vare havde forårsaget et pristryk på EU-markedet i den betragtede periode og markant underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i UP. EU-erhvervsgrenen har derfor ikke været i stand til at nå det nødvendige fortjenstniveau, selv i en periode med forholdsvis stor efterspørgsel som 2007 og 2008. Importen fra Kina har desuden konstant vundet markedsandele især i 2007, hvor EU-markedet for glasfiber voksede markant. Denne aggressive strategi med at vinde markedsandele ved konstant at sælge til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser, medførte ikke en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens situation før UP, hvilket udelukkende skyldtes det relativt store EU-forbrug, som afbødede virkningen af den skadevoldende dumping. Udviklingen i UP bekræfter dog, at så snart markedsforholdene forværredes, viste den væsentlige skade, som dumpingimporten forvoldte, sig for alvor. Påstandene i betragtning 99 afvises derfor.
2. Virkningerne af andre faktorer
(101)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen blev importtallene ændret som vist nedenfor:
Tabel 18
Import fra andre lande
Land
2006
2007
2008
UP
Norge
Mængde (tons)
34 945
28 834
35 396
24 980
Markedsandel (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Tyrkiet
Mængde (tons)
28 946
24 928
20 511
18 523
Markedsandel (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Mængde (tons)
16 757
15 821
12 145
8 726
Markedsandel (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malaysia
Mængde (tons)
9 541
25 569
35 118
12 601
Markedsandel (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Mængde (tons)
9 043
9 919
8 791
6 996
Markedsandel (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
928
925
928
854
Indien
Mængde (tons)
4 363
11 227
3 741
5 353
Markedsandel (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republikken Korea
Mængde (tons)
6 277
4 845
13 918
5 112
Markedsandel (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japan
Mængde (tons)
21 142
9 498
9 949
3 710
Markedsandel (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexico
Mængde (tons)
1 017
2 977
1 803
1 763
Markedsandel (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
364
729
977
1 033
Canada
Mængde (tons)
3 930
3 096
2 123
2 029
Markedsandel (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Andre lande
Mængde (tons)
6 787
12 923
6 899
7 092
Markedsandel (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Bortset fra importmængden fra USA og Taiwan, som faldt med ca. 35 % (UP) i forhold til den mængde, der er angivet i tabel 17 i forordningen om midlertidig told, syntes importen fra andre lande kun i begrænset omfang at være berørt af udelukkelsen af garn.
(103)
Adskillige parter gentog deres påstand om, at den økonomiske krise og ikke dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade - eller alternativt, at den økonomiske krise var hovedårsagen til skaden, mens importen fra Kina nærmere var en supplerende faktor. Det blev i den forbindelse påstået, at der var en sammenhæng mellem forbrug og fortjeneste, og at fortjenesten først forværredes, da efterspørgslen brød sammen. Samtidig blev det påstået, at der ikke var nogen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens EU-markedsandel, salgspriser og fortjenester på den ene side og den kinesiske imports EU-markedsandel og salgspriser på den anden side. Det blev desuden påstået, at Kommissionen ikke korrekt havde vurderet den skadevoldende virkning af afmatningen i EU-forbruget og derfor handlede i strid med grundforordningens artikel 3, stk. 7.
(104)
Den første del af påstanden er allerede indgående behandlet i betragtning 99-102 i forordningen om midlertidig told. Virkningen af den økonomiske krise på skaden blev behandlet, og det fremgik af betragtning 101 i forordningen om midlertidig told, at den økonomiske afmatning og faldet i efterspørgslen havde en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens situation, og at den således bidrog til EU-erhvervsgrenens skade. Dette kan dog på ingen måde formindske de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina til lave priser på EU-markedet i hele den betragtede periode. Med andre ord forværrede den økonomiske krise i UP EU-erhvervsgrenens skade, men importen fra Kina har sandelig også forvoldt skade, som kan betragtes som væsentlig, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6. Denne påstand blev derfor afvist.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(105)
Ingen af argumenterne fra de interesserede parter viser, at virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade. Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger, som ikke allerede er behandlet, konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
(106)
Konklusionerne om årsagssammenhæng i forordningen om midlertidig told, som er gengivet i betragtning 117-119 i samme forordning, bekræftes hermed.
G. UNIONENS INTERESSER
(107)
På baggrund af parternes bemærkninger foretog Kommissionen en yderligere analyse af samtlige argumenter, der vedrører Unionens interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(108)
Klagerne gentog, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger var nødvendig for, at EU-erhvervsgrenen fortsat kunne være levedygtig og fortsætte driften fremover, da prisfaldet forårsaget af dumpingimporten fra Kina alvorligt påvirkede EU-erhvervsgrenens salg, rentabilitet og evne til at investere. Da der ikke er fremsat yderligere specifikke bemærkninger om dette emne, bekræftes betragtning 122-126 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(109)
Da der ikke er fremsat specifikke bemærkninger om dette emne, bekræftes betragtning 127-128 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Brugernes interesser
(110)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger gav en række brugere og brugersammenslutninger, som ikke havde givet sig til kende i den foreløbige fase, sig til kende og fremsatte bemærkninger.
(111)
Mange brugere gentog generelle bemærkninger om nogle af de emner, der allerede var blevet analyseret i forordningen om midlertidig told, uden at fremlægge nye oplysninger i den henseende eller nye beviser til støtte for disse påstande. Der blev dog fremlagt nye oplysninger om andre emner, som følgelig blev analyseret.
(112)
Adskillige interesserede parter påstod, at samarbejdet fra brugerne ikke var repræsentativt for sektorens kompleksitet, og at de fleste brugere var små og mellemstore virksomheder, hvis situation og bemærkninger var blevet overset i analysen af Unionens interesser.
(113)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at 13 brugere indsendte en spørgeskemabesvarelse og en række andre indsendte desuden bemærkninger. Derudover indsendte en række sammenslutninger bemærkninger på vegne af brugere. Mange af disse interesserede parter gav også deres mening til kende i en høring. Efter en justering af antallet som følge af udelukkelsen af garn fra varedækningen tegnede de samarbejdsvillige brugere sig for ca. 24 % af importen af den pågældende vare. En sådan samarbejdsgrad vurderes som repræsentativ.
(114)
Det erkendes dog, at de fleste af de brugere, der havde udfyldt et spørgeskema for brugere, var forholdsvis store virksomheder. Kommissionen er i den forbindelse afhængig af den samarbejdsgrad, der kan opnås. Det vurderes dog, at de små og mellemstore virksomheders bemærkninger blev taget i betragtning gennem samarbejdet med en række sammenslutninger (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF).
(115)
En række brugere og en sammenslutning anfægtede Kommissionens vurdering af det antal personer, der er beskæftiget i glasfiberbrugerindustrien i betragtning 130 i forordningen om midlertidig told. Det skal bemærkes, at Kommissionen i betragtning 130 i forordningen om midlertidig told anslog det samlede antal beskæftigede i Unionens glasfiberbrugerindustri, herunder til produktion af andre varer i efterfølgende handelsled, til ca. 50 000-75 000. Førnævnte interesserede parter påstod, at antallet udgør 200 000-250 000 personer, og de blev bedt om at begrunde disse skøn. En sammenslutning, European Boating Industry, fremlagde supplerende tal vedrørende bådebyggeriet, men der blev ikke fremlagt afgørende beviser, der kunne kæde disse beskæftigelsestal sammen med den pågældende vare og samme vare.
(116)
Hvis glasfiberbrugerindustriens interesser fastsættes ud fra så generelle data, som omfatter det samlede antal ansatte i alle efterfølgende handelsled i EU-erhvervsgrenen, herunder afdelinger af multinationale virksomheder, som ikke på nogen måde har forbindelse til glasfibervarer, vil dette alvorligt påvirke pålideligheden i analysen af Unionens interesser.
(117)
Det skal desuden bemærkes, at Kommissionen også anslog antallet af personer, der er beskæftiget i glasfiberafdelinger i de virksomheder, der anvendte kinesisk glasfiber i UP, til ca. 27 000 personer, jf. betragtning 130 i forordningen om midlertidig told. Dette skøn blev baseret på detaljerede oplysninger, som blev indsendt af brugerne i deres spørgeskemabesvarelser specifikt vedrørende beskæftigelsen i Unionen i de pågældende afdelinger. Skønnet blev foretaget ved at lægge disse tal sammen og derefter ekstrapolere dem til den samlede kinesiske import af den pågældende vare i UP. Ekstrapoleringen blev baseret på de samarbejdsvillige brugeres andel af den samlede import fra Kina af den pågældende vare i UP.
(118)
Endelig skal det i denne forbindelse også bemærkes, at ovenstående skøn blev justeret efter udelukkelsen af garn fra varedækningen. Justeringen resulterede i en anslået beskæftigelse på ca. 22 000 personer.
3.1. Virkningen af toldomkostningerne for brugernes rentabilitet
(119)
En række brugere påstod, at Kommissionen i betragtning 132-136 i forordningen om midlertidig told havde undervurderet virkningen af den midlertidige antidumpingtold for den europæiske glasfiberbrugerindustris rentabilitet og dermed levedygtighed. De påstod, at den faktiske virkning var meget større, og at niveauet af den midlertidige told bragte mange af disse EU-virksomheders eksistens i fare.
(120)
Det er i denne forbindelse vigtigt at bemærkes, at den økonomiske vurdering i forordningen om midlertidig told blev baseret på økonomiske data, som blev indsendt af de brugere, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Dette var den eneste kilde til oplysninger, der kunne efterprøves i denne forbindelse. Selv om denne vurdering blev kritiseret af mange brugere, indsendte kun en af dem supplerende oplysninger, der kunne anvendes til at gøre analysen mere præcis. Den pågældende part er en bruger af garn, og virksomhedens bemærkninger blev derfor i sidste ende ikke taget i betragtning ved analysen af omkostningens virkning.
(121)
Der blev fremsat andre påstande om, at virkningen for små og mellemstore virksomheder er større end det fremgik. Der blev dog kun fremlagt få konkrete beviser i den forbindelse, idet ikke alle brugere samarbejdede. De samarbejdsvillige brugere omfatter enkelte multinationale virksomheder, som sandsynligvis bliver mindre berørt af tolden. For at udelukke denne forvridende virkning i beregningen fastlagde Kommissionen imidlertid i den endelige fase den gennemsnitlige omkostningsindvirkning kun for afdelinger af de samarbejdsvillige brugere, der anvender glasfibre, i stedet for hele virksomheder, jf. betragtning 123 nedenfor.
(122)
Efter udelukkelsen af garn fra varedækningen blev vurderingen i den midlertidige fase justeret ved at udelukke virksomheder, der anvender garn, fra analysen. Analysen måtte desuden yderligere ændres som følge af den told, der skulle anvendes (jf. betragtning 139 nedenfor).
(123)
I lyset af ovenstående ændringer vil den beregnede virkning af tolden for brugerindustrien i gennemsnit kan være på ca. 0,5 og op til 2,3 procentpoint af fortjenesten i de afdelinger der anvender glasfibre. Virkningen bliver dermed meget mindre end forventet i den midlertidige fase, hvis der bliver nogen overhovedet, da det er usandsynligt, at en mindre stigning i kostprisen som f.eks. den, der sandsynligvis følger af de gældende toldsatser, ikke kan væltes helt eller delvist over på kunderne.
(124)
Hvad angår muligheden for at vælte stigninger i kostprisen over på kunderne, blev der indhentet oplysninger fra klageren om udviklingen i kostprisen på harpiks, som er en vigtig omkostning for brugerne og endda ofte udgør hovedparten af kostprisen til slutprodukter i kompositmaterialer. Mens salgsprisen på glasfibre (kostprisen for brugerne) havde været stabil i længere tid, var kostprisen på harpiks i følge disse oplysninger fordoblet i samme periode. Stigningen i harpiksprisen havde igen været markant siden udgangen af 2009. Til trods for disse omfattende prisstigninger fortsatte brugerne med at købe dette vigtige råmateriale og sælge deres slutprodukter og forblev konkurrencedygtige. Det er derfor sandsynligt, at de har været i stand til at vælte i hvert fald en del af kostprisstigningen over på deres kunder. Hvis en så omfattende kostprisstigning (delvist) kan væltes over på kunderne, er der ingen grund til, at det ikke ville være tilfældet med en antidumpingtold på glasfibre, som vil være på niveau med skadestærsklen.
(125)
Enkelte parter påstod, at visse brugere, herunder globale grupper, er i færd med eller har planer om at flytte produktionen uden for Unionen, hvilket vil medføre jobtab hos brugerne i Unionen. Desuden kan der også blive en virkning for brugernes kunder samt hos fabrikanter af plastikvarer, der også leverer materialer til glafiberbrugere, der producerer kompositmaterialer. Dette er dog en mulig konsekvens i forbindelse med indførelsen af told for alle mellemprodukter og ikke blot glasfibre. Brugere i de efterfølgende produktionsled kan også søge om beskyttelse som led i antidumpingprocedurer, hvilket allerede var tilfældet for fabrikanter af glasfibervæv. Under alle omstændigheder ville eventuelle påståede virkninger nu være meget begrænsede på grund af toldens niveau (jf. betragtning 139 herunder).
(126)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at ingen af de brugere, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og indsendte økonomiske oplysninger, der kunne behandles af Kommissionen, ville være i fare for ikke at overleve på grund af omkostningsstigningen efter de foreslåede foranstaltninger.
3.2. Forsyningssikkerhed
(127)
En række brugere gentog deres påstand om, at forsyningssikkerheden på EU-markedet var truet, og at antidumpingforanstaltninger yderligere forværrede situationen. De begrundede deres påstand med beviser, der viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at sikre forsyningen af glasfibre til brugerindustrien med de ønskede mængder og priser. I samme forbindelse blev Kommissionens bemærkninger om, at den ledige kapacitet i Unionen var tilstrækkeligt omfattende til at erstatte importen fra Kina, fundet forenklede og uberettigede.
(128)
Dette emne blev analyseret yderligere. Der blev indhentet nye oplysninger om produktionsmængder, kapacitetsudnyttelse og efterspørgsel fra klageren. Disse oplysninger blev analyseret og bekræftede, at der ganske rigtigt har været en flaskehals i første halvår af 2010 i leveringen af visse varer, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, og som var resultatet af manglende lagerbeholdning som følge af markedets opsving efter den økonomiske krise. Stigningen i efterspørgslen synes imidlertid at være stabiliseret, hvilket er i tråd med forventningerne i den henseende i forordningen om midlertidig told (betragtning 145-149), og der blev fremlagt beviser for, at EU-leverandørerne i væsentligt omfang havde øget deres umiddelbart disponible produktion i løbet af 2010. Der blev endvidere meddelt yderligere stigninger i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet på kort og mellemlang sigt. Der blev desuden også fremlagt beviser for en væsentlig stigning i produktionskapaciteten i en række andre producentlande uden for Unionen.
(129)
De opdaterede tal for produktion og produktionskapacitet for garn var dog mindre beroligende, og en uafhængig markedsundersøgelse pegede i retning af en mindre favorabel leveringssituation for garn. Da garn dog er udelukket fra varedækningen, havde dette emne ingen videre relevans.
(130)
Adskillige brugere påstod også, at visse EU-producenter havde øget deres priser betydeligt på visse varer lige inden offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told og havde indledt en praksis med at kræve prisstigninger, når brugerne ønskede supplerende mængder. Det blev desuden påstået, at visse EU-producenter kun ville indgå kortsigtede kontrakter (under 1 år) i modsætning til tidligere praksis. Der fremkom visse beviser for disse påstande, som brugerne så som en indikation af, at EU-erhvervsgrenen ikke ville være i stand til at levere de mængder, der var brug for på markedet, til en rimelig pris.
(131)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger kan forventes en vis stigning i priserne på EU-markedet. Det er således ikke usædvanligt at se en vis stigning i EU-producenternes priser. Hvad angår de kortsigtede kontrakter, er der her tale om et anliggende mellem køber og sælger, som ikke nødvendigvis er forbundet med en midlertidig forsyningsknaphed, men kan forklares ved mange andre faktorer. Under alle omstændigheder synes leveringssituationen for glasfibre at være blevet normaliseret i løbet af 2010 jf. betragtning 128 ovenfor. Ovenstående påstande blev derfor afvist.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(132)
Ud fra ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 150-151 i forordningen om midlertidig told hermed, og det konkluderes endeligt, at der alt taget i betragtning ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(133)
Klageren påstod, at en målfortjeneste på 5 %, som fastlagt i den foreløbige fase, var uforholdsmæssigt lav og gentog, at et niveau på mellem 12 og 15 % ville være mere berettiget, idet glasfiberindustrien i høj grad er kapitalintensiv. Klageren påstod, at denne langt højere fortjeneste ville være nødvendig for at skabe en sund forrentning af kapitalen og give mulighed for nye investeringer. Ovenstående påstand var dog ikke ledsaget af overbevisende begrundelser, og det konkluderes således, at en fortjenstmargen på 5 % som fastsat i den foreløbige fase, skulle bibeholdes.
(134)
Hvad angår fastsættelsen af skadestærsklen, blev der, jf. betragtning 71 ovenfor, også anvendt ændringer i metoden, som påvirkede beregningen af prisunderbuddet - dvs. i) udelukkelsen af garn, ii) samlingen af varetyperne og iii) justeringen for omkostninger efter import - ved beregningen af skadestærsklen.
(135)
For at udelukke garn og tage hensyn til de særlige kendetegn ved hver varegruppe (rovings, afhuggede tråde og måtter) i skadesanalysen anvendte Kommissionen detaljerede finansielle oplysninger, som EU-producenterne i stikprøven havde indsendt separat for hver varetype. I den forbindelse anvendtes de separate finansielle tal for hver af de overordnede varegrupper (rovings, afhuggede tråde og måtter) i stedet for de samlede tal, som blev anvendt i de foreløbige beregninger, og som omfattede garn (jf. betragtning 155 i forordningen om midlertidig told). Den deraf følgende beregning afspejler bedre situationen på markedet og tager højde for den ændrede varedækning og så vidt muligt de særlige kendetegn ved de overordnede varetyper.
(136)
Ovenstående ændringer førte til en omfattende ændring af den midlertidige skadestærskel.
2. Endelige foranstaltninger
(137)
I betragtning af ovenstående finder Kommissionen, at der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9 bør indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare.
(138)
Da skadestærsklen nu er lavere end de konstaterede dumpingmargener, bør de endelige foranstaltninger baseres på skadestærsklen.
(139)
Med udgangspunkt i ovenstående er toldsatsen udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, følgende:
Eksporterende producent
Foreslået antidumpingtold (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Alle andre virksomheder
13,8
(140)
Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i denne forordning, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) således udelukkende anvendelse på importen af varer, der har oprindelse i det pågældende land og er fremstillet af den nævnte virksomhed. Importerede varer fremstillet af andre virksomheder, der ikke er udtrykkelig nævnt med navn og adresse i denne forordnings dispositive del, herunder virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de særlig nævnte, må ikke nyde godt af denne sats og skal underkastes den toldsats, der anvendes på »alle andre virksomheder«.
(141)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle toldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (5) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af referencen til den virksomhed, der er omfattet af en individuel toldsats.
(142)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(143)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved den midlertidige forordning, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Da garn nu er udelukket fra varedækningen (jf. betragtning 13-24) frigives de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told på importen af garn. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00 and ex 7019 31 00 (Taric-koder 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 og 7019310099) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Alle andre virksomheder
13,8
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 812/2010 på importen af garn af glasfiberfilamenter, undtagen garn, der er imprægneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 19 10 (Taric-kode 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 og 7019191079) med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives.
2. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 812/2010 på importen af afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00 and ex 7019 31 00 (Taric-koder 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 og 7019310099) med oprindelse i Folkerepublikken Kina opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. marts 2011.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 248/2011,
annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 812/2010 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa.
(2)
Menettely aloitettiin, kun Euroopan lasikuitutuottajien liitto (European Glass Fibre Producers Association, nykyiseltä nimeltään GlassFibreEurope), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 3 päivänä marraskuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. MYÖHEMPI MENETTELY
(4)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisesti huomautuksensa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(5)
Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 11 kappaleessa mainittujen tarkastusten lisäksi tehtiin tarkastuskäynti Saerbeckissä Saksassa sijaitsevan Saertex-yrityksen toimitiloihin; yritys on yksi lasikuidun käyttäjistä, joka toimi yhteistyössä ja vastasi käyttäjille lähetettyyn kyselylomakkeeseen.
(6)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, sellaisina kuin ne ovat tarkistettuna tämän asetuksen mukaisesti, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille varattiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(7)
Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.
1. Tutkimuksen rajaus: Malesiasta, Taiwanista ja Turkista peräisin oleva tuonti
(8)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tiettyjen Malesiasta, Taiwanista ja Turkista peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonti olisi pitänyt sisällyttää tämän tutkimuksen piiriin. Kyseinen tuottaja väitti, että näiden maiden jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle oli syrjivää, koska alustavien päätelmien mukaan näistä kolmesta maasta tulevan tuonnin määrä ei ole vähäpätöinen ja hintojen alittavuudesta on alustavaa näyttöä.
(9)
Ensinnäkin on huomattava, että tutkimuksen vireillepanovaiheessa polkumyynnistä, vahingosta tai syy-yhteydestä ei ollut perusasetuksen 5 artiklan 2 kohdassa edellytettyä alustavaa näyttöä, joka oikeuttaisi näistä maista tulevaa tuontia koskevan polkumyyntimenettelyn vireillepanon. Valituksen tekijä toimitti itse asiassa tuontimääristä tietoja, joiden mukaan muista maista tulevan tuontimäärät ja niiden markkinaosuudet ovat pienentyneet vuodesta 2004.
(10)
Alustavassa vaiheessa Malesiaa, Taiwania ja Turkkia koskeva analyysi vahvisti, että tuonti sekä Taiwanista että Turkista väheni tarkastelujaksolla (2,0 %:sta 1,5 %:iin ja 2,9 %:sta 2,5 %:iin) ja tuonti Malesiasta kasvoi hieman (1 %:sta 1,7 %:iin). Vaikka tämän tuonnin määrä on perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa edellytettyä tuonnin vähimmäistasoa suurempi, muut vaatimukset näiden maiden ottamiseksi mukaan tutkimukseen eivät täyttyneet. Erityisesti mitään sellaisia tietoja ei saatu, jotka olisivat osoittaneet minkään maan harjoittaneen polkumyyntiä. Tämän vuoksi on hylättävä väite, jonka mukaan Malesia, Taiwan ja Turkki olisi pitänyt ottaa mukaan tutkimukseen.
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(11)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleen mukaan menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kuvattu tarkasteltavana oleva tuote on enintään 50 mm pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, raakalanka (slivers) ja lasikuitufilamenttilanka sekä lasikuitufilamenteista valmistetut matot, ei kuitenkaan lasivillasta valmistetut matot, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(12)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa lisäksi todetaan, lankoja päätettiin alustavasti käsitellä osana tarkasteltavana olevaa tuotetta, vaikka tätä onkin tutkittava ja harkittava lisää lopullisessa vaiheessa.
1.1 Langat
(13)
Väliaikaisista toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen tutkittiin tarkemmin väitettä, jonka mukaan langat olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa esitettiin useita näkemyksiä, joiden mukaan langat olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 18 ja 19 kappale). Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen saatiin lisäksi asianomaisilta osapuolilta merkittävästi uutta ja tarkempaa tietoa. Kaikki saadut huomautukset analysoitiin tarkasti, kuten jäljempänä selitetään.
(14)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että langat olisi erotettava muista kolmesta perustuotelajista, jotka mainitaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa, koska i) langoilla on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet, ii) lankojen ja muiden kolmen perustuotelajin tuotantoprosessit ovat erilaiset ja iii) lankoja käytetään eri tarkoituksiin.
(15)
Väitteistä i ja ii toimitettiin näyttöä, jossa esitettiin toisaalta jatkuvakuituisen kiertämättömän lasikuitulangan (rovings-langan), silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen ja toisaalta lankojen erilaisia ominaisuuksia. Tiedoissa tuotiin erityisesti esiin, että matot ja silvotut lasikuitusäikeet valmistetaan tyypillisesti rovings-langasta eikä langoista. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala kiisti tämän erottelun ja väitti, että jotkin silvotut lasikuitusäikeet itse asiassa valmistetaan langoista. Joidenkin langoista valmistettujen silvottujen lasikuitusäikeiden esiintyminen ei kuitenkaan tarkoita sitä, että lankojen olisi katsottava kuuluvan tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään (ks. myös 20 kappale).
(16)
Yksi asianomainen osapuoli toimitti kemiallisten ja fyysisten perusominaisuuksien eroja koskevan ensimmäisen väitteen osalta merkittävän tutkimuslaitoksen tutkimuksen. Tutkimuksessa verrattiin mm. rovings-langan ja lankojen fyysisiä ja kemiallisia ominaisuuksia. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vertailun tuloksista esitettiin joitakin varauksellisia kommentteja, jotka puolestaan kannustivat tiettyjä lankojen käyttäjiä esittämään joitakin tärkeitä huomautuksia. Näistä tiedoista voidaan päätellä, että rovings-langan, mattojen ja silvottujen lasikuitusäikeiden yksi olennainen kemiallinen komponentti on silaani, kemiallinen kiinnitysaine, joka helpottaa hartsin imeytymistä matriiseissa. Lankoja ei yleensä tehdä samalla kemiallisella kiinnitysaineella vaan tärkkelys-öljy-pohjaisella kemiallisella sideaineella, jota lisätään voitelu- ja suoja-aineeksi, jotta lanka kestää suurella nopeudella tapahtuvasta kutomisesta aiheutuvan rasituksen. Rovings-langassa kiinnitysaine auttaa hartsin imeytymisessä, kun taas sideaine hylkii hartsia. Kemiallisista perusominaisuuksista vahvistettiin myös, että lankojen lasiraaka-aineen koostumus on vakaampi ja partikkelikoko yhtenäisempi kuin muiden tuotelajien raaka-aineen.
(17)
Fyysisten ominaisuuksien kannalta tarkasteltuna langoilla ei vaikuta olevan samoja fyysisiä perusominaisuuksia kuin muilla tuotelajeilla. Ensiksikin yleisesti tunnustetaan, että langat ovat yleensä hienompaa materiaalia, jonka kuidun halkaisija ja langan massa pituusyksikköä kohti on pienempi kuin rovings-langan. Toiseksi langat ovat ainoa tuotelaji, joka on kierretty (vaikka myös kierteettömiä lankoja on olemassa).
(18)
Vaikka kaikki osapuolet tunnustivat tuotantoprosessien eroja koskevan toisen väitteen osalta, että neljä perustuotelajia valmistetaan sulatetusta lasimassasta, joka sisältää kvartsihiekkaa, soodaa, kalkkikiveä, kaoliinia ja dolomiittiä ja joka vedetään kuumuutta kestävissä platina-rodiumsuuttimissa olevien reikien läpi, lankojen ja muiden tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden valmistusprosessissa on joitakin merkittäviä eroja. Ensiksikin lankojen valmistuksessa tarvitaan suurempaa täsmällisyyttä sekä vakaampaa lämpötilan valvontaa ja energiapanosta, koska sovellettavat valvontaparametrit ovat tiukempia (esim. virtaus suuttimen reikien läpi). Koska suuttimen reiät ovat pienempiä, tuotantomäärä on merkittävästi pienempi verrattuna muihin tuotteisiin. Sen vuoksi uuneja käytetään joko lankojen tai rovings-langan tuottamiseen, ja lasikuidun tuottajat eivät taloudellisista syistä tuota näitä kahta tuotetta vuorotellen samassa uunissa. Toinen ero tuotantoprosessissa on, että suuttimen läpi vetämisen jälkeen langoille tehdään kiertokäsittely.
(19)
Sovellusten eroavaisuuksia koskevasta väitteestä iii havaittiin, että lankojen erilaiset kemialliset ominaisuudet rovings-lankaan, silvottuihin lasikuitusäikeisiin ja mattoihin verrattuna liittyvät lankojen erilaisiin käyttötapoihin. Vaikka oli alustavasti päätelty, että lähes kaikilla tarkasteltavana olevan tuotteen lajeilla on periaatteessa sama käyttötarkoitus, asiaa tutkittiin alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen kommenttien perusteella vielä tarkemmin ja vahvistettiin, että rovings-lankoja, silvottuja lasikuitusäikeitä ja mattoja käytettiin muovikomposiittien lujitteena, kun taas lankoja käytettiin ensisijaisesti paljon kevyempien teknisten materiaalien tuottamiseen teknisiin kangassovelluksiin, kuten erittäin suorituskykyisiin eristys-, suoja- ja suodatussovelluksiin. Joissakin tapauksissa myös lanka voi soveltua vahvikkeeksi mutta vain hyvin harvoissa tapauksissa ja silloinkin erittäin epätodennäköisesti taloudellisista syistä, koska lankojen omakustannushinta on suhteessa erittäin korkea verrattuna rovings-lankaan.
(20)
Edellä esitetyt eroavaisuudet huomioon ottaen ei ole yllättävää, että myös markkinoilla lankoja pidetään erilaisina kuin muita kolmea tuotetta. Sekä käyttäjät että unionin tuotannonala toimittivat tiedoksi raportin, joka julkaistiin komposiittituotteisiin erikoistuneessa riippumattomassa lehdessä. Tässä raportissa, joka ei liity millään tavalla tähän polkumyyntimenettelyyn, selvitettiin ensin, että tuotantoon ja käyttöön liittyvistä syistä langat ja rovings-lanka olisi erotettava toisistaan. Sen jälkeen siinä analysoitiin yksityiskohtaisesti lasikuidun maailmanlaajuista tuotantokapasiteettia kahden ryhmän eli i) rovings-langan, silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen sekä ii) lankojen osalta (3).
(21)
Jos tarkastellaan lankojen mahdollista korvattavuutta muilla perustuotelajeilla, on huomattava, että tämä olisi teoriassa mahdollista, koska lankoja voitaisiin käyttää joissakin sovelluksissa muiden tuotelajien sijaan, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa jo todettiin. Tarkemman analyysin jälkeen komissio kuitenkin havaitsi, että käytännössä tämä ei olisi lainkaan taloudellisesti järkevä vaihtoehto, kun otetaan huomioon lankojen ja muiden tuotelajien valmistuskustannusten merkittävät erot, jotka selittyvät 18 kappaleessa mainituilla tuotantoprosessien eroilla.
(22)
Valituksessa, jonka perusteella tämä tutkimus pantiin vireille, mainittiin nimenomaisesti, että tarkasteltavana olevalla tuotteella on yksi yksilöllinen tehtävä ja näin ollen tarkoitus ja käyttö, nimittäin muovikomposiittien lujittaminen. Edellä esitetyssä analyysissä kuitenkin vahvistettiin, että lankojen ja toisaalta rovings-lankojen (sekä silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen) tuotantoprosessien erojen tuloksena näiden tuotteiden fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ovat hyvin erilaiset, kun otetaan huomioon lankojen erilaiset sovellukset, mukaan lukien niiden käyttö useisiin muihinkin tarkoituksiin kuin komposiittimateriaaleihin. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut kommentit eivät olleet sellaisia, että tätä päätelmää olisi muutettu.
(23)
Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan langat olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle erilaisten fyysisten ja kemiallisten perusominaisuuksien sekä käyttötarkoitusten takia rovings-lankoihin, silvottuihin lasikuitusäikeisiin ja mattoihin verrattuna, voidaan hyväksyä. Päätellään siis, että langat olisi suljettava pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, sellaisena kuin se esitetään väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Langat jätetään näin ollen lopullisesti menettelyn ulkopuolelle.
(24)
On myös huomattava, että yksi asianomainen osapuoli esitti ohuiden lankojen jättämistä pois määritelmästä, mutta tällä ei ole enää merkitystä, koska kaikki langat jätettiin pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä.
1.2 Teksturoidut jatkuvakuituiset kiertämättömät lasikuitulangat (rovings-langat)
(25)
Yksi asianomainen osapuoli esitti teksturoitujen rovings-lankojen jättämistä pois määritelmästä. Tämä perustui siihen, että teksturoituja rovings-lankoja olisi käsiteltävä saman periaatteen mukaisesti kuin kyllästettyjä rovings-lankoja, koska kyseessä ei ole enää rovings-lanka vaan pidemmälle jalostettu tuote.
(26)
Tähän liittyen on tärkeää muistuttaa syistä, joiden vuoksi tietyt kyllästetyt rovings-langat jätettiin määritelmän ulkopuolelle. Tietyt rovings-langat ja langat jätettiin määritelmän ulkopuolelle, koska näille lajeille on tehty erityiskäsittely päällystämällä ja kyllästämällä ja niillä on yli 3 prosentin hehkutushäviö, minkä vuoksi niiden fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ovat erilaiset.
(27)
Teksturoitujen rovings-lankojen osalta katsotaan, että kyseessä ovat rovings-langat, joita ei ole päällystetty tai kyllästetty ja joiden hehkutushäviö on 0,3-0,13 prosenttia. Sen vuoksi ne ovat selvästi eri tuotteita kuin kyllästetyt rovings-langat, jotka suljettiin tutkimuksesta alustavassa vaiheessa. Lisäksi havaittiin, että teksturoituja rovings-lankoja käytetään muiden rovings-lankojen, silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen tavoin ensisijaisesti muovikomposiittien lujitteena. Näin ollen niitä koskee selvästi sekä valituksessa että tämän menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetty tuotteen määritelmä, eikä vaikuta olevan mitään syitä, minkä vuoksi olisi perusteltua jättää ne ulkopuolelle.
(28)
Sen vuoksi päätellään, että teksturoidut rovings-langat kuuluvat selvästi ja kiistämättä tämän menettelyn tuotteen määritelmän piiriin, eikä väite, jonka mukaan ne olisi jätettävä määritelmän ulkopuolelle, perustu riittäviin tosiseikkoihin, ja se on hylättävä.
1.3 Päätelmä
(29)
Tuotteen määritelmästä ei esitetty muita väitteitä.
(30)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin tarkoituksenmukaiseksi tarkastella uudelleen väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaista tuotteen määritelmää. Tarkasteltavana oleva tuote määritellään sen vuoksi lopullisesti siten, että määritelmään kuuluvat enintään 50 mm:n pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), sekä lasikuitufilamentista valmistetut matot, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot.
2. Samankaltainen tuote
(31)
Koska asiaan liittyviä väitteitä tai huomautuksia ei esitetty ja kun otetaan huomioon edellä 13-23 kappaleessa esitetyt päätelmät, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
D. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(32)
Väliaikaisten toimenpiteiden julkaisemisen jälkeen yksi vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, esitti uudelleen vastalauseensa markkinatalouskohtelupyynnön hylkäämisestä. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä kuitenkin vain lähinnä toisti menettelyssä jo aiemmin esitetyt väitteet eikä esittänyt mitään uusia perusteluja. Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa selitettiin, näitä väitteitä käsiteltiin jo yksityiskohtaisesti kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle/ryhmälle osoitetussa viestissä.
(33)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kyseinen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä vielä väitti, että komissio ei ollut ottanut huomioon toimitettua uutta näyttöä. Näytöllä, johon viitattiin, tarkoitettiin vain joitakin asiakirjoja, jotka tukivat yrityksen johtokunnan kokoonpanosta jo esitettyä väitettä, johon on toimitettu vastaus. Näin ollen ei esitetty mitään sellaista uutta näyttöä, joka kyseenalaistaisi kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan/ryhmän markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön hylkäämispäätöksen.
(34)
Tämän vuoksi vahvistetaan lopullisesti alustavat päätelmät, jotka koskevat kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan/ryhmän markkinatalouskohtelupyyntöä.
(35)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-29 kappaleessa esitetyt markkinatalouskohtelua koskevat päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
2. Yksilöllinen kohtelu
(36)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä, joka kommentoi markkinatalouskohtelupäätöstä, vastusti myös yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön hylkäämistä. Osapuoli väitti, että komissio ei perustellut riittävästi yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön hylkäämistä.
(37)
Tältä osin on todettava, että kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 kappaleen markkinatalouskohtelua käsittelevässä osassa todettiin, kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan hallituksen jäsenistä suurimman osan nimitti eräs valtion enemmistöomistuksessa oleva yritys. Tämän vuoksi ei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että valtio puuttui merkittävästi tämän vientiä harjoittavan tuottajan päätöksentekoprosessiin.
(38)
Sen vuoksi kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vahvistetaan, että koska se ei pystynyt osoittamaan olevansa riittävän riippumaton valtion toiminnasta, se ei täyttänyt perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan vaatimusta, ja näin ollen sen yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö on hylättävä.
(39)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen edellä mainittu vientiä harjoittava tuottaja ja muut vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, väittivät, että niiden yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön hylkääminen ei ollut WTO:n paneelin kiistassa DS 397 (Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitoimenpiteet) antaman raportin mukaista. On huomattava, että edellä mainittu paneelin raportti ei ole vielä lopullinen, koska WTO:n riitojenratkaisuelin ei ole hyväksynyt sitä. Paneelin raporttia koskeva valitusaika ei liioin ole vielä päättynyt. Näin ollen väite hylättiin.
(40)
Koska yksilöllisestä kohtelusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30-33 kappaleen sisältö vahvistetaan, ja päätellään lopullisesti, että yksilöllistä kohtelua ei pitäisi myöntää yhdellekään otokseen valitulle vientiä harjoittavalle tuottajalle/ryhmälle, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua.
3. Normaaliarvo
3.1 Normaaliarvon määrittäminen sille vientiä harjoittavalle tuottajalle/ryhmälle, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu
(41)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä, jolle oli myönnetty markkinatalouskohtelu, katsoi, että sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty edustavia määriä (tai ei lainkaan) kotimarkkinoilla, samankaltaisen tuotteen normaaliarvo olisi laskettava laskennallisen normaaliarvon perusteella eikä siten kuin komissio teki alustavassa vaiheessa eli käyttämällä tuotelajeja läheisesti muistuttavien lajien (asianmukaisesti oikaistuja) edustavia kotimarkkinahintoja.
(42)
Väite hyväksyttiin, ja muiden kuin edustavien tuotelajien (eli niiden, joiden kotimarkkinamyynti oli alle 5 prosenttia vientimyynnistä unioniin tai joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla) normaaliarvo laskettiin käyttäen perustana tuotelajikohtaisia valmistuskustannuksia, joihin lisättiin tietty summa myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa varten. Jos kotimarkkinamyyntiä esiintyi, kyseisten tuotelajien osalta käytettiin kaiken kotimarkkinamyynnin voittoa tuotelajia kohti (koska kaiken näiden tuotelajien kotimarkkinamyynnin havaittiin olevan kannattavaa, perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan vaatimus täyttyi selvästi). Jos kotimarkkinamyyntiä ei ollut, käytettiin keskimääräistä voittoa. Yhden tuotelajin osalta ei toimitettu valmistuskustannuksia, ja siitä käytettiin läheisesti muistuttavan tuotelajin laskennallista normaaliarvoa.
(43)
Muista tuotelajeista tutkittiin tämän jälkeen, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37-40 kappaleessa kuvatulla tavalla.
(44)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että vain muutaman verrattavissa olevan tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismyyntimäärästä yli 80 prosenttia oli kannattavaa, minkä vuoksi kotimarkkinoiden kokonaismyyntiä voitiin käyttää keskimääräisen hinnan laskemiseksi näiden tuotelajien normaaliarvon määrittämistä varten. Muiden tuotelajien osalta käytettiin ainoastaan kannattavaa myyntiä.
(45)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, väitti, että muiden kuin edustavien tuotelajien laskennallisen normaaliarvon määrittämiseen käytetty menetelmä, jota kuvataan 42 kappaleessa eli kyseisten tuotelajien kannattavasta myynnistä saadun voiton käyttö, on vastoin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan sanamuotoa. Lisäksi se väitti, että vakiintuneena käytäntönä on ollut käyttää kaikkien tuotelajien kaikesta kannattavasta myynnistä saatua keskimääräistä voittoa muodostettaessa laskennallista normaaliarvoa tietylle tuotelajille ja että käytännön muuttaminen rikkoisi oikeusvarmuuden periaatetta.
(46)
On syytä huomata, että 42 kappaleessa kuvattu menetelmä vastaa perusasetuksen 2 artiklan 6 artiklaa, jonka mukaan voiton määrien on perustuttava tosiasialliseen tietoon, joka koskee viejän tai valmistajan samankaltaisen tuotteen myyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä. Ilmaisun ’samankaltaisen tuotteen’ käyttö ei sulje pois tutkimuksen kohteena olevan tuotteen jakamista tuotelajeihin tarpeen mukaan. Lisäksi sovellettavan WTO:n oikeuskäytännön (4) mukaan niiden tuotelajien, joille on muodostettava laskennallinen normaaliarvo, myynnille tavanomaisessa kaupankäynnissä vahvistetun tosiasiallisen voittomarginaalin käyttöä ei voida jättää huomiotta. On myös huomattava, että kyseinen vientiä harjoittava tuottaja/ryhmä ei ole osoittanut, että niiden tuotelajien myyntiä, joista oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo, ei pitäisi pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Lopuksi on vielä huomautettava, että edellä kuvattu menetelmä on tasapuolinen. Tapauksissa, joissa kyseisen tuotelajin myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä saatu voittomarginaali on alempi kuin kaikkien tuotelajien myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä saatu painotettu keskimääräinen voitto, laskennallisen normaaliarvon muodostamisessa käytetään kyseisen tuotelajin alempaa voittomarginaalia. Tämän vuoksi väite hylättiin.
3.2 Normaaliarvon määrittäminen niille vientiä harjoittaville tuottajille/ryhmille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
a) Vertailumaa
(47)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kommentoi, että Turkkia ei pitäisi käyttää vertailumaana, ja ehdotti Malesiaa vertailumaaksi. Huomautukselle ei esitetty lisäperusteita, eikä sitä näin ollen otettu huomioon.
(48)
Kun langat päätettiin jättää tuotteen määritelmän ulkopuolelle tutkimuksessa (ks. edellä), se seikka, että Turkissa ei tuoteta lankoja, ei enää estä sen valintaa vertailumaaksi, koska minkään tutkittavan tuotelajin normaaliarvoa ei ole tarpeen muodostaa laskennallisesti (ks. myös jäljempänä 50 ja 51 kappale).
(49)
Edellä esitetyn perusteella päätellään lopullisesti, että vertailumaana olisi tässä menettelyssä käytettävä Turkkia.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(50)
Väliaikaisista toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että samankaltaisen tuotteen normaaliarvo Turkissa ei ehkä ole oikea, koska turkkilaisen yhteistyössä toimineen yrityksen kustannusrakenne on vääristynyt. Tutkimuksessa vahvistettiinkin, että turkkilaisella yhteistyössä toimineella yrityksellä oli merkittäviä rahoituskustannuksia, jotka saattoivat vääristää normaaliarvon laskemista etenkin silloin, kun se määritettiin laskennallisesti.
(51)
Laskelmien mahdollisten vääristymien välttämiseksi päätettiin ryhmitellä tuotelajit ja tehdä ero vain tuotteen pääominaisuuksien välille. Ryhmittely paransi tarkasteltavana olevan tuotteen ja turkkilaisen samankaltaisen tuotteen myyntimäärien vertailukelpoisuutta ja mahdollisti todellisten hintojen käytön laskennallisen normaaliarvon sijaan, jolloin olisi täytynyt käyttää myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, joita rahoituskustannukset ovat mahdollisesti vääristäneet.
4. Vientihinta ja hintavertailu
(52)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48-50 kappaleessa esitetyt päätelmät vientihinnoista ja vientihintojen vertaamisesta vastaavaan normaaliarvoon vahvistetaan lopullisesti.
5. Polkumyyntimarginaalit
(53)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51-54 kappaleessa esitetyt polkumyyntimarginaalin yleistä laskentamenetelmää koskevat päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
(54)
Edellä mainituista normaaliarvon laskemista koskevista muutoksista ja joidenkin laskentavirheiden oikaisuista johtuen polkumyynnin lopullinen määrä prosenttiosuutena vapaasti unionin rajalla tullaamattomana CIF-nettohinnasta määritettiin seuraavasti:
Taulukko 1
Polkumyyntimarginaalit
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Muut yhteistyössä toimineet yritykset
29,7 %
E. VAHINKO
(55)
On huomattava, että kun langat jätettiin tuotteen määritelmän ulkopuolelle (ks. 13-23 kappale), vahinkoanalyysiä oli mukautettava kolmen muun tärkeimmän tuotelajin eli jatkuvakuituisen kiertämättömän lasikuitulangan (rovings-langan), silvottujen lasikuitusäikeiden ja mattojen osalta. Tämä edellytti joidenkin vahinkoindikaattoreiden, polkumyyntituonnin määrän sekä hintojen alittavuuden ja vahingon poistavan tason laskelmien tarkistamista.
1. Unionin tuotannonala
(56)
Unionin tuotannonalan määritelmästä tai unionin tuottajien otoksen edustavuudesta ei esitetty uusia väitteitä tai huomautuksia. Kun otetaan huomioon tämä seikka ja se, että tuotteen määritelmän ulkopuolelle jätetty tuotelaji eli langat edustaa vähäistä osuutta unionin tuottajien tuotannosta ja myynnistä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56-58 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
2. Unionin kulutus
(57)
Unionin kulutuksesta on huomattava edellä 55 kappaleessa esitetyn mukaisesti, että kun yksi neljästä päätuotelajista eli langat jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle, unionin kulutusmääriä oli tarkistettava.
(58)
Tämä tarkistus huomioon ottaen unionin kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 2
Unionin kulutus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indeksinä
100
105
104
77
(59)
Edellä esitetty kulutussuuntaus on samanlainen kuin tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle, sellaisena kuin se on määriteltynä väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, vahvistettu suuntaus, eli kulutus nousi noin 5 prosenttia vuosina 2007-2008 ja putosi sitten erittäin merkittävästi eli 23 prosenttia tutkimusajanjaksolla vuoteen 2006 verrattuna.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
(60)
Koska langat jätettiin tuotteen määritelmän ulkopuolelle, myös tuontitietoja oli tarkistettava.
(61)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuottajiin etuyhteydessä olevilta kiinalaisilta tuottajilta tulevaa tuontia ei olisi laskettava mukaan tähän tuontiin.
(62)
On muistettava, että otokseen valittujen kiinalaisten tuottajien tuontimäärän osuus tutkimusajanjaksolla oli alle 4 prosenttia Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58 kappale). Osuus säilyy muuttumattomana, vaikka langat on jätetty pois tuotteen määritelmästä.
(63)
Koska vain kaksi unionin tuottajaa toi tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta tutkimusajanjaksolla, tämän tuonnin täsmällistä määrä ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä. Vaikka tämän tuonnin määrä vähennettäisiin tarkastelujakson joka vuoden osalta, tuontimäärien ja markkinaosuuksien suuntaus pysyisi pääosin muuttumattomana. Polkumyyntituonnin markkinaosuus olisi pienempi, vaikkakin vain alle yhden prosenttiyksikön tarkastelujakson kunakin vuotena, minkä vuoksi se ei vaikuttaisi yleiseen suuntaukseen tarkastelujaksolla.
(64)
Tarkistetut tuontitiedot ovat lankojen poissulkemisen jälkeen seuraavat:
a) Määrä
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta (määrät)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indeksinä
100
156
186
139
b) Markkinaosuus
Taulukko 4
Tuonti Kiinasta (markkinaosuus)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indeksinä
100
149
179
180
(65)
Näiden muutosten jälkeen alustavassa vaiheessa havaitut tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimääriä koskevat suuntaukset muuttuivat vain vähän. Tuontimäärän lisäys sekä absoluuttisesti että suhteellisesti on kuitenkin edelleen merkittävä. Tuonti kasvoi erittäin nopeasti tarkastelujaksolla, etenkin vuosien 2006 ja 2008 välillä (86 %), minkä jälkeen Kiinasta tuleva tuonti putosi kysynnän yleisen laskun seurauksena. Tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi kuitenkin edelleen vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, ja kasvua oli koko jaksolla 6,3 prosenttiyksikköä.
c) Hintojen kehitys
(66)
Kun langat oli suljettu pois tutkimuksesta, tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen CIF-tuontihinta laski merkittävästi (noin 3 %).
Taulukko 5
Tuonti Kiinasta (hinnat)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/tonni)
901
907
945
909
Indeksinä
100
101
105
101
(67)
Edellä esitetystä taulukosta kuitenkin näkyy, että suuntaus, jossa hinnat olivat erittäin vakaat tarkastelujaksolla, ei kuitenkaan muuttunut, minkä vuoksi voidaan vahvistaa tämän tuonnin hintasuuntausta koskevat päätelmät, jotka esitettiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa.
d) Hintojen alittavuus
(68)
Hintojen alittavuutta koskevien laskelmien osalta alustavia marginaaleja oli tarkistettava, koska lankojen jättäminen pois tutkimuksesta edellytti vastaavan myynnin poistamista vahinkolaskelmista.
(69)
Lisäksi päätettiin ryhmitellä tuotelajit ja erotella toisistaan vain tuotteiden pääominaisuudet, kuten tutkimuksessa tehtiin polkumyynninkin osalta (ks. 50 ja 51 kappale). Tämän tuloksena kiinalaisen tuonnin se määrä kasvoi, jota verrattiin unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntiin, ja näin alittavuuslaskelmien edustavuus parani.
(70)
Lopuksi tehtiin oikaisu tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi, koska nämä kustannukset ovat välttämättömiä tarkasteltavana olevan tuotteen myynnille.
(71)
Hintojen alittavuutta koskevien laskelmien muututtua sen vuoksi, että i) langat jätettiin tutkimuksen ulkopuolelle, ii) tuotelajit ryhmiteltiin ja iii) tuonnin jälkeisiä kustannuksia oikaistiin, tarkistetut alittavuusmarginaalit olivat 18,2 prosenttia, kun keskimääräinen hintojen alittavuus oli 10,9 prosenttia. Edellä mainittuja muutoksia on sovellettu myös vahingon poistavaa tasoa koskeviin laskelmiin (ks. 134 kappale).
(72)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61-65 kappaleen päätelmät ottaen huomioon edellä mainitut muutokset.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1 Vahinkoindikaattoreiden tarkistus lankojen poisjättämisen vuoksi
(73)
Lankojen jättäminen pois tuotteen määritelmästä edellytti väliaikaista tullia koskevan asetuksen jaksossa D.4 olevien tiettyjen taulukkojen mukauttamista. Lisäksi yhden otokseen valitun tuottajan myyntitietoihin oli tehtävä pieni korjaus. On huomattava, että otokseen valittujen tuottajien tuotanto ja myynti sisälsi vain suhteellisen vähän lankoja. Sen vuoksi oikaisut vaikuttivat eniten indikaattoreihin, jotka laskettiin kaikkien unionin tuottajien perusteella (myyntimäärä ja markkinaosuus). Oikaisut vaikuttivat myös otokseen valittujen tuottajien keskimääräisiin myyntihintoihin, mutta vähemmässä määrin. Havaitut suuntaukset, myös näiden indikaattoreiden osalta, pysyvät kuitenkin pääosin muuttumattomina verrattuna väliaikaista tullia koskevan asetuksen havaintoihin, kuten jäljempänä olevista taulukoista näkyy. Kun otetaan huomioon lankojen vähäinen merkitys tuottajien otoksessa, niiden jättäminen tuotteen määritelmän ulkopuolelle ei ole vaikuttanut rahoitusindikaattoreihin (kannattavuuteen, investointien tuottoon, kassavirtaan ja investointeihin). Jäljempänä esitetään avoimuuden vuoksi kaikki väliaikaista tullia koskevan asetuksen D.4 jaksossa lueteltuja vahinkoindikaattoreita koskevat taulukot, myös ne, jotka eivät ole muuttuneet.
(74)
Koska lankojen jättäminen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle vaikutti otokseen valittujen tuottajien tuotantomäärän kehitykseen erittäin vähäisessä määrin verrattuna väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annettuihin lukuihin (1 prosentin kasvu vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla), väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 6
Unionin tuotannonala - tuotanto
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indeksinä
100
103
102
64
(75)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteettia koskevat luvut ovat kaiken kaikkiaan laskeneet lankojen poisjättämisen takia, mutta sillä ei ole ollut mitään vaikutusta suuntaukseen eikä kapasiteetin käyttöasteeseen. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 7
Unionin tuotannonala - tuotantokapasiteetti
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kapasiteetti (tonnia)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indeksinä
100
100
102
89
Kapasiteetin käyttöaste (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indeksinä
100
103
100
71
(76)
Koska lankojen jättäminen tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle vaikutti otokseen valittujen tuottajien varastojen kehitykseen erittäin vähäisessä määrin verrattuna väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa annettuihin lukuihin (1 prosentin kasvu vuonna 2007, vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla), väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 8
Unionin tuotannonala - varastot
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indeksinä
100
83
140
93
(77)
Vaikka väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitettuihin myyntimääriin verrattuna myyntimäärien lasku vuodesta 2006 on 1 prosentin suurempi vuonna 2007 ja 2008 ja 3 prosenttia pienempi tutkimusajanjaksolla, myyntimäärät laskivat kuitenkin edelleen 27 prosenttia tarkastelujaksolla, joten 71 ja 72 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 9
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (määrät)
Kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indeksinä
100
99
95
73
(78)
Kun langat jätettiin pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, unionin tuotannonalan markkinaosuus EU:ssa laski 76,3 prosentista 71,9 prosenttiin (eikä 75,1 %:sta 69,5 %:iin). Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 73 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan markkinaosuudesta voidaan näin ollen vahvistaa.
Taulukko 10
Unionin tuotannonala - EU:n markkinaosuus
Kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
EU:n markkinaosuus (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indeksinä
100
95
92
94
(79)
Lankojen jättäminen pois määritelmästä laski hieman keskimääräisiä myyntihintoja. Suuntaus on kuitenkin täsmälleen samanlainen kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetty myyntihintojen suuntaus (vain 1 %:n korkeammat luvut vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla), joten kyseisen asetuksen johdanto-osan 74 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 11
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (keskimääräiset hinnat)
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
euroa/tonni
1 163
1 154
1 181
1 147
Indeksinä
100
99
102
99
(80)
Unionin tuottajien työllisyyslukuja on oikaistu jättämällä lankojen tuotanto pois. Suhteellisen pienen vähennyksen vuoksi suuntaus säilyi ennallaan (vain 1 %:n korkeammat luvut vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla), minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 12
Unionin tuotannonala - työllisyys
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
4 050
3 851
3 676
3 275
Indeksinä
100
95
91
81
(81)
Lankojen jättäminen pois tutkimuksesta ei vaikuttanut unionin tuotannonalan tuottavuuteen, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 13
Unionin tuotannonala - tuottavuus
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tonnia/työntekijä
121
131
136
95
Indeksinä
100
108
113
79
(82)
Kun otetaan huomioon lankojen vähäinen merkitys tuottajien otoksessa, kuten 73 kappaleessa jo mainittiin, niiden jättäminen tuotteen määritelmän ulkopuolelle ei ole vaikuttanut jäljempänä lueteltuihin rahoitusindikaattoreihin.
(83)
Lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle ei vaikuttanut työvoimakustannuksiin keskimääräisinä vuosipalkkoina tarkasteltuna, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 14
Unionin tuotannonala - työvoimakustannukset
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Vuosipalkat (euroa)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indeksinä
100
101
103
97
(84)
Lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle ei vaikuttanut kannattavuuteen tai investointien tuottoihin, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78-81 kappaleen päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 15
Unionin tuotannonala - kannattavuus ja investointien tuotto
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Nettovoitto (% liikevaihdosta)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investointien tuotto
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle ei vaikuttanut unionin tuotannonalan kassavirtatilanteeseen, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 83 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 16
Unionin tuotannonala - kassavirta
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indeksinä
100
50
22
-64
(86)
Lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle ei vaikuttanut unionin tuotannonalan investointien tasoon, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 85 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
Taulukko 17
Unionin tuotannonala - investoinnit
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indeksinä
100
52
109
71
4.2 Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset
(87)
Yksi asianomainen osapuoli katsoi, että komission olisi pitänyt analysoida vahinkoa (samoin kuin syy-yhteyttä) segmenttikohtaisesti eli kustakin päätuotelajista erikseen. Osapuoli katsoi, että päätuotelajit erosivat liiaksi toisistaan, jotta niitä olisi voitu analysoida kokonaisuutena.
(88)
Aivan aluksi on muistettava, että kaikki päätelmät polkumyynnistä ja vahingosta voidaan tehdä vain tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta kokonaisuudessaan. Jos tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään liittyy valituksia, ne olisi analysoitava siinä yhteydessä eikä tuloksena saisi olla erillinen vahinkoanalyysi tutkimukseen kuuluvista erilaisista tuotelajeista. Tämän tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmää on muutettu tutkimuksen lopullisessa vaiheessa jättämällä siitä langat pois, kuten 13-23 kappaleessa todetaan. Kaikki polkumyyntiä ja vahinkoa koskevat päätelmät voidaan tehdä vain tästä uudelleen määritellystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta kokonaisuudessaan. Näistä syistä edellä esitettyä väitettä ei voida hyväksyä.
(89)
Sama asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan osalta esitetyt tiedot eivät olleet johdonmukaisia. Se katsoi erityisesti, että komissio oli väärässä antaessaan toisinaan tietoja koko unionin tuotannonalasta, kun taas toisinaan käytettiin vain otokseen valituilta tuottajilta saatuja varmennettuja tietoja.
(90)
Tältä osin on todettava, että otanta on perusasetuksen 17 artiklassa nimenomaisesti säädetty menettely, jolla on tarkoitus käsitellä tapauksia, joissa ei ole mahdollista tutkia tiettyjä talouden toimijoiden ryhmiä yksityiskohtaisesti. Unionin tuottajista valittua otosta on pidetty edustavana koko unionin tuotannonalan osalta, eivätkä asianomaiset osapuolet ole toimittaneet vastakkaista näyttöä väitteidensä tueksi. Sen vuoksi kaikki vahinkoindikaattorit myyntimäärää ja markkinaosuutta lukuun ottamatta laadittiin otokseen valittujen unionin tuottajien toimitiloissa kerättyjen ja varmennettujen tietojen perusteella, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa jo todettiin. Kaikista unionin tuottajista muodostuvan unionin tuotannonalan myyntimäärä oli edellytyksenä sille, että voitiin laskea unionin kulutus, ja unionin tuotannonalan markkinaosuuden määrittämistä varten tarvittiin sekä myyntimäärä että unionin kulutus.
(91)
Toinen asianomainen osapuoli väitti, että otokseen valittuihin unionin tuottajiin etuyhteydessä olevilta kiinalaisilta tuottajilta tuleva tuonti (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58 kappale) olisi pitänyt lisätä asianomaisten tuottajien myyntiin.
(92)
Kun otetaan huomioon, että asianomaiset unionin tuottajat ainoastaan jälleenmyyvät kyseisiä tuotteita, tämän tuonnin lisääminen myyntimäärään vääristäisi kuvan eikä siksi ole perusteltua. Tämän tuonnin määrä on joka tapauksessa vähäinen, kuten jo edellä 62 ja 63 kappaleessa todettiin. Vaikutus myös markkinaosuuksiin olisi minimaalinen eikä asiaan liittyvien vahinkoindikaattorien suuntaus muuttuisi, kuten samoissa kappaleissa myös mainittiin.
(93)
Yksi asianomainen osapuoli mainitsi, että komissio ei ollut selittänyt, miksi myynti kytkösmarkkinoille oli sisällytetty unionin tuotannonalan myyntilukuihin. Sen mukaan komission olisi pitänyt analysoida kytkösmarkkinoita erikseen vapaista markkinoista.
(94)
On syytä korostaa, että kytkösmarkkinamyynti sisällytettiin unionin tuotannonalan myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevaan analyysiin, koska havaittiin, että tämä myynti kilpaili tuonnin kanssa. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseisten unionissa toimivien yritysten kytkösmarkkinoilla käyttämät määrät voitaisiin periaatteessa korvata ostetulla lasikuidulla, jos esimerkiksi markkinaolosuhteet ja/tai taloudelliset näkökohdat antaisivat aihetta tällaiseen muutokseen. Sen vuoksi ne on sisällytetty unionin markkinoita koskevaan analyysiin. Vaikka kytkösmarkkinamyynti jätettäisiinkin pois analyysistä, myyntisuuntauksissa ei näkyisi merkittäviä muutoksia.
(95)
Unionin tuotannonala asetti kyseenalaiseksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 10 esitetyt unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat unionissa. Tuotannonala epäili laskuvirhettä ja väitti, että todellisuudessa myyntihintojen lasku tarkastelujaksolla oli merkittävämpi kuin ilmoitettu 2 prosenttia. Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräisten unionin myyntihintojen laskelmia tarkistettiin väitteen takia. Laskelmat perustuivat varmennettuihin myyntihintoihin, ja ne havaittiin paikkansapitäviksi. Keskimääräiset myyntihinnat oli kuitenkin laskettava uudelleen sen vuoksi, että langat jätettiin pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä, ja tarkistetut keskimääräiset myyntihinnat esitetään edellä taulukossa 11.
(96)
Kaksi otokseen valituista tuottajista ihmetteli oikaisuja, joita oli tehty niiden toimittamiin kannattavuuslukuihin. Kiistanalaiset oikaisut liittyivät yrityksen sisäisiin siirtoihin, muutoksiin kirjanpidossa ja tiettyihin poikkeuksellisiin tekijöihin, joiden komissio katsoi tarpeettomasti vääristävän tulokseksi saatavia voittolukuja. Asianomaiset tuottajat kiistivät oikaisut ja katsoivat, että niiden vuoksi merkittäviä kustannuksia ei näkynyt, vaikka niitä oli aiheutunut ja vaikka ne joissakin tapauksissa voitiin jopa liittää polkumyyntituontiin. Näiden kahden yrityksen kannattavuuslukuihin tehtyjä oikaisuja tarkasteltiin uudelleen ja niiden havaittiin olevan perusteltuja. Väite oli näin ollen hylättävä.
(97)
Koska muita väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66-86 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan hyväksyä edellä 55-80 kappaleessa esitetyin muutoksin.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(98)
Koska muita asiaa koskevia väitteitä tai huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87-89 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
F. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(99)
Jotkin osapuolet toistivat väitteensä, jonka mukaan Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja hinta huomioon ottaen unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja kyseisen tuonnin välillä ei ole syy-yhteyttä. Erityisesti väitettiin, että kyseisen tuonnin keskimääräinen hinta oli pysynyt varsin vakaana koko tarkastelujakson ja että unionin tuotannonala oli onnistunut pitämään kannattavuuden lähellä mainittua tavoitevoittoa vuosina 2007 ja 2008, jolloin Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi eniten.
(100)
Väitteisiin on jo vastattu väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94 ja 95 kappaleessa, ja vastaus pätee edelleen. Ei myöskään voida päätellä, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107 kappaleessa mainittiin, että syy-yhteys poistuisi pelkästään sen perusteella, että tarkastellaan joidenkin vahinkoindikaattoreiden kehitystä tarkastelujakson osan aikana; päinvastoin olisi arvioitava kaikkien vahinkoindikaattoreiden yleistä kehitystä koko tarkastelujakson aikana. Jo alustava analyysi osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheutti hintojen laskua unionin markkinoilla koko tarkastelujaksolla ja alitti unionin tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei sen vuoksi ollut tilanteessa, jossa se olisi voinut saavuttaa tarvittavan kannattavuustason, niinäkään kausina, joina kysyntä oli suhteellisen voimakasta, kuten vuosina 2007 ja 2008. Lisäksi tuonti Kiinasta kasvatti jatkuvasti markkinaosuuttaan ja eniten vuonna 2007, jolloin unionin lasikuitumarkkinat kasvoivat merkittävästi. Tämä aggressiivinen strategia, jolla markkinaosuuksia kasvatettiin myymällä jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla, ei aiheuttanut merkittävää heikkenemistä unionin tuotannonalan kannattavuuteen ennen tutkimusajanjaksoa vain siksi, että unionin kulutus oli suhteellisen korkealla tasolla, mikä lievitti vahingollisen polkumyynnin vaikutusta. Tutkimusajanjakson aikana tapahtunut kehitys kuitenkin vahvistaa, että heti kun markkinaolosuhteet heikentyivät, polkumyyntituonnin aiheuttama merkittävä vahinko tuli esiin kaikkine vaikutuksineen. Tämän vuoksi edellä 99 kappaleessa esitetyt väitteet hylätään.
2. Muiden tekijöiden vaikutukset
(101)
Koska langat jätettiin tuotteen määritelmän ulkopuolelle, myös tuontitietoja oli tarkistettava seuraavasti:
Taulukko 18
Tuonti muista maista
Maa
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Norja
Määrä (tonnia)
34 945
28 834
35 396
24 980
Markkinaosuus (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turkki
Määrä (tonnia)
28 946
24 928
20 511
18 523
Markkinaosuus (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Määrä (tonnia)
16 757
15 821
12 145
8 726
Markkinaosuus (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malesia
Määrä (tonnia)
9 541
25 569
35 118
12 601
Markkinaosuus (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Keskihinta (euroa/tonni)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Määrä (tonnia)
9 043
9 919
8 791
6 996
Markkinaosuus (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Keskihinta (euroa/tonni)
928
925
928
854
Intia
Määrä (tonnia)
4 363
11 227
3 741
5 353
Markkinaosuus (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korean tasavalta
Määrä (tonnia)
6 277
4 845
13 918
5 112
Markkinaosuus (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 037
1 109
886
999
Japani
Määrä (tonnia)
21 142
9 498
9 949
3 710
Markkinaosuus (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 125
1 164
1 336
1 580
Meksiko
Määrä (tonnia)
1 017
2 977
1 803
1 763
Markkinaosuus (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskihinta (euroa/tonni)
364
729
977
1 033
Kanada
Määrä (tonnia)
3 930
3 096
2 123
2 029
Markkinaosuus (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 047
1 664
1 711
1 919
Muut maat
Määrä (tonnia)
6 787
12 923
6 899
7 092
Markkinaosuus (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Keskihinta (euroa/tonni)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Lukuun ottamatta Yhdysvalloista ja Taiwanista tulevan tuonnin määrää, joka laski noin 35 prosenttia (tutkimusajanjakso) verrattuna väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 17 esitettyihin määriin, lankojen jättäminen määritelmän ulkopuolelle vaikutti vain erittäin vähäisessä määrin muihin maihin.
(103)
Useat asianomaiset osapuolet esittivät jälleen väitteen, jonka mukaan talouskriisi eikä niinkään polkumyyntituonti oli aiheuttanut vahingon unionin tuotannonalalle tai vaihtoehtoisesti talouskriisi oli vahingon pääsyy ja Kiinasta tuleva tuonti enintäänkin vain lisätekijä. Asiaan liittyen väitettiin, että kulutuksen ja kannattavuuden välillä oli korrelaatio ja että kannattavuus heikkeni vasta kun kysyntä romahti. Samalla väitettiin, että yhtäältä unionin tuotannonalan EU-markkinaosuuden, myyntihintojen ja kannattavuuden ja toisaalta Kiinasta tulevan tuonnin EU-markkinaosuuden ja myyntihintojen välillä ei ole korrelaatiota. Lisäksi väitettiin, että komissio ei ollut asianmukaisesti arvioinut unionin kulutuksen laskun vahingollista vaikutusta ja oli näin ollen toiminut perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan vastaisesti.
(104)
Edellä esitetyn väitteen ensimmäistä osaa on käsitelty kattavasti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99-102 kappaleessa. Talouskriisin vaikutusta vahinkoon toki tarkasteltiin, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101 kappaleessa myönnettiin, että talouden taantuma ja kysynnän supistuminen vaikuttivat kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen ja että taantuma oli itsessään vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tämä ei kuitenkaan vähennä Kiinasta unionin markkinoille koko tarkastelujakson ajan alhaisin hinnoin tulleen polkumyyntituonnin vahingollista vaikutusta. Toisin sanoen tutkimusajanjakson aikainen talouskriisi pahensi unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, mutta Kiinasta tuleva tuonti aiheutti vahingon, jota pidetään perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti merkittävänä. Näin ollen väite hylättiin.
3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(105)
Yksikään asianomaisten osapuolten esittämistä väitteistä ei osoita, että jonkin muun tekijän kuin Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus olisi sellainen, että se poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja havaitun vahingon väliltä. Edellä esitetyn perusteella ja koska muita aiemmin käsittelemättömiä huomautuksia ei esitetty, päätellään, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti aiheutti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
(106)
Syy-yhteyttä koskevat päätelmät, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117-119 kappaleessa, voidaan näin ollen vahvistaa.
G. UNIONIN ETU
(107)
Osapuolten esittämien huomautusten vuoksi komissio suoritti kaikkien unionin etua koskevien väitteiden lisäanalyysin.
1. Unionin tuotannonalan etu
(108)
Valituksen tekijät totesivat jälleen, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on olennaisen tärkeää, jotta unionin tuotannonalan elinkelpoisuus säilyy ja se pystyy toimimaan tulevaisuudessa, koska kiinalaisen polkumyyntituonnin aiheuttama hintojen lasku vaikutti vakavasti sen myyntiin, kannattavuuteen ja investointikykyyn. Koska tältä osin ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 122-126 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(109)
Koska tältä osin ei esitetty erityisiä huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127 ja 128 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Käyttäjien etu
(110)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen useat käyttäjät ja käyttäjäjärjestöt, jotka eivät ilmoittautuneet alustavassa vaiheessa, ilmoittautuivat ja toimittivat huomautuksia.
(111)
Monet käyttäjät toistivat joistakin aiheista yleisiä huomautuksia, joita analysoitiin jo väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, eivätkä tarjonneet uutta tietoa tai lisänäyttöä väitteiden tueksi. Joistakin aiheista saatiin kuitenkin uutta tietoa, joka sitten analysoitiin.
(112)
Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus ei edustanut sektorin monimuotoisuutta ja että useimmat käyttäjät ovat pieniä ja keskisuuria yrityksiä, joiden tilanne ja kannat on jätetty huomiotta unionin etua koskevassa analyysissä.
(113)
Ensinnäkin on muistettava, että kyselylomakkeeseen vastasi 13 käyttäjää ja useat muut käyttäjät toimittivat lisäksi huomautuksia. Lisäksi useat käyttäjien puolesta toimivat järjestöt toimittivat huomautuksia. Monet näistä osapuolista toivat kantansa esiin myös kuulemisessa. Kun laskelmia tarkastettiin lankojen poisjättämisen huomioon ottamiseksi, yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus oli noin 24 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista. Tällaista yhteistyöastetta pidetään edustavana.
(114)
On kuitenkin myönnettävä, että useimmat käyttäjät, jotka täyttivät käyttäjille suunnatun kyselylomakkeen, olivat melko suuria yrityksiä. Tältä osin komissio on riippuvainen yhteistyöstä, johon yritykset suostuvat. Useiden järjestöjen (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) osallistuminen yhteistyöhön sai kuitenkin myös pienten ja keskisuurten yritysten äänen kuuluviin, ja voidaan katsoa, että niiden edut on otettu huomioon.
(115)
Jotkin käyttäjät ja yksi järjestö kiistivät komission arvioinnin, joka koski lasikuidun käyttäjäteollisuudessa työllistettyjen henkilöiden lukumäärää (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130 kappale). Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130 kappaleessa komissio siis arvioi, että niiden henkilöiden kokonaismäärä, jotka työskentelevät kaikissa lasikuitutuotteita käyttävissä unionin tuotannonalan jalostusyrityksissä, mukaan lukien jatkojalostustuotteiden valmistus, on noin 50 000-75 000. Edellä mainitut asianomaiset osapuolet väittivät, että työntekijöiden määrä olisi yhteensä 200 000-250 000, ja heitä pyydettiin toimittamaan näyttöä väitteensä tueksi. Yksi järjestö, European Boating Industry, toimittikin joitakin lukuja väitteen tueksi laivanrakennusteollisuuden osalta, mutta mitään sellaista ratkaisevaa näyttöä ei toimitettu, joka olisi liittänyt nämä työllisyysluvut tarkasteltavana olevaan ja samankaltaiseen tuotteeseen.
(116)
Lasikuidun käyttäjien etujen määrittäminen tällaisista yleisistä tiedoista, jotka koskevat unionin tuotannonalan kaikilla jalostustasoilla työskentelevien henkilöiden kokonaismäärää, mukaan lukien monikansallisten yritysten osastot, joilla ei ole mitään tekemistä lasikuitutuotteiden kanssa, vaikuttaisi vakavasti unionin etua koskevan analyysin uskottavuuteen.
(117)
On myös muistettava, että kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130 kappaleessa mainittiin, komissio arvioi kiinalaista lasikuitua tutkimusajanjaksolla käyttäneiden yritysten lasikuitua käyttävien osastojen työntekijöiden määräksi noin 27 000. Arvio perustui tarkkoihin tietoihin, jotka saatiin käyttäjien kyselylomakevastauksista, etenkin siltä osin kuin kyse oli tällaisten osastojen työntekijämääristä unionissa. Arviointi tehtiin aggregoimalla nämä luvut ja ekstrapoloimalla ne sen jälkeen kaikkeen tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalaiseen tuontiin tutkimusajanjaksolla. Ekstrapolointi perustui yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuuteen tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta peräisin olevasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla.
(118)
Tältä osin on vielä huomattava, että kun langat jätettiin pois tuotteen määritelmästä, edellä esitettyjä arvioita oli tarkistettava. Tarkistuksen jälkeen työntekijöiden arvioiduksi määräksi saatiin noin 22 000.
3.1 Tullien kustannusten vaikutus käyttäjien kannattavuuteen
(119)
Useat käyttäjät väittivät, että komissio oli aliarvioinut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 132-136 kappaleessa väliaikaisen polkumyyntitullin vaikutuksen eurooppalaisen käyttäjäteollisuuden kannattavuuteen ja näin ollen elinkelpoisuuteen. Ne väittivät, että todellinen vaikutus oli paljon suurempi ja että väliaikaisen tullin taso saattoi monen unionin yrityksen olemassaolon uhanalaiseksi.
(120)
On tärkeää huomata, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehty taloudellinen arvio perustui tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamiin taloudellisiin tietoihin. Ne olivat itse asiassa ainoita varmennettavissa olevia tietoja asiasta. Vaikka useat käyttäjät kritisoivat tätä arviota, vain yksi niistä toimitti lisätietoja, joita voitiin käyttää tarkemman analyysin tekemiseksi. Kyseinen osapuoli on kuitenkin lankojen käyttäjä, minkä vuoksi sen toimittamia tietoja ei voitu ottaa huomioon kustannusvaikutusanalyysissä.
(121)
Lisäväitteitä esitettiin myös siitä, että vaikutus pieniin ja keskisuuriin yrityksiin on esitettyä suurempi. Tältä osin saatiin kuitenkin vain vähän konkreettista näyttöä, koska nämä käyttäjät eivät toimineet täysimittaisesti yhteistyössä. Yhteistyössä toimineisiin käyttäjiin kuuluu joitakin kansainvälisiä yrityksiä, joihin tullien vaikutus on todennäköisesti pienempi. Voidakseen sulkea tämän vääristävän vaikutuksen pois laskelmista komissio arvioi lopullisessa vaiheessa keskimääräiset kustannusvaikutukset vain yhteistyössä toimineiden käyttäjien lasikuitua käyttävien osastojen osalta eikä koko yritysten osalta (ks. 123 kappale).
(122)
Kun langat oli jätetty pois tuotteen määritelmästä, alustavassa vaiheessa tehtyä arviota oli tarkistettava poistamalla siitä yritykset, jotka käyttivät lankoja. Arviointiin oli tehtävä muitakin muutoksia sovellettavien tullitasojen takia (ks. 139 kappale).
(123)
Edellä esitettyjen tarkistusten jälkeen tullin vaikutus käyttäjäyritysten voittoihin on keskimäärin vain noin 0,5 prosenttiyksikköä ja käyttäjien lasikuitua käyttävien osastojen voittoihin enintään 2,3 prosenttiyksikköä. Vaikutus on näin ollen paljon pienempi kuin alustavassa vaiheessa arviointiin ja lähes merkityksetön, koska on epätodennäköistä, että pientä kustannushinnan kohoamista, joka on yksi tullin aiheuttama mahdollisuus, ei pystyttäisi siirtämään kokonaan tai edes osittain asiakkaiden maksettavaksi.
(124)
Mitä tulee omakustannushinnan nousun siirtämiseen asiakkaille, valituksen tekijältä on saatu tietoa hartsin kustannusten kehityksestä; hartsi on toinen käyttäjien keskeinen kustannustekijä ja muodostaa joissakin tapauksissa suurimman osan komposiittilopputuotteiden omakustannushinnasta. Tietojen mukaan lasikuitujen myyntihinta (käyttäjien omakustannushinta) olisi pysynyt vakaana erittäin pitkään kun taas hartsien omakustannushinta olisi kaksinkertaistunut samalla kaudella. Hartsien hinnannousu on ollut merkittävää vuoden 2009 lopusta lähtien. Näistä erittäin merkittävistä hinnannousuista huolimatta käyttäjät ovat edelleen ostaneet tätä tärkeää raaka-ainetta ja myyneet lopputuotteitaan ja säilyttäneet kilpailukykynsä. Sen vuoksi on todennäköistä, että ne ovat onnistuneet siirtämään ainakin osan omakustannushinnan noususta asiakkaidensa maksettavaksi. Jos näinkin merkittävä omakustannushinnan nousu voidaan (osittain) siirtää asiakkaiden maksettavaksi, ei ole mitään syytä, miksei sama pätisi lasikuituun sovellettaviin polkumyyntitulleihin vahingon korjaavalla tasolla.
(125)
Jotkin osapuolet väittivät, että tietyt käyttäjät, myös maailmanlaajuiset ryhmät, siirtävät ja/tai tulevat siirtämään tuotantoaan unionin ulkopuolelle, mikä aiheuttaa työpaikkojen menetyksiä unionin käyttäjille; vaikutuksia voi kohdistua lisäksi käyttäjien asiakkaisiin sekä muovin tuottajiin, jotka myös toimittavat materiaalia lasikuidun käyttäjille, jotka tuottavat komposiittimateriaaleja. Tämä on kuitenkin tullien käyttöönoton mahdollinen vaikutus, joka voi kohdistua mihin tahansa välituotteeseen eikä pelkästään lasikuituun. Yhtä hyvin tuotantoketjun loppupään käyttäjät voivat hakea suojaa polkumyyntimenettelyn puitteissa, kuten on jo tapahtunutkin lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden osalta. Väitetyt vaikutukset vaikuttavat joka tapauksessa erittäin vähäisiltä, kun otetaan huomioon sovellettavien tullien taso (ks. 139 kappale).
(126)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että yhdenkään tutkimuksessa yhteistyössä toimineen käyttäjän, joka toimitti taloudellisia tietoja komission tarkasteltavaksi, toiminta ei vaarantuisi ehdotettujen toimenpiteiden aiheuttaman kustannusten nousun vuoksi.
3.2 Toimitusvarmuus
(127)
Useat käyttäjät toivat jälleen esiin väitteen, jonka mukaan toimitukset unionin markkinoille ovat vaarassa ja että polkumyyntitoimenpiteet vielä pahentavat tilannetta. Ne toimittivat väitteensä tueksi jotakin näyttöä, joka viittasi unionin tuotannonalan kyvyttömyyteen turvata lasikuitujen toimitus käyttäjäteollisuudelle vaadituin määrin ja hinnoin. Samalla komission huomautusta siitä, että unionin käyttämätön kapasiteetti oli riittävän suuri korvaamaan tuonnin Kiinasta, pidettiin yksinkertaistettuna ja perusteettomana.
(128)
Asiaa analysoitiin tarkemmin. Valituksen tekijältä saatiin uusia tietoja tuotantomääristä, kapasiteetin käyttöasteesta sekä kysynnästä. Näin saadut ja analysoidut tiedot vahvistivat, että tiettyjen unionin tuotannonalan valmistamien tuotteiden toimituksessa oli tosiaan ollut vuoden 2010 alkupuoliskolla pullonkaula, joka johtui puutteellisista varastoista markkinoiden elpyessä talouskriisistä. Tällä välin ja odotusten mukaisesti (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 145-149 kappale) kysynnän kasvu vaikuttaa vakiintuneen, ja unionin toimittajat ovat esitetyn näytön mukaan kasvattaneet merkittävästi välittömästi saatavilla olevaa tuotantoaan vuoden 2010 aikana. Lisäksi ilmoitettiin unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetin uusista lisäyksistä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi esitettiin näyttöä useiden muiden unionin ulkopuolisten tuottajamaiden tuotantokapasiteetin merkittävistä lisäyksistä.
(129)
Lankojen tuotantoa ja tuotantokapasiteettia koskevat päivitetyt tiedot olivat vähemmän vakuuttavia, ja riippumattomassa markkinatutkimuksessa tuotiin esiin selvästi heikompi tarjontatilanne lankojen osalta. Koska langat kuitenkin jätettiin pois tuotteen määritelmästä, asialla ei ole enää merkitystä.
(130)
Useat käyttäjät väittivät myös, että jotkin unionin tuottajat olivat nostaneet merkittävästi tiettyjen tuotteiden hintoja välittömästi ennen väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemista ja ryhtyneet vaatimaan korkeampia hintoja, kun käyttäjät pyysivät lisämääriä. Lisäksi väitettiin, että jotkin unionin tuottajat suostuivat tekemään vain lyhytaikaisia sopimuksia (alle vuosi) aiemmasta käytännöstä poiketen. Tästä esitettiin jotakin näyttöä, jota käyttäjät pitivät osoituksena siitä, että unionin tuotannonala ei pystyisi toimittamaan markkinoiden vaatimia määriä kohtuullisilla hinnoilla.
(131)
On huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen on odotettavissa, että hinnat unionin markkinoilla kohoavat jonkin verran. Sen vuoksi ei ole epätavallista havaita unionin tuottajien hinnoissa tiettyä nousua. Lyhytaikaisia sopimuksia koskeva kysymys on ostajan ja myyjän välinen asia, joka ei välttämättä liity tarjonnan tilapäiseen puutteeseen vaan jota voivat selittää monet muut markkinoihin vaikuttavat tekijät. Tilanne lasikuidun tarjonnan osalta vaikuttaa kuitenkin normalisoituneen vuoden 2010 aikana, kuten 128 kappaleessa jo mainittiin. Näistä syistä edellä esitetyt väitteet hylättiin.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(132)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150 ja 151 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan, ja päätellään lopullisesti, että ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullisia polkumyyntitulleja Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
H. LOPULLISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(133)
Valituksen tekijä väitti, että alustavassa vaiheessa määritetty 5 prosentin tavoitevoitto oli liian alhainen, ja katsoi, että 12-15 prosenttia olisi perustellumpi taso, kun otetaan huomioon, että lasikuituteollisuus on erittäin pääomavaltainen ala. Se väitti, että kannattavuustason olisi oltava paljon korkeampi, jotta pääoman tuotto olisi tervettä ja uusien investointien tekeminen olisi mahdollista. Edellä esitettyä väitettä ei kuitenkaan perusteltu vakuuttavasti, minkä vuoksi päätellään, että alustavassa vaiheessa määritetty 5 prosentin voittomarginaali olisi säilytettävä.
(134)
Vahingon korjaavan tason määrittämisestä voidaan todeta, että kuten jo 71 kappaleessa todettiin, menetelmän muutoksia, jotka vaikuttivat hintojen alittavuuden laskemiseen, eli i) lankojen jättäminen pois, ii) tuotelajien ryhmittely ja iii) tuonnin jälkeisten kustannusten oikaisu, sovellettiin myös vahingon korjaavan tason laskemisessa.
(135)
Voidakseen jättää langat pois ja ottaa huomioon kunkin tuoteryhmän (rovings-langat, silvotut lasikuitusäikeet ja matot) erityisominaisuudet vahinkoanalyysissä komissio hyödynsi otokseen valittujen unionin tuottajien erikseen tuotelajeittain toimittamia yksityiskohtaisia rahoitustietoja. Tässä yhteydessä käytettiin tärkeimpien tuoteryhmien (rovings-langat, silvotut lasikuitusäikeet ja matot) erillisiä rahoitustietoja eikä kokonaistietoja, joita oli käytetty alustavissa laskelmissa ja joihin langat sisältyivät (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 155 kappale). Tulokseksi saadut laskelmat kuvastavat paremmin markkinoiden tilannetta, ja niissä otetaan paremmin huomioon tarkistettu tuotteen määritelmä samoin kuin tärkeimpien tuotelajien ominaispiirteet mahdollisuuksien mukaan.
(136)
Edellä esitettyjen muutosten seurauksena alustavia vahingon korjaavia tasoja tarkistettiin huomattavasti.
2. Lopulliset toimenpiteet
(137)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitullit perusasetuksen 9 artiklan mukaisesti.
(138)
Koska vahingon korjaavat tasot ovat matalammat kuin määritetyt polkumyyntimarginaalit, lopullisten toimenpiteiden olisi perustuttava vahingon korjaavaan tasoon.
(139)
Edellä todetun perusteella tulli on prosentteina unionin rajalla tullaamattomana CIF-hinnasta ilmaistuna seuraava:
Vientiä harjoittava tuottaja
Ehdotettu polkumyyntitulli (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Kaikki muut yritykset
13,8
(140)
Tässä asetuksessa yritykselle vahvistettava yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon kyseisessä tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien mainitun yrityksen tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa tätä tullia, vaan niihin on sovellettava ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettavaa tullia.
(141)
Kaikki tämän yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (5), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla viittaus yksilöllisen tullin soveltamisalaan kuuluviin yrityksiin ajan tasalle.
(142)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi koko maata koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjaksolla.
3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen
(143)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat huomattavat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena. Koska langat eivät enää kuulu tuotteen määritelmän piiriin (ks. 13-24 kappale), lankojen tuonnissa väliaikaisten tullien vakuutena olevat summat olisi vapautettava. Koska lopullinen tulli on alhaisempi kuin väliaikainen tulli, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät olisi vapautettava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia enintään 50 mm:n pituisia silvottuja lasikuitusäikeitä, jatkuvakuituista kiertämätöntä lasikuitulankaa, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), sekä lasikuitufilamentista valmistettuja mattoja, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot, jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00 ja ex 7019 31 00 (Taric-koodit 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 ja 7019310099).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Kaikki muut yritykset
13,8
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Vapautetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan lasikuitufilamenttilangan, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty lanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin ex 7019 19 10 (Taric-koodit 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 ja 7019191079), tuonnissa asetuksella (EU) N:o 812/2010 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät.
2. Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien enintään 50 mm:n pituisten silvottujen lasikuitusäikeiden, jatkuvakuituisen kiertämättömän lasikuitulangan, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), sekä lasikuitufilamentista valmistettujen mattojen, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot, jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00 ja ex 7019 31 00 (Taric-koodit 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 ja 7019310099), tuonnissa asetuksella (EU) N:o 812/2010 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 9 päivänä maaliskuuta 2011.