RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 492/2010
af 3. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) efter en antidumpingundersøgelse (herefter benævnt »den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«) og Indonesien (i det følgende samlet benævnt »de pågældende lande«).
2. DENNE UNDERSØGELSE
2.1. ANMODNING OM EN FORNYET UNDERSØGELSE
(2)
Productos Aditivos S.A., som er den eneste EU-producent af natriumcyclamat, indgav en anmodning om en udløbsundersøgelse den 11. december 2008.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
2.2. INDLEDNING
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og iværksatte den 10. marts 2009 en sådan undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen ved offentliggørelse af en meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende (3) (herefter benævnt »indledningsmeddelelsen«)
2.3. UNDERSØGELSESPERIODE
(5)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (herefter benævnt »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (herefter benævnt »den betragtede periode«).
3. PARTER, SOM ER BERØRT AF UNDERSØGELSEN
(6)
Kommissionen underrettede officielt den ansøgende EU-producent, kendte importører, leverandører og brugere, de kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien og myndighederne i de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(7)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen, men ingen af dem forelagde Kommissionen en sådan anmodning.
(8)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien. To virksomheder fra Kina, som begge indgår i koncernen Rainbow Rich Industrial Ltd., der er hjemmehørende i Hong Kong, og to virksomheder fra Indonesien oplyste, at de var villige til at samarbejde og besvarede spørgeskemaet vedrørende dumping.
(9)
Yderligere to kinesiske producenter, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, gav sig til kende. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at disse virksomheder ikke foretog dumping på EU-markedet. Følgelig er Fang Da Food Additive (Shenzhen) og Fang Da Food Additive (Yan Quan) ikke omfattet af nærværende udløbsundersøgelse.
4. EFTERPRØVNING AF MODTAGNE OPLYSNINGER
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
4.1.
EKSPORTERENDE PRODUCENTER I FOLKEREPUBLIKKEN KINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
EKSPORTERENDE PRODUCENTER I INDONESIEN:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PRODUCENT I EU-ERHVERVSGRENEN
-
Productos Aditivos S.A., Spanien.
4.4.
IKKE-FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDET IMPORTØR OG FORHANDLER:
-
Beneo Palatinit GmbH, Tyskland.
4.5.
BRUGER
-
Schweppes International Ltd., Nederlandene.
5. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(11)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien.
(12)
I medfør af bestemmelserne i grundforordningen fik parterne efter fremlæggelsen af ovennævnte oplysninger et vist tidsrum til at fremsætte bemærkninger.
(13)
Der er taget hensyn til de af parterne fremsatte mundtlige og skriftlige bemærkninger, og de endelige konklusioner er, hvor det er relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(14)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien (herefter benævnt »den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00.
(15)
Som konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og bekræftet i forbindelse med denne undersøgelse er natriumcyclamat en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof i fødevarer og er tilladt i Den Europæiske Union og mange andre lande som sødestof i kaloriefattige og diætetiske fødevarer og drikkevarer. Det anvendes i stort omfang som tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt af producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Det anvendes desuden i mindre mængder i lægemiddelindustrien.
2. SAMME VARE
(16)
Som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i Kina og Indonesien og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber og brug er identisk med den vare, der produceres og sælges på markedet i Unionen af ansøgeren, eller den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, som også blev anvendt som referenceland til at fastlægge den normale værdi for Kina.
(17)
Alle disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER
(18)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes bortfald eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelser i medfør af nævnte artikel genovervejes markedsøkonomisk behandling ikke.
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme generelle metode som i den oprindelige undersøgelse i alle de tilfælde, hvor omstændighederne ikke havde ændret sig. For at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev der i overensstemmelse med normal praksis udtaget stikprøver af transaktionerne i form af fire måneder i NUP, som hver især var den sidste måned i et kvartal. Resultatet blev efterprøvet ved også at analysere en række andre transaktioner. Ingen af de erhvervsdrivende gjorde indsigelser mod denne fremgangsmåde.
(20)
Data fra Eurostat viste, at der blev importeret mellem 3 000 og 5 000 tons af den pågældende vare til Unionen i NUP. Af denne mængde kom over 90 % fra Kina, og resten kom fra Indonesien. Der blev praktisk taget ikke registreret import fra andre lande.
2. DUMPING AF IMPORT I UNDERSØGELSESPERIODEN
2.1. FOLKEREPUBLIKKEN KINA
2.1.1. Referenceland
(21)
Med undtagelse af de virksomheder, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi for Kina fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(22)
I den forudgående undersøgelse blev Indonesien anvendt som et egnet land med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina.
(23)
Kommissionen har foreslået dette land i indledningsmeddelelsen, og ingen af de interesserede parter har modsat sig dette valg inden for fristerne.
(24)
Priserne i Indonesien er blevet betragtet som en rimelig erstatning for priserne i Kina, fordi Indonesien har et konkurrencepræget hjemmemarked med stigende import fra Kina og med mindst seks producenter. Det ser desuden ud til, at den vare, der er genstand for undersøgelsen, kun fremstilles i Unionen, Kina og Indonesien. Der er ikke blevet fremlagt bevis for det modsatte i forbindelse med denne undersøgelse.
(25)
Indonesien er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.
2.1.2. Samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter
2.1.2.1. Indledende bemærkninger
(26)
Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter, som begge indgår i koncernen »Rainbow Rich Industries«, der er hjemmehørende i Hong Kong, i forbindelse med denne undersøgelse. De tegnede sig for over halvdelen af eksporten til EU i NUP. Når der ikke tages hensyn til produktions- og salgsmængderne for virksomheder, der ikke er omfattet af proceduren, tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for mere end tre fjerdedele af den samlede kinesiske produktion og næsten halvdelen af den kinesiske kapacitet. Repræsentativiteten med hensyn til eksport til Unionen var på over 80 %. På baggrund af dette samarbejdsniveau blev detaljerede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksportører anvendt som kilde ved vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping fra Kina.
(27)
En af de samarbejdsvillige virksomheder, Golden Time Enterprises (Shenzhen), eksporterede betydelige mængder til Unionen i NUP, mens dens søstervirksomhed, Jintian Enterprises (Nanjing), ikke eksporterede til Unionen efter indførelsen af foranstaltningerne. De oplysninger, som blev indsamlet ved kontrolbesøget hos den virksomhed, som ikke eksporterede, Jintian Enterprises (Nanjing), gav dog et mere nøjagtigt indblik i forholdene på det kinesiske hjemmemarked, hvor både virksomhedens markedsandel og andel af den installerede kapacitet er betydelig.
(28)
I løbet af undersøgelsen hævdede en af de kinesiske virksomheder, at de største producenter på hjemmemarkedet holdte regelmæssige møder for at fastsætte en referencepris for det kinesiske hjemmemarked. Set på baggrund af disse producenters dominerende stilling synes virksomhederne at have held til at fastholde de kinesiske hjemmemarkedspriser på et relativt højt niveau med denne ordning.
2.1.2.2. Normal værdi
(29)
Den normale værdi for Golden Time Enterprises (Shenzhen) blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.
2.1.2.3. Eksportpris
(30)
Eksportprisen for Golden Time Enterprises (Shenzhen) ved salg til Unionen var den pris, om nødvendigt justeret, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til Unionen.
2.1.2.4. Prissammenligning
(31)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til søfragt og indenlandsk transport, forsikring, kreditter, håndtering og emballering.
2.1.2.5. Dumpingmargen
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i den nuværende undersøgelsesperiode på et væsentligt højere niveau end det, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse. Udtrykt i procent af cif-værdien ved Unionens grænse udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 30 % for Golden Time Enterprises.
2.1.3. Andre kinesiske eksporterende producenter
2.1.3.1. Indledende bemærkninger
(33)
Den resterende import fra Kina udgjorde mindre end 5 % af forbruget i Unionen.
(34)
Kommissionen baserede sine konklusioner vedrørende de øvrige kinesiske eksporterende producenter på oplysninger indsamlet i forbindelse med undersøgelsen og officielle statistikker fra Eurostat.
2.1.3.2. Normal værdi
(35)
Den normale værdi for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat til det vejede gennemsnit af de samarbejdsvilliges indonesiske producenters priser ved salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
2.1.3.3. Eksportpris
(36)
Eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev den fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.
2.1.3.4. Prissammenligning
(37)
Det vejede gennemsnit af den eksportpris, der blev fastsat for de resterende kinesiske eksportører, blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af den normale værdi for de kontrollerede indonesiske producenter, ab fabrik og i samme handelsled.
(38)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indenlandsk transport og søfragt, forsikring, håndtering og emballering. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev justeringerne baseret på den samarbejdsvillige kinesiske eksportørs efterprøvede omkostninger.
2.1.3.5. Dumpingmargen
(39)
Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den normale værdi, som beregnet i betragtning 35, og eksportprisen, som beregnet i betragtning 36. De resultater, der er opnået således, tyder helt klart på fortsat dumping i løbet af foranstaltningernes gyldighedsperiode med en dumpingmargen på over 5 %.
2.1.4. Konklusioner vedrørende dumping fra kina
(40)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra Kina i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.
2.2. INDONESIEN
2.2.1. Indledende bemærkninger
(41)
Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter i forbindelse med denne undersøgelse, PT Golden Sari og PT Tunggak Waru Semi. Deres repræsentativitet med hensyn til eksport til Unionen var på mellem 40 % og 60 % i NUP (4).
(42)
De oplysninger, som Kommissionen har indsamlet viste, at der er mindst fire andre producenter af den pågældende vare i Indonesien. Ifølge disse oplysninger tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for ca. en tredjedel af den samlede indonesiske produktion og kapacitet. Samarbejdsvilligheden i Indonesien har derfor været lav i forbindelse med denne undersøgelse.
(43)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 18 er oplysningerne om priser på hjemmemarkedet, priser ved eksport til andre lande og de ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenters produktion og kapacitet i Indonesien baseret på de bedste foreliggende oplysninger, herunder klagen og offentligt tilgængelige oplysninger. De relevante indonesiske myndigheder blev underrettet om anvendelsen af artikel 18 og årsagerne hertil. De indonesiske myndigheder fremsatte ingen bemærkninger i denne forbindelse.
(44)
Kun en af de to samarbejdsvillige virksomheder, PT Golden Sari, eksporterede til Unionen i NUP. Der kunne således ikke fastsættes nogen dumpingmargen for PT Tunggak Waru Semi, da virksomheden ikke eksporterede til Unionen i NUP, men data om virksomheden blev ikke desto mindre anvendt til at indhente oplysninger om bl.a. produktion, kapacitet og eksport til markeder i tredjelande, hvilket gav et mere nøjagtigt indblik i forholdene på Indonesiens hjemmemarked og eksportmarkeder.
2.2.2. Samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenter
2.2.2.1. Normal værdi
(45)
Den normale værdi for PT Golden Sari blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.
2.2.2.2. Eksportpris
(46)
Eksportprisen for PT Golden Sari blev fastsat på grundlag af de eksportpriser, som uafhængige kunder i Unionen havde betalt eller skulle betale i NUP.
2.2.2.3. Prissammenligning
(47)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen ved salg af den pågældende vare i Unionen, ab fabrik og i samme handelsled.
(48)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport og emballering samt kreditomkostninger.
2.2.2.4. Dumpingmargen
(49)
Resultatet af sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen viste, at virksomheden PT Golden Sari ikke havde foretaget dumping i NUP.
2.2.3. Andre indonesiske eksporterende producenter
2.2.3.1. Indledende bemærkninger
(50)
Som omhandlet i betragtning 43 blev dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksportører på grund af det lave samarbejdsniveau for Indonesien fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
2.2.3.2. Normal værdi
(51)
Den normale værdi blev beregnet som det vejede gennemsnit af den normale værdi, der er blevet beregnet for de to samarbejdsvillige producenter.
2.2.3.3. Eksportpris
(52)
Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksportører fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.
2.2.3.4. Prissammenligning
(53)
Den således beregnede vejede gennemsnitlige pris ved eksport til Unionen for Indonesien blev på ab fabrik-niveau sammenlignet med den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige indonesiske producenter.
(54)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport, håndtering og emballering samt kreditomkostninger.
2.2.3.5. Dumpingmargen
(55)
Af sammenligningen mellem den normale værdi og den eksportpris, som var blevet beregnet som anført ovenfor, fremgik det, at der fandt dumping sted. Den konstaterede dumpingmargen udgjorde næsten 30 % af cif-importprisen, Unionens grænse.
2.2.4. Konklusioner vedrørende dumping fra indonesien
(56)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra en betydelig del af de indonesiske producenter i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.
3. UDVIKLING I IMPORTEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
(57)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, når de gældende foranstaltninger over for Kina og Indonesien eventuelt udløber.
(58)
For at fastslå om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, hvis foranstaltningerne ophæves, undersøgte Kommissionen de foreliggende oplysninger om eksportørernes situation og markedsforholdene. Analysen blev hovedsageligt baseret på oplysningerne i de samarbejdsvillige producenters besvarelser af spørgeskemaet, som var blevet efterprøvet ved kontrolbesøgene hos virksomhederne. Der er også blevet anvendt andre informationskilder, herunder Eurostats importstatistikker og officielle eksport- og markedsstatistikker fra de pågældende lande.
3.1. KINA
3.1.1. Indledende bemærkninger
(59)
Som omhandlet i betragtning 26 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for over tre fjerdedele af den kinesiske produktion i NUP. På grund af den høje grad af samarbejdsvilje blev det besluttet, at der kunne indsamles pålidelige oplysninger om eksporten af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode direkte fra den eksporterende producent. Mere generelt er der blevet indsamlet oplysninger vedrørende det kinesiske hjemmemarked hos begge de kontrollerede producenter.
(60)
Der mindes om, at undersøgelsen viste, at dumpingen fra de kinesiske virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsatte på et niveau, der er betragteligt højere end det niveau, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
3.1.2. Uudnyttet kapacitet og lagre
(61)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har indhentet i forbindelse med undersøgelsen, er den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet i Kina hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, mange gange større end markedet i Unionen. Undersøgelsen har vist, at forbruget på hjemmemarkedet i Kina sandsynligvis ikke i noget væsentligt omfang kan absorbere denne uudnyttede kapacitet.
(62)
En af de kinesiske producenter hævdede, at han havde til hensigt at mindske sin produktionskapacitet væsentligt efter NUP. Der blev dog ikke forelagt håndgribelige beviser herfor. Selv om dette teoretisk set kunne medføre et fald i kapaciteten i Kina, ville det ikke desto mindre skabe et incitament for de øvrige kinesiske producenter til i højere grad at udnytte deres uudnyttede tilgængelige kapacitet for at udfylde det hul, der vil opstå i den kinesiske eksport.
(63)
Desuden kan markederne i andre tredjelande kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina. For det første forhindrer en lang række store landes lovgivning import af den pågældende vare (bl.a. USA, Indien, Japan, Mexico, Sydkorea og hele Mellemøsten). Desuden er det ifølge de oplysninger, som er blevet indhentet i forbindelse med undersøgelsen, ikke sandsynligt, at de øvrige betydelige markeder for natriumcyclamat (Sydamerika, Sydafrika og Asien) vil vokse betragteligt de kommende år. Markedet i Unionen vil derfor fortsat være af central betydning, da det er attraktivt ikke alene på grund af størrelsen, men også fordi der findes velkendte og veletablerede distributionskanaler for import af varen.
(64)
Sluttelig blev det overvejet, om de pågældende virksomheder kunne udnytte den overskydende kapacitet til fremstilling af andre varer. Dette er dog ikke sandsynligt, da de kontrollerede producenter ikke fremstiller andre varer i betydelige mængder, og der findes ikke bevis for, at det ville være let for andre kinesiske producenter af natriumcyclamat at gå over til fremstilling af andre varer.
(65)
Ovenstående tyder på, at der fortsat vil komme store eksportmængder fra Kina til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.1.3. Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det kinesiske hjemmemarked
(66)
Kommissionen konstaterede, at de store mængder import fra Kina i Unionen blev solgt til priser, som var lavere end priserne på det kinesiske hjemmemarked. På baggrund af den kinesiske dumpingimports omfang og markedsandel må salgspriserne for denne import betragtes som referenceprisen i Unionen: Andre kinesiske eksportører, som ønsker at sælge betydelige mængder på markedet ville efter al sandsynlighed også fastsætte deres priser på dette lave niveau og således foretage dumping.
3.1.4. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det kinesiske hjemmemarked
(67)
Kommissionen sammenlignede efterprøvede priser ved eksport fra Kina til tredjelande med efterprøvede priser på det kinesiske hjemmemarked for at foretage en nærmere undersøgelse af kinesiske eksportørers prisadfærd, hvis foranstaltningerne standses.
(68)
Det blev konstateret, at priserne ved eksport til tredjelande konsekvent var lavere end priserne på hjemmemarkedet og i tråd med priserne ved eksport til EU, hvilket understreger, at der findes et adfærdsmønster, der er baseret på dumping, og som synes at være strukturelt i denne sektor i Kina.
3.1.5. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen
(69)
Kommissionen sammenlignede priserne ved eksport fra Kina til tredjelande med de fremherskende priser i Unionen for at fastslå, om der ville være et incitament til at gå over til at eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne standses.
(70)
Kinas priser ved eksport til tredjelande var stort set i overensstemmelse med prisniveauet i Unionen. Dette bekræfter, at det ikke er sandsynligt, at kinesiske eksportører vil gå over til at eksportere til andre markeder end markedet i Unionen.
3.1.6. Konklusion vedrørende kina
(71)
Vurderingen af ovennævnte faktorer viste, at de eksportører, som er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat eksporterer meget betragtelige mængder af den pågældende vare til Unionen til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande foretages også til dumpingpriser, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. Priserne på det kinesiske hjemmemarked er høje, og der findes ikke tegn på, at de vil falde inden for en overskuelig fremtid. På grund af de kinesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har kinesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge endnu større mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(72)
På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Kina sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3.2. INDONESIEN
3.2.1. Indledende bemærkninger
(73)
Som beskrevet i betragtning 42 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig ikke for størstedelen af den indonesiske produktion og kapacitet, og artikel 18 er derfor blevet anvendt.
(74)
Der mindes også om, at det i forbindelse med undersøgelsen blev konkluderet, at dumpingen fra de ikke-samarbejdsvillige producenter i Indonesien fortsatte i NUP.
3.2.2. Uudnyttet kapacitet og lagre
(75)
I løbet af denne undersøgelse blev det fastslået, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien har en størrelse svarende til mere end tre fjerdedele af markedet i Unionen. Selv hvis den samarbejdsvillige eksportør udelukkes, vil den resterende uudnyttede kapacitet stadig have en størrelse svarende til næsten halvdelen af markedet i Unionen. Officielle indonesiske statistikker viser, at indonesiske producenter synes at miste markedsandele både på hjemmemarkedet og på det internationale marked på grund af kinesiske konkurrenters aggressive prispolitik. Det er derfor sandsynligt, at Indonesiens uudnyttede tilgængelige kapacitet vil vokse yderligere i den nærmeste fremtid.
(76)
Det blev undersøgt, om Indonesiens samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet kunne absorberes gennem salg til tredjelande, men som konkluderet i betragtning 63 forventes det ikke, at tredjelandenes markeder i noget væsentligt omfang kan absorbere den eksisterende overskydende kapacitet. Det blev også undersøgt, om den overskydende kapacitet kunne absorberes gennem salg på hjemmemarkedet. Som nævnt ovenfor er indonesiske producenters markedsandel på hjemmemarkedet dog faldende ifølge officielle indonesiske data, hvilket skyldes presset fra kinesisk import. Sluttelig blev muligheden for at gå over til fremstilling af andre tilsvarende varer overvejet; af samme årsag, som er omhandlet i betragtning 64, er det dog ikke sandsynligt, at den overskydende kapacitet kan udnyttes til dette formål.
(77)
Det konkluderes, at den store (og stigende) uudnyttede kapacitet i Indonesien i betragteligt omfang vil blive rettet mod Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2.3. Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det indonesiske hjemmemarked
(78)
Priserne på det indonesiske hjemmemarked er højere end priserne på markedet i Unionen på trods af det stigende pres fra kinesisk eksport på det indonesiske marked. Da de kinesiske priser for en så homogen vare er lave ved import til Unionen, vil disse priser være de referencepriser, som de indonesiske eksportører efter al sandsynlighed vil tilpasse deres priser til, og de vil således foretage dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Denne overvejelse gælder både samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige eksportører.
(79)
Hvis foranstaltningerne kun udløber for Indonesien og ikke for Kina, vil dette gøre markedet i Unionen endnu mere attraktivt for indonesiske producenter, hvad angår priser. Uden antidumpingtold vil de rent faktisk være i stand til øge deres priser for at udnytte, at de kinesiske eksportører stadig skal betale antidumpingtold. Det bør tilføjes, at med et tilsvarende scenario, for så vidt angår priser og prisforskelle mellem kinesiske og indonesiske eksportører, i forbindelse med den oprindelige undersøgelse eksporterede de indonesiske eksportører betydelige mængder til EU.
(80)
Sluttelig bør det også bemærkes, at den indonesiske eksport til EU er faldet konstant efter indførelsen af foranstaltninger, hvilket styrker konklusionen om, at de indonesiske eksportører ikke er i stand til eller villige til at sælge betydelige mængder på markedet i Unionen uden at dumpe priserne.
3.2.4. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det indonesiske hjemmemarked
(81)
Det er blevet konstateret, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters efterprøvede priser ved eksport til tredjelande er højere end priserne på det indonesiske hjemmemarked.
(82)
Det var ikke muligt at tilvejebringe oplysninger om de enkelte ikke-samarbejdsvillige eksportører i forbindelse med undersøgelsen. De til rådighed værende officielle indonesiske statistikker om de gennemsnitlige eksportpriser for al indonesisk eksport synes at være unøjagtige i absolutte tal, idet eksportpriserne er stærkt overdrevne. Ikke desto mindre kan det af de samme statistikker udledes, at priserne ved eksport til tredjelande synes at være lavere end priserne ved eksport til Unionen. Dette tyder på, at i det mindste en betragtelig del af den indonesiske eksport til tredjelande også dumpes. De indonesiske eksportstatistikker viser under alle omstændigheder et markant fald i eksportmængderne, hvilket understreger, at med det nuværende prisniveau lider de indonesiske eksportører under konkurrencen fra Kina.
3.2.5. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i unionen
(83)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige producents priser ved eksport til tredjelande generelt var højere end priserne i Unionen. For så vidt angår de øvrige indonesiske producenter, giver de foreliggende officielle indonesiske statistikker dog et billede, der viser den modsatte situation. Dette tyder på, at en betydelig del af de indonesiske eksportører også foretager dumping, når de eksporterer til tredjelande.
(84)
Denne forskel mellem priserne ved eksport til Unionen og priserne ved eksport til resten af verden understreger, at de indonesiske eksportører har et incitament til at omdirigere eksport til Unionen. Dette vil i endnu højere grad gøre sig gældende, hvis foranstaltningerne over for import med oprindelse i Kina får lov at udløbe.
3.2.6. Konklusion vedrørende indonesien
(85)
Vurderingen af faktorerne ovenfor viste, at den indonesiske eksport i væsentligt omfang er blevet foretaget til dumpingpriser i Unionen og på tredjelandes markeder, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. På grund af de indonesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har indonesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge store mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(86)
På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Indonesien sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
4. BEMÆRKNINGER FREMSAT EFTER FREMLÆGGELSEN
(87)
De indonesiske myndigheder reagerede ikke på meddelelsen om, at artikel 18 kan blive anvendt på ikke-samarbejdsvillige producenter, inden den fastsatte frist. Efter fremlæggelsen hævdede de indonesiske myndigheder og en af de indonesiske samarbejdsvillige producenter imidlertid, at de to samarbejdsvillige indonesiske producenter tegner sig for en betydelig del af den indonesiske industri. Parterne hævdede, at som følge heraf bør Indonesiens grad af samarbejdsvilje anses for at være betydelig, og artikel 18 bør ikke anvendes. Desuden har ovennævnte parter hævdet, at en lang række indonesiske producenter ikke var i stand til at samarbejde, da de ikke eksporterede til Unionen i NUP. Sluttelig blev det hævdet, at da én af de samarbejdsvillige producenter tegner sig for en ekstremt stor del af den indonesiske eksport, bør disse samarbejdsvillige producenter betragtes som repræsentative for de samarbejdsvillige producenter, og det blev hævdet at foranstaltningerne for Indonesien bør udløbe, da der ikke blev konstateret dumping for denne virksomhed.
(88)
Det bør præciseres, at artikel 18 ikke er blevet anvendt på de samarbejdsvillige producenter, og at der er blevet taget fuldt ud hensyn til disse producenters oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. Hvad angår anvendelse af artikel 18 på de resterende indonesiske producenter, følger det, at Kommissionens tjenestegrene ikke har haft andet valg end at anvende de bedste foreliggende oplysninger, da der ikke forelå oplysninger fra disse parter. Der bør mindes om, at Kommissionens tjenestegrene for at vurdere sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping i forbindelse med udløbsundersøgelser også skal vurdere aspekter vedrørende hele det eksporterende lands industri, herunder f.eks. kapacitet på hjemmemarkedet, produktion og priser samt eksport til tredjelande.
(89)
Da de indonesiske produktionsvirksomheder, som ikke samarbejdede, tegner sig for en stor del af den indonesiske industri, hvad angår eksport til Unionen samt produktion og eksport til tredjelande, bekræfter Kommissionen, at artikel 18 anvendes på ikke-samarbejdsvillige indonesiske producenter, jf. betragtning 43.
(90)
Hvad angår anmodningen om ophævelse af foranstaltningerne over for indonesisk eksport, bør det bemærkes, at de indonesiske myndigheder ikke forelagde oplysninger, som kunne ændre Kommissionens konklusion om den samarbejdsvillige eksportørs repræsentativitet, som svarer til 40-60 % af den samlede indonesiske eksport i NUP, jf. betragtning 41. Den samarbejdsvillige eksportør, for hvem der ikke blev konstateret dumping, kunne således ikke betragtes som repræsentativ for hele den indonesiske eksport. Resten af den indonesiske eksport er blevet foretaget til dumpingpriser, jf. betragtning 55. Konklusionen om, at der fortsat var tale om dumping, for så vidt angår denne del af den indonesiske eksport, bekræftes derfor. At der ikke fortsat forekommer dumping er desuden ikke som sådan tilstrækkelig årsag til at ophæve antidumpingforanstaltningerne, hvis det konstateres, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, som det er tilfældet i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. Det blev konkluderet, at anmodningen om at ophæve foranstaltningerne, fordi den samarbejdsvillige indonesiske eksportør ikke foretager dumping, ikke kunne efterkommes.
(91)
De indonesiske myndigheder og en af de samarbejdsvillige indonesiske producenter har desuden anmodet om, at de nøjagtige tal for den samlede indonesiske eksport til Unionen oplyses. Der skal dog mindes om, at indeksering af disse oplysninger (jf. noten til betragtning 41) var nødvendig for at beskytte den indonesiske eksporterende producent mod fremlæggelse af følsomme forretningsoplysninger. Markedets begrænsede størrelse og det begrænsede antal interesserede parter berettiger indeksering af disse tal. Samlet set er der god grund til at bevare fortroligheden, og anmodningen om at fremlægge tallene for den samlede indonesiske eksport til Unionen kan derfor ikke imødekommes.
5. KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET DUMPING
(92)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at det er sandsynligt, at dumpingen fra begge de lande, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, vil fortsætte, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(93)
I Unionen fremstilles natriumcyclamat kun af den ansøgende producent, Productos Aditivos S.A. Denne virksomhed blev derfor anset for at udgøre EU-erhvervsgrenen som defineret i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-FORBRUGET
(94)
Oplysningerne om EU-forbruget blev vurderet på grundlag af den kumulerede mængde af den pågældende vare, der blev importeret til Unionen ifølge Eurostats statistikker, og EU-erhvervsgrenens samlede efterprøvede salg på EU-markedet. Under hensyntagen til, at disse data stammer fra to kilder, og at ansøgerens salg er fortroligt, beskrives udviklingen i forbruget ved hjælp af indekstal nedenfor.
(95)
Unionens forbrug af natriumcyclamat var på mellem 5 000 og 7 000 tons i den betragtede periode. Det steg med 6 % mellem 2005 og 2006 og med 15 % mellem 2006 og 2007. Det faldt med 18 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
106
122
103
3. IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
3.1. KUMULERING
(96)
Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge nævnte artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare.
(97)
Det blev i den forbindelse først konstateret, at dumpingmargenerne for hvert land lå over ubetydelighedsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Importmængden fra Kina og Indonesien repræsenterede således 50 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Ved beregningen af importmængden er der blevet set bort fra ikke-dumpet import.
(98)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Unionen fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af EU-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da varerne ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da brugerne opfatter dem som stort set indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler. Priserne for henholdsvis import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien var også i samme størrelsesorden. Det blev desuden konstateret, at disse priser underbød EU-erhvervsgrenens priser, når de blev sammenlignet i samme handelsled.
(99)
På baggrund af ovenstående blev det konkluderet, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt, for så vidt angår import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien, og at virkningerne af importen fra de to lande burde vurderes kumulativt.
3.2. DUMPINGIMPORTENS STØRRELSE OG MARKEDSANDEL
(100)
Der var følgende udvikling i dumpingimporten fra Kina og Indonesien og markedsandelen i den betragtede periode:
Tabel 2
Dumpingimport i alt
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
109
198
195
Tabel 3
Dumpingimportens markedsandel
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Mængden af og markedsandelen for dumpingimporten blev næsten fordoblet i den betragtede periode.
3.3. PRISUDVIKLING OG PRISADFÆRD FOR SÅ VIDT ANGÅR IMPORTEN AF DEN PÅGÆLDENDE VARE
3.3.1. Prisudvikling
(102)
Den gennemsnitlige pris på import fra de pågældende lande udviklede sig som følger i den undersøgte periode:
Tabel 4
Gennemsnitspriser på dumpingimporten
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Kilden til tabel 4 er tilgængelige statistiske data, herunder data fra Eurostat. Den generelle tendens i priserne ved import til Unionen viser en stigning indtil 2007 og derefter et fald til under niveauet for 2005 i NUP.
3.3.2. Prisunderbud
(104)
Med henblik på at fastslå prisunderbuddet baserede Kommissionen sin analyse på oplysninger, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina havde fremsendt i løbet af undersøgelsen. Prisunderbuddet for andre virksomheder fra både Kina og Indonesien, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev fastslået ved hjælp af oplysninger fra Eurostat.
(105)
Metoden til beregning af prisunderbuddet følger den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Importpriserne, inkl. antidumpingtolden, hos de eksporterende producenter blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for de samme varekvaliteter i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Unionens grænse, plus antidumpingtold og toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og afslag.
Tabel 5
Prisunderbud
2008 (NUP)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Andre virksomheder
3,2 %
Indonesien:
-
Andre virksomheder
18,7 %
4. IMPORT FRA ANDRE LANDE
Importen fra andre tredjelande var ubetydelig (mindre end 50 tons om året) i den betragtede periode og kan derfor ikke have haft virkninger for EU-erhvervsgrenens situation.
5. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
(106)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i perioden fra 2005 til NUP.
(107)
Oplysningerne om EU-erhvervsgrenen måtte indekseres, da der er tale om fortrolige forretningsoplysninger.
5.1. PRODUKTION, PRODUKTIONSKAPACITET OG KAPACITETSUDNYTTELSE
(108)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 13 % fra 2005 til NUP. Eftersom produktionskapaciteten forblev uændret i samme periode, faldt kapacitetsudnyttelsen med 10 % i takt med udviklingen i produktionen.
Tabel 6
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Produktionskapacitet
100
100
100
100
Produktionsmængde
100
106
88
87
Kapacitetsudnyttelse
100
106
88
87
5.2. SALG I EU
(109)
Dataene i tabel 7 viser et klart fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde. Denne situation forværres af, at det samlede forbrug som vist i tabel 1 steg med 3 % i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt markant mellem 2005 og NUP. Dette står i modsætning til den konstant stigende markedsandel (jf. betragtning 100) for kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien i hele den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen øgede ganske vist sine salgspriser pr. enhed på baggrund af faldet i mængder. Samlet set havde EU-erhvervsgrenen dog stadig tab på sit salg af natriumcyclamat i NUP på trods af stigningen i enhedssalgspriserne.
Tabel 7
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Salgsmængde
100
93
81
72
Markedsandel
100
88
66
70
Salgspris pr. enhed
100
100
108
123
5.3. LAGRE
(110)
Der var store udsving i EU-producentens lagerbeholdning mellem 2005 og NUP, og den faldt med næsten 50 % i den betragtede periode.
Tabel 8
Indeks
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Lagerbeholdninger (ton)
100
113
29
53
5.4. RENTABILITET
(111)
På trods af en lille forbedring overordnet set forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet konstant negativ i den betragtede periode.
5.5. BESKÆFTIGELSE, PRODUKTIVITET OG LØNNINGER
(112)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 19 % i den betragtede periode. Produktiviteten pr. ansat (fastsat på grundlag af antal producerede ton pr. ansat) steg. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager steg med 5 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 9
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Beskæftigelse
100
88
91
81
Arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager
100
99
81
105
Produktivitet (pr. arbejdstager)
100
121
97
107
5.6. INVESTERINGER OG INVESTERINGSAFKAST
(113)
I den betragtede periode faldt investeringerne med næsten 50 %, hvilket afspejler den overordnet set negative situation for EU-producenten. Investeringsafkastet udtrykt som forholdet mellem den eneste EU-producents nettooverskud og den bogførte bruttoværdi af producentens anlægsaktiver afspejler udviklingen i rentabiliteten. Det faldt markant - med næsten 80 % - i den betragtede periode.
Tabel 10
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Investeringer
100
44
7
53
Investeringsafkast
100
54
20
21
5.7. LIKVIDITET OG EVNE TIL AT REJSE KAPITAL
(114)
EU-erhvervsgrenens likviditet kunne kun vurderes i forhold til dens samlede aktiviteter. Den var stadig svagt positiv i 2005, men blev forringet i den efterfølgende periode og blev negativ i resten af den betragtede periode. Det blev også vanskeligere for EU-erhvervsgrenen at rejse kapital på grund af de tab, som den led i den betragtede periode.
5.8. DUMPINGENS STØRRELSE
(115)
Dumpingen fra begge de pågældende lande fortsatte i NUP, dog med undtagelse af den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent. På baggrund af den samlede eksporterede mængde og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande kan virkningerne ikke anses for at være ubetydelige.
5.9. GENREJSNING EFTER TIDLIGERE DUMPING
(116)
Der blev indført antidumpingforanstaltninger over for importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien i marts 2004. I denne periode blev der kun registreret en delvis genrejsning blandt EU-producenterne, jf. ovenfor.
5.10. KONKLUSION OM SKADE
(117)
Mængden af lavprisimport fra Kina og Indonesien på EU-markedet steg markant. Visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen viser tegn på genrejsning, mens andre tyder på en negativ udvikling.
(118)
Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for den eneste EU-producent samt størrelsen af dumpingimporten fra Kina og Indonesien og det betydelige prisunderbud, der er blevet konstateret, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.
6. VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE OG VIRKNINGERNE AF ANDRE FAKTORER
6.1. VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
(119)
Som omhandlet i betragtning 100 er den kumulerede mængde og markedsandel for dumpingimport fra de pågældende lande blevet næsten fordoblet i den betragtede periode. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud for begge de pågældende lande. På baggrund af det tydelige tidsmæssige sammenfald mellem den forringede situation for EU-erhvervsgrenen og den omfattende stigning i kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien har denne import forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Dumpingimporten fra Kina og Indonesien har vundet frem på EU-markedet og vundet betydelige markedsandele fra EU-producenten.
6.2. VIRKNINGER AF ANDRE FAKTORER
(120)
Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenten har lidt, med henblik på at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
6.2.1. Virkninger af ikke-dumpet import fra kina og indonesien
(121)
Mængden af ikke-dumpet import fra Kina og Indonesien faldt løbende i den betragtede periode. Priserne på denne import var konsekvent højere end priserne på dumpingimporten. Den ikke-dumpede import fra Kina og Indonesien har af disse årsager ikke bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
6.2.2. Resultater på eksportmarkeder
(122)
EU-producentens eksportsalg til lande uden for EU tegnede sig for under 25 % af producentens samlede salg. I modsætning til salget i Unionen er eksportsalgets rentabilitet blevet forbedret i løbet af den betragtede periode, og det kan således ikke have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
6.2.3. Udsving i råvarepriser
(123)
Udsving i priserne på de råvarer, der anvendes til natriumcyclamat, kan i et vist omfang have haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens resultater. Denne faktor er dog ikke tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der er lidt, og dumpingimporten. Sidstnævnte bør være blevet påvirket af råvarepriserne i samme omfang som EU-producentens omkostninger, da der er en stærk sammenhæng mellem disse og priserne på olie og urinstof.
6.2.4. Ændringer i forbrugsmønstrene
(124)
Ændringer i forbrugsmønstrene med nye varer på markedet har ikke haft mærkbare virkninger for forbruget af natriumcyclamat. Det ser rent faktisk ud til, at natriumcyclamat ikke direkte kan erstattes med disse nye varer.
6.3. KONKLUSION
(125)
Det konkluderes derfor, at dumpingimport fra Kina og Indonesien har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at ingen andre faktorer har brudt årsagssammenhængen.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. KONSEKVENSER AF DEN FORVENTEDE MÆNGDE OG PRISMÆSSIGE VIRKNINGER FOR EU-ERHVERVSGRENEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
(126)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra de lande, som er genstand for den fornyede undersøgelse, vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
(127)
I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.
1.1. KINA
(128)
Som konkluderet i betragtning 40 eksporterer de kinesiske eksportører, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande synes også at blive foretaget til dumpingpriser, hvilket tyder på, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.
(129)
En analyse af den tilgængelige kapacitet i Kina har vist, at den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er mange gange større end markedet i Unionen (jf. betragtning 61). Markederne i andre tredjelande kan kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina (jf. betragtning 63). Kinesiske eksporterende producenter har derfor et incitament til at rette store eksportmængder til dumpingpriser mod markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves (jf. betragtning 65).
(130)
De betydelige dumping- og underbudsniveauer, der er konstateret, antyder, at ovennævnte eksportmængder til EU vil blive solgt til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger.
(131)
De kombinerede virkninger af disse mængder og priser vil være af et omfang, der kan føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation. Et sådant scenario vil efter al sandsynlighed føre til yderligere pristryk og/eller en reduktion af EU-erhvervsgrenens produktion og salg. EU-erhvervsgrenens finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvilket vil føre til øget skade. En sådan udvikling vil sandsynligvis medføre, at den eneste EU-producent må lukke.
1.2. INDONESIEN
(132)
Undersøgelsen har vist, at dumpingen fra Indonesien fortsatte i NUP. Undersøgelsen har også vist, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien svarer til mere end tre fjerdedele af EU-markedets størrelse og sandsynligvis vil blive endnu større i den nærmeste fremtid, jf. betragtning 75. Da der ikke er tegn på, at andre markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne overskydende kapacitet, kan dette medføre en stigning i lavpriseksporten til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(133)
Som det var tilfældet for Kina, tyder de konstaterede betydelige dumping- og underbudsniveauer på, at ovennævnte mængder vil blive eksporteret fra Indonesien til Unionen til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger. Ligeledes vil de kombinerede virkninger af disse mængder og priser i sig selv være af et omfang, der kan føre til yderligere forværring af EU-producenternes allerede vanskelige situation og vil formentlig medføre, at den eneste EU-producent må lukke. Som det var tilfældet for Kina, synes den indonesiske eksport til andre tredjelande også at være dumpet, da priserne ligger under priserne ved eksport til Den Europæiske Union, hvilket også viser et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.
2. KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SKADE
(134)
EU-erhvervsgrenen har i mange år lidt under følgerne af dumpingimport og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(135)
Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Fortsat skade er i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne.
(136)
Resultaterne vedrørende importen viser, at der sandsynligvis fortsat vil importeres store mængder til dumpingpriser, og at pristrykket sandsynligvis vil forværre konkurrencen mellem dumpingimporteret og EU-produceret natriumcyclamat. Undersøgelsen har også vist, at der ikke er nogen faktorer, der kan bryde den stærke årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.
(137)
Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret, og den eneste EU-producent vil blive truet på sin eksistens.
(138)
Det konkluderes derfor, at der på grund af dumpingimporten fra Kina og Indonesien er stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil blive forvoldt skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. INDLEDNING
(139)
Det blev i medfør af grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. den ansøgende EU-producents, importørernes, leverandørernes og brugernes interesser.
2. DEN ANSØGENDE EU-PRODUCENTS INTERESSER
(140)
Hvad angår den eneste EU-producent, skal det bemærkes, at virksomheden var havnet i en tabsgivende situation, fordi den havde svært ved at konkurrere med de lave priser på dumpingimporten, hvis markedsandel allerede var betydelig i begyndelsen af den betragtede periode og derefter steg betragteligt i løbet af den nævnte periode.
(141)
Det anses, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-producenten, som så i det mindste skulle blive i stand til at øge mængden og måske salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i sit produktionsanlæg. Omvendt vil foranstaltningernes bortfald sætte en stopper for genrejsningen og medføre fortsat skade eller endog forværring af den skade, som EU-producenten har lidt. Det ville være en alvorlig trussel mod EU-producentens muligheder for overlevelse, den kan følgelig blive tvunget til at lukke, og udbuddet og konkurrencen på markedet ville således blive formindsket.
3. IMPORTØRERNES INTERESSER
(142)
Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt et spørgeskema til 20 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Tre importører svarede, at de ikke længere var aktive på markedet for den pågældende vare. To andre importører besvarede spørgeskemaet. De samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører tegnede sig for 7 % af den samlede import af den pågældende vare.
(143)
I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at det er af afgørende betydning, at der findes en række forskellige leverandører af natriumcyclamat. Importørerne er nødt til at benytte leverandører fra både Asien og Europa af hensyn til kvaliteten og fødevaresikkerheden.
4. BRUGERNES INTERESSER
(144)
Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt spørgeskemaer til 13 potentielle brugere, men kun to af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen.
(145)
Fødevare- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien er de største aftagere af den pågældende vare i Unionen. Efterspørgslen efter den pågældende vare afhænger derfor af situationen i disse industrier.
(146)
De brugere, som gav sig til kende, havde solide fortjenstmargener på varer i senere omsætningsled, hvori natriumcyclamat indgår. Antidumpingtoldens virkninger for deres samlede omkostninger var rent faktisk så begrænsede (under 1 %), at de gældende foranstaltninger ikke havde urimeligt store virkninger for dem.
5. LEVERANDØRERNES INTERESSER
(147)
Der blev fremsendt spørgeskemaer til otte potentielle leverandører, men ingen af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen. Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at deres forretningsaktiviteter, hvad angår natriumcyclamat, er ret ubetydelige. Yderligere forværring af den eneste EU-producents situation kan have visse negative, om end begrænsede, følger for den eneste producents leverandører af råvarer. Af disse årsager er det ikke urimeligt at antage, at foranstaltningerne også vil være til fordel for leverandørindustrien, da de vil hjælpe den med at bevare en kunde.
6. KONKLUSION VEDRØRENDE UNIONENS INTERESSER
(148)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(149)
På baggrund af ovennævnte konklusioner bør de gældende foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Indonesien opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien.
2. Den endelige antidumpingtold for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:
Land
Virksomhed
Toldsats
(EUR pr. kg)
Tarictillægskode
Folkerepublikken Kina
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina
0,11
A473
Alle andre virksomheder
0,26
A999
Indonesien
Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien
0,24
A502
Alle andre virksomheder
0,27
A999
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (5), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af nærværende artikels stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 3. juni 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 492/2010,
annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET
(1)
Neuvosto otti käyttöön polkumyyntiä koskevan tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen 8 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta, molemmat yhdessä jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.
2. TÄMÄ TUTKIMUS
2.1 TARKASTELUPYYNTÖ
(2)
Productos Aditivos SA, natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa, esitti 11 päivänä joulukuuta 2008 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön.
(3)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
2.2 MENETTELYN VIREILLE PANEMINEN
(4)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, mistä syystä se pani vireille tutkimuksen perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 10 päivänä maaliskuuta 2009Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3) asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
2.3 TUTKIMUSAJANJAKSO
(5)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
3. TUTKIMUKSEN OSAPUOLET
(6)
Komissio ilmoitti virallisesti pyynnön esittäneelle unionin tuottajalle, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, Kiinan ja Indonesian tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille sekä asianomaisten maiden viranomaisille voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.
(7)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, mutta mikään taho ei toimittanut tällaista pyyntöä komissiolle.
(8)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa oleville Kiinan ja Indonesian vientiä harjoittaville tuottajille. Kaksi kiinalaista yritystä, jotka molemmat kuuluivat Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industrial Ltd -yritysryhmään, ja kaksi indonesialaista yritystä ilmoitti olevansa halukkaita toimimaan yhteistyössä ja vastasi polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen.
(9)
Kaksi muuta kiinalaista tuottajaa, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited, and Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, ilmoittautui. Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että nämä yritykset eivät harjoittaneet polkumyyntiä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi Fang Da Food Additive (Shenzhen) ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) eivät ole tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena.
4. SAATUJEN TIETOJEN TARKISTAMINEN
(10)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
4.1
VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT KIINASSA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd, Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd, Nanjing
-
ja etuyhteydessä oleva yritys Rainbow Rich Industrial Ltd, Hongkong.
4.2
VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT INDONESIASSA:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3
UNIONIN TUOTANNONALAN TUOTTAJA:
-
Productos Aditivos SA, Espanja.
4.4
ETUYHTEYDETÖN TUOJA/KAUPPIAS:
-
Beneo Palatinit GmbH, Saksa.
4.5
KÄYTTÄJÄ
-
Schweppes International Ltd, Alankomaat.
5. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(11)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella polkumyyntitullien käyttöönottoa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.
(12)
Perusasetuksen säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(13)
Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta ja Indonesiasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(15)
Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tässä tarkastelussa vahvistettiin, natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, joka on sallittu Euroopan unionissa ja monissa muissa maissa vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien elintarvikkeiden ja juomien makeutusaineena. Sitä käytetään laajalti lisäaineena elintarviketeollisuudessa samoin kuin pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa.
2. SAMANKALTAINEN TUOTE
(16)
Alkuperäisen tutkimuksen tavoin osoitettiin, että Kiinassa ja Indonesiassa tuotetulla ja unioniin myydyllä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin pyynnön esittäjän tuottamalla ja unionin markkinoilla myymällä tuotteella tai Indonesiassa tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella; Indonesia toimi myös vertailumaana vahvistettaessa Kiinalle normaaliarvoa.
(17)
Tämän vuoksi kaikkien näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. ALUSTAVAT HUOMIOT
(18)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Mainitun artiklan mukaisesti tehdyissä tutkimuksissahan ei tarkastella markkinatalouskohtelua.
(19)
Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samoja yleisiä menetelmiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, edellyttäen että olosuhteet eivät olleet muuttuneet. Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämiseksi vakiokäytännön mukaisesti liiketoimiin sovellettiin otantaa käyttämällä tietoja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiselta neljältä kuukaudelta, joista kukin oli vuosineljänneksen viimeinen kuukausi. Tulos varmennettiin analysoimalla myös eräitä muita liiketoimia. Mikään toimija ei vastustanut tätä toimintatapaa.
(20)
Eurostatin tietojen mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin tuotiin tarkasteltavana olevaa tuotetta 3 000-5 000 tonnia. Siitä yli 90 prosenttia tuli Kiinasta ja loput Indonesiasta. Muista maista ei ilmoitettu käytännöllisesti katsottuna lainkaan tuontia.
2. POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUNUT TUONTI TUTKIMUSAJANJAKSON AIKANA
2.1 KIINA
2.1.1 Vertailumaa
(21)
Kiinan normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti lukuun ottamatta niitä yrityksiä, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa.
(22)
Aiemmassa tutkimuksessa käytettiin Indonesiaa markkinatalousmaana, jonka perusteella määritettiin Kiinaa koskeva normaaliarvo.
(23)
Komissio ehdotti tätä valintaa vireillepanoilmoituksessa, eikä mikään osapuoli vastustanut sitä asetetussa määräajassa.
(24)
Indonesian hintojen katsottiin soveltuvan Kiinan hintojen kohtuulliseksi korvikkeeksi, koska Indonesiassa on kilpaillut kotimarkkinat, joilla tuonti Kiinasta on lisääntymässä ja joilla toimii ainakin kuusi tuottajaa. Lisäksi vaikuttaa siltä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan vain unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Tutkimuksessa ei ole tullut esiin vastakkaista näyttöä.
(25)
Sen vuoksi Indonesiaa on käytetty markkinataloutta toteuttavana vertailumaana tässä tarkastelussa.
2.1.2 Yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.1.2.1 Alustavat huomiot
(26)
Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, jotka kuuluvat samaan Hongkongissa sijaitsevaan Rainbow Rich Industries -yritysryhmään. Niiden osuus unioniin suuntautuvasta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli puolet. Jos ei oteta huomioon niiden yritysten tuotanto- ja myyntimääriä, jotka eivät olleet menettelyn kohteena, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan kokonaistuotannosta oli yli kolme neljäsosaa ja sen kapasiteetista lähes puolet. Unioniin suuntautuvan viennin osalta edustavuus oli yli 80 prosenttia. Näin kattavan yhteistyöasteen vuoksi yhteistyössä toimineilta viejiltä saatuja yksityiskohtaisia tietoja käytettiin pohjana arvioitaessa Kiinasta peräisin olevan vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä.
(27)
Yksi yhteistyössä toimineista yrityksistä, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vei merkittäviä määriä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas sen sisaryritys Jintian Enterprises (Nanjing) ei vienyt lainkaan EU:hun toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Jintian Enterprises (Nanjing) -yrityksen, jolla ei ollut vientiä, paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa kerätyistä tiedoista saatiin kuitenkin tarkempi kuva Kiinan tuotantokapasiteetista ja kotimarkkinoista, joilla kyseisellä yrityksellä on merkittävä markkinaosuus.
(28)
Tutkimuksen aikana yksi kiinalainen yritys väitti, että suurimmat kotimaiset tuottajat pitävät säännöllisiä kokouksia, joissa ne vahvistavat viitehinnan Kiinan kotimarkkinoilla. Näiden tuottajien hallitsevan aseman vuoksi järjestelyllä onnistutaan pitämään Kiinan kotimarkkinahinnat suhteellisen korkealla tasolla.
2.1.2.2 Normaaliarvo
(29)
Normaaliarvo Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella.
2.1.2.3 Vientihinta
(30)
Union of Golden Time Enterprises (Shenzhen) -yrityksen vientihinta oli tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettavaksi tuleva asianmukaisesti oikaistu hinta, kun se myytiin EU:hun vietäväksi.
2.1.2.4 Hintavertailu
(31)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kotimaan kuljetuskustannusten sekä merirahti-, vakuutus-, luotto-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi.
2.1.2.5 Polkumyyntimarginaali
(32)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja vientihintojen painotettua keskiarvoa samassa kaupan portaassa. Vertailun perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä alkuperäistä tutkimusta merkittävästi korkeammalla tasolla. Keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla oli yli 30 prosenttia Golden Time Enterprises -yrityksen osalta.
2.1.3 Muut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.1.3.1 Alustavat huomiot
(33)
Kiinasta tulevan muun tuonnin osuus oli alle 5 prosenttia unionin kulutuksesta.
(34)
Komissio perusti muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskevat päätelmänsä tutkimuksessa kerättyihin tietoihin ja virallisiin Eurostatin tilastoihin.
2.1.3.2 Normaaliarvo
(35)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien normaaliarvo vahvistettiin yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien riippumattomilta asiakkailta kotimarkkinoilla veloittamien keskimääräisten myyntihintojen perusteella.
2.1.3.3 Vientihinta
(36)
Yhteistyöstä kieltäytyneiden kiinalaisten viejien vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatuja keskimääräisiä cif-tuontihintojen unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2.1.3.4 Hintavertailu
(37)
Muiden kiinalaisten viejien painotettua keskimääräistä vientihintaa verrattiin indonesialaisten tuottajien painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa.
(38)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kotimaan kuljetusten sekä merirahti-, vakuutus-, käsittely- ja pakkauskustannusten huomioon ottamiseksi. Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, oikaisut perustuivat kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän todennettuihin kustannuksiin.
2.1.3.5 Polkumyyntimarginaali
(39)
Polkumyyntimarginaaliksi laskettiin määrä, jolla 35 kappaleen mukaisesti laskettu normaaliarvo ylitti 36 kappaleessa vahvistetun vientihinnan. Näin saadut tulokset osoittivat, että polkumyyntikäytäntö jatkui selvästi toimenpiteiden voimassaolon aikana ja polkumyyntimarginaali oli yli 5 prosenttia.
2.1.4 Kiinasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät
(40)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että polkumyynti Kiinasta jatkui toimenpiteiden voimassaolon aikana.
2.2 INDONESIA
2.2.1 Alustavat huomiot
(41)
Kuten 8 kappaleessa todettiin, tarkastelussa toimi yhteistyössä kaksi tuottajaa, PT Golden Sari ja PT Tunggak Waru Semi. Niiden edustavuus unioniin suuntautuvan viennin osalta oli 40-60 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (4).
(42)
Komission keräämien tietojen mukaan Indonesiassa on ainakin neljä muuta tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa. Näiden tietojen mukaan yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus oli noin kolmannes Indonesian kokonaistuotannosta ja -kapasiteetista. Sen vuoksi indonesialaisten yhteistyöaste tässä tarkastelussa oli alhainen.
(43)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kotimarkkinahintoja, muihin maihin suuntautuvan viennin hintoja sekä Indonesian tuotantoa ja kapasiteettia koskevat tiedot yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perustuvat parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin, myös valituksen tekijältä saatuihin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin. Asianomaisille indonesialaisille viranomaisille ilmoitettiin 18 artiklan soveltamisesta ja syistä siihen. Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet huomautuksia tältä osin.
(44)
Kahdesta yhteistyössä toimineesta tuottajasta vain yksi, PT Golden Sari, vei unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. PT Tunggak Waru Semi -yritykselle ei voitu vahvistaa polkumyyntimarginaalia, koska yrityksellä ei ollut vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta sen tietoja käytettiin kuitenkin muun muassa tuotantoa, kapasiteettia ja kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä koskevien tietojen hankkimiseen, jotta saatiin tarkempi käsitys Indonesian koti- ja vientimarkkinoista.
2.2.2 Yhteistyössä toimineet indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.2.2.1 Normaaliarvo
(45)
Normaaliarvo PT Golden Sari -yritykselle laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden kyseisestä tuotelajista maksaman tai maksettavaksi tulevan kotimarkkinoiden kokonaismyynnin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella.
2.2.2.2 Vientihinta
(46)
PT Golden Sari -yrityksen vientihinta laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomien asiakkaiden unionissa maksaman tai maksettavaksi tulevan vientihinnan perusteella.
2.2.2.3 Hintavertailu
(47)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen unioniin suuntautuvan viennin hintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa.
(48)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.
2.2.2.4 Polkumyyntimarginaali
(49)
Normaaliarvon ja vientihinnan vertailu osoitti, että PT Golden Sari -yritys ei harjoittanut polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2.2.3 Muut indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
2.2.3.1 Alustavat huomiot
(50)
Kuten 43 kappaleessa todettiin, Indonesian alhaisen yhteistyöasteen vuoksi yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli käytettävissä olevien tietojen perusteella.
2.2.3.2 Normaaliarvo
(51)
Normaaliarvoksi laskettiin kahdelle yhteistyössä toimineelle tuottajalle laskettu painotettu keskimääräinen normaaliarvo.
2.2.3.3 Vientihinta
(52)
Koska luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, yhteistyöstä kieltäytyneiden indonesialaisten tuottajien vientihinnan määrittämisen perustana käytettiin Eurostatin tuontitilastoista saatua keskimääräistä cif-tuontihintaa unionin rajalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2.2.3.4 Hintavertailu
(53)
Näin saatua Indonesiasta unioniin suuntautuvan viennin keskimääräistä painotettua hintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon, joka oli vahvistettu yhteistyössä toimineille indonesialaisille tuottajille.
(54)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tämän vuoksi tehtiin oikaisuja kansainvälisten ja kotimaisten rahtikustannusten sekä vakuutus-, käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten huomioon ottamiseksi.
2.2.3.5 Polkumyyntimarginaali
(55)
Normaaliarvon ja vientihintojen vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaaliksi todettiin lähes 30 prosenttia laskettuna prosentteina cif-vientihinnasta unionin rajalla.
2.2.4 Indonesiasta peräisin olevaa polkumyyntiä koskevat päätelmät
(56)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että merkittävä osa indonesialaisista tuottajista jatkoi polkumyyntiä toimenpiteiden voimassaolon aikana.
3. TUONNIN KEHITYS SIINÄ TAPAUKSESSA, ETTÄ TOIMENPITEET KUMOTAAN
(57)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, toistuisiko polkumyynti todennäköisesti, jos Kiinaa ja Indonesiaa koskevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(58)
Vahvistaakseen polkumyynnin todennäköisen toistumisen, jos toimenpiteet kumotaan, komissio tarkasteli käytettävissä olevia tietoja viejien olosuhteista ja markkinaoloista. Analyysi perustui ensisijaisesti yhteistyössä toimineiden tuottajien kyselylomakevastauksiin, jotka todennettiin paikan päällä tapahtuneissa tarkastuksissa. Käytössä oli myös muita tietolähteitä, kuten Eurostatin tuontitilastot ja asianomaisten maiden viralliset vienti- ja markkinatilastot.
3.1 KIINA
3.1.1 Alustavat huomiot
(59)
Kuten 26 kappaleessa todettiin, yhteistyössä toimineiden tuottajien osuus Kiinan tuotannosta oli yli kolme neljännestä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Korkean yhteistyöasteen vuoksi päätettiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voitiin kerätä luotettavaa tietoa suoraan vientiä harjoittavilta tuottajilta. Yleisemmin Kiinan kotimarkkinoita koskevia tietoja on kerätty molemmilta tarkastetuilta tuottajilta.
(60)
On siis muistettava, että tutkimuksen mukaan tarkastelun kohteena olevien kiinalaisten yritysten harjoittama polkumyynti jatkui tasolla, joka on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso.
3.1.2 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(61)
Komission tutkimuksen aikana keräämien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevien yritysten vapaasti käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa on moninkertaisesti unionin markkinoiden kokoinen. Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan kotimarkkinakulutus ei todennäköisesti ota vastaan merkittävässä määrin tätä ylimääräistä kapasiteettia.
(62)
Yksi kiinalainen tuottaja väitti, että se oli aikeissa vähentää tuotantokapasiteettiaan merkittävästi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Tästä ei kuitenkaan toimitettu mitään konkreettista näyttöä. Vaikka tämä teoreettisesti voisikin johtaa vähennyksiin Kiinan kapasiteetissa, se kuitenkin kannustaisi muita kiinalaisia tuottajia lisäämään oman vapaasti käytettävissä olevan kapasiteettinsa hyödyntämistä Kiinan vientiin ilmaantuvan aukon täyttämiseksi.
(63)
Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen. Monet suuret maat eivät ensinnäkään tuo tarkasteltavana olevaa tuotetta sääntelysyistä (mm. Yhdysvallat, Intia, Japani, Meksiko, Etelä-Korea ja koko Lähi-itä). Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan myöskään muut kookkaat natriumsyklamaatin markkina-alueet (Etelä-Amerikka, Etelä-Afrikka ja Aasia) eivät todennäköisesti kasva merkittävästi tulevina vuosina. Sen vuoksi unionin markkinat säilyvät edelleen tuotteen keskeisenä myyntialueena ja ovat houkuttelevia kokonsa lisäksi myös siksi, että niillä on tunnetut ja vakiintuneet jakelukanavat tuotteen tuontia varten.
(64)
Lopuksi tarkasteltiin, voitaisiinko liikakapasiteetti kanavoida muiden tuotteiden valmistukseen kyseisissä yrityksissä. Tämä ei kuitenkaan olisi todennäköistä, koska tarkastetut tuottajat eivät valmista muita tuotteita merkittäviä määriä, eikä ole mitään näyttöä siitä, että muut kiinalaiset natriumsyklamaatin tuottajat voisivat helposti siirtyä muiden tuotteiden tuotantoon.
(65)
Edellä esitetty osoittaa, että jos toimenpiteet kumotaan, suuret vientimäärät Kiinasta unioniin jatkuvat todennäköisesti.
3.1.3 Unionin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde
(66)
Komissio havaitsi, että Kiinasta peräisin olevat suuret tuontimäärät tulivat unioniin hinnoilla, jotka olivat alemmat kuin Kiinan kotimarkkinahinnat. Tämän tuonnin myyntihintoja on pidettävä viitehintana unionissa, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin taso ja markkinaosuus: muiden kiinalaisten viejien, jotka haluavat myydä markkinoilla merkittäviä määriä, on mitä todennäköisimmin mukauduttava näihin alhaisiin hintoihin ja siten ryhdyttävä harjoittamaan polkumyyntiä.
3.1.4 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Kiinan kotimarkkinoiden hintojen suhde
(67)
Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin todennettuja hintoja Kiinan todennettuihin kotimarkkinahintoihin tutkiakseen tarkemmin kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytymistä, jos toimenpiteet lakkautettaisiin.
(68)
Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen havaittiin olevan johdonmukaisesti alempia kuin kotimarkkinahintojen ja yhdenmukaisia EU:hun suuntautuvan viennin hintojen kanssa, mikä korostaa polkumyyntikäytösmallia, joka vaikuttaa olevan rakenteellista tällä sektorilla Kiinassa.
3.1.5 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde
(69)
Komissio vertasi Kiinan kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja unionissa valitseviin hintoihin määrittääkseen, kannustaisiko toimenpiteiden lakkauttaminen siirtämään vientiä unioniin.
(70)
Kiinan vientihinnat kolmansiin maihin vastasivat yleisesti hintatasoa unionissa. Tämä vahvistaa sen, että kiinalaiset viejät eivät todennäköisesti siirrä vientiä pois EU:sta muille markkinoille.
3.1.6 Kiinaa koskevat päätelmät
(71)
Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoittaa, että tarkastelun kohteena olevat viejät ovat edelleen vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta erittäin merkittäviä määriä unioniin polkumyyntihinnoin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin tapahtuu myös polkumyyntihinnoin, mikä korostaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia. Kiinan kotimarkkinahinnat ovat korkeat, eikä ole mitään merkkejä siitä, että ne laskisivat lähitulevaisuudessa. Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata jopa suurempia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.
(72)
Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Kiinasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
3.2 INDONESIA
3.2.1 Alustavat huomiot
(73)
Kuten 42 kappaleessa selitettiin, yhteistyössä toimineet tuottajat edustavat vähemmistöä Indonesian tuotannosta ja kapasiteetista, minkä vuoksi on sovellettu 18 artiklaa.
(74)
On myös muistettava, että tutkimuksen mukaan indonesialaiset yhteistyöstä kieltäytyneet tuottajat ovat jatkaneet polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
3.2.2 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(75)
Tarkastelussa vahvistettiin, että vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti Indonesiassa on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta. Vaikka yhteistyössä toiminutta viejää ei otettaisi huomioon, jäljellä oleva vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti olisi edelleen lähes puolet unionin markkinoista. Indonesian viralliset tilastot osoittavat, että indonesialaiset tuottajat vaikuttavat menettävän markkinaosuuksia kiinalaisten kilpailijoiden aggressiivisen hinnoittelupolitiikan vuoksi sekä kotimarkkinoilla että kansainvälisillä markkinoilla. Sen vuoksi on todennäköistä, että Indonesian vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti kasvaa entisestään lähitulevaisuudessa.
(76)
Tutkimuksessa tarkasteltiin, voisivatko kolmannet maat ottaa vastaan Indonesiassa vapaasti käytettävissä olevan kokonaiskapasiteetin, mutta kuten 63 kappaleessa pääteltiin, kolmansien maiden markkinoiden ei odoteta merkittävässä määrin ottavan vastaan käytettävissä olevaa liikakapasiteettia. Tarkasteltiin myös, voisivatko kotimarkkinat ottaa vastaan liikakapasiteetin. Kuten edellä on todettu, Indonesian virallisten tietojen mukaan indonesialaisten tuottajien markkinaosuus kotimarkkinoilla on kuitenkin kutistumassa kiinalaisen tuonnin paineesta. Lopuksi tarkasteltiin mahdollisuutta vaihtaa tuotantoa muihin samankaltaisiin tuotteisiin: 64 kappaleessa esitetyistä samoista syistä ei ole todennäköistä, että liikakapasiteettia voitaisiin hyödyntää tällä tavoin.
(77)
Päätelmänä voidaan todeta, että laaja (ja kasvava) käytettävissä oleva kapasiteetti Indonesiassa suunnattaisiin merkittävässä määrin unioniin, jos toimenpiteet kumotaan.
3.2.3 Unionin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde
(78)
Hinnat Indonesian kotimarkkinoilla ovat korkeammat kuin unionin markkinoilla siitä huolimatta, että kiinalainen vienti aiheuttaa kasvavaa painetta Indonesian markkinoilla. Kun otetaan huomioon Kiinasta unioniin tulevan tuonnin alhaiset hinnat näinkin homogeenisen tuotteen osalta, nämä hinnat ovat viitehintoja, joihin indonesialaiset viejät kaiken todennäköisyyden mukaan mukautuisivat ja ryhtyisivät näin olleen harjoittamaan polkumyyntiä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämä koskee sekä yhteistyössä toimivia että yhteistyöstä kieltäytyneitä viejiä.
(79)
Jos toimenpiteet lakkautettaisiin vain Indonesian eikä Kiinan osalta, tämä tekisi unionin markkinoista vieläkin houkuttelevammat indonesialaisille tuottajille hintanäkökulmasta. Ilman polkumyyntitulleja indonesialaiset viejät voisivat kohottaa hintojaan ja hyödyntää kiinalaisten viejien edelleen maksamaa polkumyyntitullia. On vielä lisättävä, että alkuperäisessä tutkimuksessa, jossa kiinalaisten ja indonesialaisten viejien hintatasojen ja hintaerojen tilanne oli samanlainen, indonesialaiset veivät merkittäviä määriä EU:hun.
(80)
On myös huomautettava, että vienti Indonesiasta EU:hun on jatkuvasti vähentynyt toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, mikä vahvistaa päätelmää, jonka mukaan indonesialaiset viejät eivät pysty tai eivät ole halukkaita myymään merkittäviä määriä EU:n markkinoilla muilla kuin polkumyyntihinnoilla.
3.2.4 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Indonesian kotimarkkinoiden hintojen suhde
(81)
Yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien todennettujen vientihintojen kolmansiin maihin on havaittu olevan korkeammat kuin Indonesian kotimarkkinahinnat.
(82)
Yhteistyöstä kieltäytyneistä viejistä ei saatu yksilöllisiä tietoja tutkimuksen aikana. Saatavilla olevat Indonesian viralliset tilastot, jotka koskevat Indonesian kokonaisviennin keskimääräisiä hintoja, vaikuttavat epätarkoilta absoluuttisesti tarkasteltuina, ja niissä liioitellaan vientihintoja erittäin merkittävässä määrin. Samoista tilastoista voidaan kuitenkin päätellä, että vientihinnat kolmansiin maihin vaikuttavat alemmilta kuin vientihinnat unioniin. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että ainakin merkittävä osa Indonesian viennistä kolmansiin maihin tapahtuu polkumyynnillä. Joka tapauksessa Indonesian vientitilastot osoittavat vientimäärien jyrkän laskun, mikä korostaa sitä, että nykyisillä hintatasoilla indonesialaiset viejät kärsivät kilpailusta Kiinan kanssa.
3.2.5 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unionin hintojen suhde
(83)
Yhteistyössä toimineen tuottajan vientihinnat kolmansiin maihin olivat yleisesti unionin hintatasoa korkeammat. Muiden indonesialaisten tuottajien osalta käytettävissä olevat Indonesian viralliset tilastot viittaavat kuitenkin päinvastaiseen tilanteeseen. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että merkittävä osa indonesialaisista viejistä harjoittaa polkumyyntiä myös viedessään kolmansiin maihin.
(84)
Unioniin ja muualle suuntautuvan viennin hintaero tuo selvästi esiin indonesialaisten viejien kannustimen suunnata vientiä unioniin. Tämä päätelmä vahvistuu, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annetaan raueta.
3.2.6 Indonesiaa koskevat päätelmät
(85)
Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoitti, että vienti Indonesiasta unioniin ja kolmansiin maihin on tapahtunut merkittävässä määrin polkumyyntihinnoin, mikä korostaa polkumyyntikäyttäytymisen rakenteellista mallia. Kun otetaan huomioon indonesialaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus, indonesialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata suuria määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.
(86)
Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Indonesiasta todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
4. TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN SAADUT HUOMAUTUKSET
(87)
Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet mitään kommentteja annetussa määräajassa, kun niille ilmoitettiin, että perusasetuksen 18 artiklaa voidaan soveltaa yhteistyöstä kieltäytyneisiin tuottajiin. Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen Indonesian viranomaiset sekä yksi yhteistyössä toimineista Indonesian tuottajista kuitenkin väittivät, että kaksi yhteistyössä toimivaa indonesialaista tuottajaa edustavat merkittävää osaa Indonesian tuotannonalasta. Osapuolet väittivät, että sen vuoksi Indonesian yhteistyöastetta olisi pidettävä merkittävänä eikä 18 artiklaa pitäisi soveltaa. Lisäksi edellä mainitut osapuolet väittivät, että koska useat indonesialaiset tuottajat eivät vieneet unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ne eivät pystyneet toimimaan yhteistyössä. Lopuksi ne vielä väittivät, että koska yksi yhteistyössä toimineista tuottajista edustaa erittäin suurta osaa Indonesian viennistä, yhteistyössä toimineiden tuottajien pitäisi katsoa edustavan Indonesian vientiä, ja toimenpiteet pitäisi lakkauttaa Indonesian osalta, koska yrityksen ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä.
(88)
On syytä selventää, että yhteistyössä toimineisiin tuottajiin ei ole sovellettu 18 artiklaa vaan niiden tiedot on otettu täysimääräisesti huomioon tutkimuksen aikana. Koska muilta indonesialaisilta tuottajilta ei saatu tietoja, komission yksiköillä ei ollut muuta mahdollisuutta kuin soveltaa niihin 18 artiklaa ja käyttää parhaita käytettävissä olevia tietoja. Voidakseen arvioida polkumyynnin jatkumisen ja/tai toistumisen todennäköisyyttä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa komission yksiköiden on myös arvioitava viejämaan tuotannonalan kokonaistilanteeseen liittyviä tekijöitä, kuten kotimarkkinakapasiteettia, -tuotantoa ja -hintaa sekä vientiä kolmansiin maihin.
(89)
Koska yhteistyöstä kieltäytyneet indonesialaiset tuottajayritykset edustavat suurta osaa Indonesian tuotannonalasta sekä unioniin suuntautuvan viennin että tuotannon ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta, komissio vahvistaa, että yhteistyöstä kieltäytyneisiin Indonesian tuottajiin sovelletaan 18 artiklaa 43 kappaleessa esitetyn mukaisesti.
(90)
Pyynnöstä poistaa indonesialaisia viejiä koskevat toimenpiteet voidaan todeta, että Indonesian viranomaiset eivät toimittaneet tietoja, jotka olisivat muuttaneet komission päätelmät yhteistyössä toimineen viejän edustavuudesta, joka oli 40-60 prosenttia Indonesian kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 41 kappaleessa todettiin. Näin ollen vaikka yhteistyössä toiminut viejä ei harjoittanutkaan polkumyyntiä, tämän ei voitu katsoa edustavan Indonesian koko vientiä. Muu Indonesian vienti on tapahtunut polkumyyntihinnoin, kuten 55 kappaleessa todettiin. Sen vuoksi vahvistetaan päätelmä, jonka mukaan indonesialaisen viennin kyseinen osa tapahtui edelleen polkumyynnillä. Lisäksi vaikka polkumyynti ei enää jatkuisikaan se ei itsessään ole riittävä syy lakkauttaa polkumyyntitoimenpiteitä, jos toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, kuten tässä päättymistä koskevassa tarkastelussa. Päätelmänä voidaan siis todeta, että pyyntöä lakkauttaa toimenpiteet, koska yhteistyössä toiminut indonesialainen viejä ei harjoittanut polkumyyntiä, ei voitu hyväksyä.
(91)
Indonesian viranomaiset ja yksi indonesialainen yhteistyössä toiminut tuottaja pyysivät myös, että Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut julkaistaisiin kokonaan. On kuitenkin muistettava, että näiden tietojen indeksointi (ks. 41 kappaleen alaviite) oli tarpeen, jotta voitiin suojata indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan liiketoiminnan kannalta arkaluonteiset tiedot. Markkinoiden pienuus ja osapuolten vähäinen määrä oikeuttavat lukujen indeksoinnin. On siis perusteltua säilyttää luottamuksellisuus, eikä pyyntöä julkaista Indonesian kokonaisvientiä unioniin koskevat luvut voida hyväksyä.
5. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN JA/TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEVA PÄÄTELMÄ
(92)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tämän tarkastelun kohteena olevista molemmista maista peräisin oleva polkumyynti todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteet kumotaan.
D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(93)
Natriumsyklamaattia valmistaa unionissa ainoastaan pyynnön esittänyt tuottaja, Productos Aditivos SA. Yrityksen katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
2. UNIONIN KULUTUS
(94)
Unionin kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tilastoissa ilmoitettu tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen tuonnin määrä sekä unionin tuotannonalan todennetun myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon, että tiedot on saatu kahdesta lähteestä ja että pyynnön esittäjän myyntiä koskevat tiedot olisi pidettävä salassa, kulutuksen kehitys on esitetty jäljempänä indeksoituna.
(95)
Natriumsyklamaatin kulutus unionissa oli 5 000-7 000 tonnia tarkastelujaksolla. Se kohosi 6 prosenttia vuosien 2005 ja 2006 välillä ja 15 prosenttia vuosien 2006 ja 2007 välillä ja putosi 18 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
106
122
103
3. ASIANOMAISISTA MAISTA TULEVA TUONTI
3.1 KUMULOINTI
(96)
Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritettyä vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.
(97)
Tältä osin todettiin ensiksi, että kummallekin asianomaiselle maalle vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa korkeammat. Lisäksi kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta olivat itse asiassa noin 50 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tuontimäärää laskettaessa ei ole otettu huomioon muutoin kuin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia.
(98)
Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä olivat samanlaiset. Todettiin, että asianomaisten maiden tuottama tai myymä natriumsyklamaatti ja unionin tuotannonalan tuottama tai myymä natriumsyklamaatti kilpailevat keskenään alkuperästään riippumatta, koska niiden perusominaisuudet ovat samanlaiset, ne ovat käyttäjien kannalta keskenään vaihdettavissa ja ne myydään samojen jakelukanavien kautta. Toimenpiteiden kohteena olevaan Kiinasta tulevaan tuontiin ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin liittyvät hinnat olivat samaa suuruusluokkaa. Lisäksi verrattaessa näitä hintoja samassa kaupan portaassa niiden havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat.
(99)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt kriteerit täyttyivät toimenpiteiden kohteena olevan Kiinasta tulevan tuonnin sekä polkumyynnillä Indonesiasta tulevan tuonnin osalta ja että tämän tuonnin vaikutuksia olisi arvioitava kumulatiivisesti.
3.2 POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN MÄÄRÄ JA MARKKINAOSUUS
(100)
Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kehitys ja markkinaosuus tarkastelujaksolla oli seuraavanlaista:
Taulukko 2
Polkumyyntituonti yhteensä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
109
198
195
Taulukko 3
Polkumyyntituonnin markkinaosuus
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
103
161
189
(101)
Polkumyyntituonnin määrä samoin kuin markkinaosuus lähes kaksinkertaistuivat tarkastelujaksolla.
3.3 TARKASTELTAVANA OLEVAN TUOTTEEN TUONNIN HINTAKEHITYS JA HINNOITTELU
3.3.1 Hintojen kehitys
(102)
Kyseisistä maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräinen hinta kehittyi tarkastelujakson aikana seuraavasti:
Taulukko 4
Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Indeksi
100
103
104
99
(103)
Taulukon 4 tiedot saatiin käytettävissä olevista tilastoista, myös Eurostatista. Unioniin suuntautuvan tuonnin hintojen yleisenä suuntauksena oli nousu vuoteen 2007 asti ja sen jälkeen lasku tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alle vuoden 2005 tasojen.
3.3.2 Hintojen alittavuus
(104)
Hintojen alittavuuden määrittämiseksi komissio käytti analyysinsä perustana tarkkoja tietoja, jotka yhteistyössä toimineet kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimittivat tutkimuksen aikana. Niiden kiinalaisten ja indonesialaisten yritysten, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, hintojen alittavuus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.
(105)
Hinnan alittavuuden laskemisessa noudatettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja, polkumyyntitullit mukaan luettuna, verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskiarvojen perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin unionin rajalla, joihin oli lisätty polkumyyntitullit ja tullimaksut. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa; hintoja oikaistiin tarvittaessa, kun niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset.
Taulukko 5
Hinnan alittavuus
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Kiina:
-
Golden Time
21,6 %
-
Muut yritykset
3,2 %
Indonesia:
-
Muut yritykset
18,7 %
4. TUONTI MUISTA MAISTA
Tuonti muista kolmansista maista oli lähes olematonta (alle 50 tonnia vuodessa) tarkastelujaksolla, eikä sillä näin ollen voinut olla mitään vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
5. UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE
(106)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(107)
Liiketietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi unionin tuotannonalaa koskevat tiedot täytyi esittää indeksoidussa muodossa.
5.1 TUOTANTO, TUOTANTOKAPASITEETTI JA KAPASITEETIN KÄYTTÖASTE
(108)
Unionin tuotannonalan tuotanto väheni 13 prosenttia vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Koska kapasiteetti säilyi samaan aikana ennallaan, kapasiteetin käyttöaste laski 10 prosenttia tuotannon kehittymisen mukaisesti.
Taulukko 6
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Tuotantokapasiteetti
100
100
100
100
Tuotantomäärä
100
106
88
87
Kapasiteetin käyttöaste
100
106
88
87
5.2 MYYNTI UNIONISSA
(109)
Taulukon 7 tiedot osoittavat unionin tuotannonalan myyntimäärien selvän laskun. Tilannetta korostaa vielä se, että kokonaiskulutus (ks. taulukko 1) kasvoi 3 prosenttia samalla kaudella. Unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi huomattavasti vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kiinasta ja Indonesiasta tulevan kumuloidun polkumyyntituonnin markkinaosuudet sen sijaan kasvoivat (ks. 100 kappale) jatkuvasti tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala kohotti yksikkömyyntihintaansa myyntimäärän laskemisen vuoksi. Yksikköhintojen kohottamisesta huolimatta unionin tuotannonalalle aiheutui silti tappioita natriumsyklamaatin myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 7
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Myynnin määrä
100
93
81
72
Markkinaosuus
100
88
66
70
Yksikkömyyntihinta
100
100
108
123
5.3 VARASTOT
(110)
Unionin tuottajan varastojen taso vaihteli merkittävästi vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja putosi lähes puoleen tarkastelujaksolla.
Taulukko 8
Indeksi
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Varastot (tonnia)
100
113
29
53
5.4 KANNATTAVUUS
(111)
Yleisestä hienoisesta kohenemisesta huolimatta unionin tuotannonalan kannattavuus oli jatkuvasti negatiivista koko tarkastelujakson ajan.
5.5 TYÖLLISYYS, TUOTTAVUUS JA PALKAT
(112)
Yhteisön tuotannonalan työllisyys laski tarkastelujakson aikana 19 prosenttia. Tuottavuus työntekijää kohden (määritettiin jakamalla tuotettu tuotemäärä tonneina työntekijöiden lukumäärällä) kohosi. Keskimääräiset kustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana 5 prosenttia.
Taulukko 9
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Työllisyys
100
88
91
81
Kustannukset/työntekijä
100
99
81
105
Tuottavuus/työntekijä
100
121
97
107
5.6 INVESTOINNIT JA INVESTOINTIEN TUOTTO
(113)
Investoinnit vähenivät lähes puoleen tarkastelujaksolla, mikä osoittaa unionin tuottajan yleistä negatiivista tilannetta. Investointien tuotto, joka ilmaistaan ainoan unionin tuottajan nettovoiton ja käyttöomaisuuden kirjanpitoarvon välisenä suhteena, heijastaa kannattavuuden suuntausta. Se putosi tarkastelujaksolla jyrkästi, lähes 80 prosenttia.
Taulukko 10
Indekseinä
2005
2006
2007
2008 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso)
Investoinnit
100
44
7
53
Investointien tuotto
100
54
20
21
5.7 KASSAVIRTA JA PÄÄOMAN SAANTI
(114)
Unionin tuotannonalan kassavirtaa voitiin arvioida ainoastaan suhteessa unionin tuotannonalan kokonaistoimintaan. Se oli lievästi positiivinen vuonna 2005 mutta heikkeni myöhemmin ja muuttui negatiiviseksi lopun tarkastelukauden aikana. Unionin tuotannonalan oli myös vaikeampi saada pääomaa tarkastelujaksolla aiheutuneiden tappioiden vuoksi.
5.8 POLKUMYYNNIN LAAJUUS
(115)
Polkumyynti jatkui molemmista asianomaisista maista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; poikkeuksena oli yhteistyössä toiminut indonesialainen vientiä harjoittava tuottaja. Kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan viennin kokonaismäärä ja polkumyyntituonnin hinnat, vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5.9 TOIPUMINEN AIEMMASTA POLKUMYYNNISTÄ
(116)
Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevat polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2004. Tällä kaudella unionin tuottajien tilanteessa havaittiin vain osittaista elpymistä, kuten edellä on selvitetty.
5.10 VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(117)
Kiinasta ja Indonesiasta alhaisin hinnoin tuleva tuonti unionin markkinoille lisääntyi merkittävästi. Jotkin unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit osoittavat elpymisen merkkejä kun taas toiset ovat kehittyneet negatiivisesti.
(118)
Kun otetaan huomioon ainoan unionin tuottajan kaiken kaikkiaan heikentynyt tilanne ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin laajuus sekä havaittu merkittävä hintojen alittavuus, katsotaan, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.
6. ASIANOMAISISTA MAISTA POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN JA MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS
6.1 ASIANOMAISISTA MAISTA POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN VAIKUTUS
(119)
Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kumuloitu määrä ja markkinaosuus on lähes kaksinkertaistunut tarkastelujaksolla, kuten 100 kappaleessa todettiin. Molempien maiden osalta havaittiin myös merkittävää hintojen alittavuutta. Kun otetaan huomioon selvä ajallinen yhteys unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen ja Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan kumulatiivisen tuonnin merkittävän lisääntymisen välillä, tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti on lisännyt asemaansa EU:n markkinoilla ja vallannut merkittävän markkinaosuuden, joka aiemmin oli unionin tuottajan hallussa.
6.2 MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS
(120)
Komissio tutki, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajalle aiheutuvaan vahinkoon, jotta voitaisiin varmistaa, että tällaisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttamia vahinkoja ei katsottaisi polkumyyntituonnista johtuviksi.
6.2.1 Kiinasta ja Indonesiasta tulevan muun kuin polkumyyntituonnin vaikutus
(121)
Kiinasta ja Indonesiasta muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä laski jatkuvasti tarkastelujaksolla. Tuonnin hinnat olivat jatkuvasti korkeammat kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin. Tällä perusteella muutoin kuin polkumyynnillä Kiinasta ja Indonesiasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa.
6.2.2 Toimintakyky vientimarkkinoilla
(122)
Unionin tuottajan vientimyynti EU:n ulkopuolelle oli alle 25 prosenttia sen kokonaismyynnistä. Vientimyynnin kannattavuus parani tarkastelujaksolla, toisin kuin unionin sisäisen myynnin, eikä se ole sen vuoksi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
6.2.3 Raaka-aineiden hintavaihtelut
(123)
Natriumsyklamaatin raaka-aineiden hintavaihteluilla on saattanut olla joitakin negatiivisia vaikutuksia unionin tuotannonalan suorituskykyyn. Se ei kuitenkaan ole riittävää poistamaan syy-yhteyttä aiheutuneen vahingon ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä. Raaka-aineiden hinnanvaihteluiden olisi pitänyt vaikuttaa polkumyyntituontiin samassa suhteessa kuin unionin tuottajan kustannuksiin, koska ne liittyvät tiiviisti öljyn ja urean hintoihin.
6.2.4 Kulutusmallien muutokset
(124)
Uusien tuotteiden markkinoille tulon myötä tapahtuneilla kulutusmallien muutoksilla ei ollut huomattavaa vaikutusta natriumsyklamaatin kulutukseen. Vaikuttaa siltä, että natriumsyklamaatti ja uudet tuotteet eivät ole keskenään korvattavissa.
6.3 PÄÄTELMÄT
(125)
Näillä perusteilla päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle eivätkä muut tekijät poistaneet tätä syy-yhteyttä.
E. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. ENNAKOITUJEN MÄÄRIEN JA HINTOJEN VAIKUTUKSET UNIONIN TUOTANNONALAN TILANTEESEEN, JOS TOIMENPITEET KUMOTAAN
(126)
Tarkastelun kohteena olevista maista tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä.
(127)
Selvitettäessä voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan tarkasteltiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta seuraavia tekijöitä yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa.
1.1 KIINA
(128)
Tarkastelun kohteena olevien viejien harjoittama vienti Kiinasta jatkui polkumyyntihinnoin, kuten 40 kappaleessa todettiin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa myös tapahtuvan polkumyyntihinnoin, mikä osoittaa tällaisen käyttäytymisen rakenteellista mallia.
(129)
Kiinan käyttämätöntä kapasiteetti koskeva analyysi osoitti, että tarkastelun kohteena olevilla kiinalaisilla yrityksillä on vapaana käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia monikertaisesti unionin markkinoiden kokoon nähden (ks. 61 kappale). Lisäksi muiden kolmansien maiden markkinoiden kyky ottaa vastaan kiinalaisen tuonnin merkittäviä lisämääriä on rajallinen (ks. 63 kappale). Sen vuoksi kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin suunnata suuria vientimääriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan (ks. 65 kappale).
(130)
Polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten.
(131)
Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuotannonalan jo nyt heikkoa tilannetta. Tällainen tilanne johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalan uusiin hintojen alennuksiin ja/tai vieläkin alhaisempaan tuotantoon ja myyntiin. Unionin tuotannonalan taloudellinen asema heikkenisi entisestään ja johtaisi vahingon pahenemiseen. Tällainen kehitys todennäköisesti lakkauttaisi unionin ainoan tuottajan toiminnan.
1.2 INDONESIA
(132)
Tutkimuksen mukaan polkumyynti Indonesiasta jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti myös, että Indonesiassa vapaasti käytettävissä oleva kokonaiskapasiteetti on yli kolme neljännestä unionin markkinoiden koosta ja todennäköisesti kasvaa vielä suuremmaksi lähitulevaisuudessa (ks. 75 kappale). Koska ei ole mitään merkkejä siitä, että muiden kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan tämän liikakapasiteetin, tämä saattaa lisätä alhaisin hinnoin tapahtuvaa vientiä unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
(133)
Kuten Kiinankin tapauksessa, polkumyynnin ja hinnan alittavuuden merkittävät tasot osoittavat, että Indonesiasta unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajan hintojen ja kustannusten. Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuottajan jo nyt heikkoa tilannetta ja todennäköisesti lakkauttaisi ainoan unionin tuottajan toiminnan. Samoin kuin Kiinan myös Indonesian vienti muihin kolmansiin maihin vaikuttaa tapahtuvan polkumyynnillä, jos hinnat ovat alle Euroopan unioniin suuntautuvan viennin hintojen, mikä osoittaa polkumyynnin rakenteellista mallia.
2. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYTTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(134)
Unionin tuotannonala on kärsinyt polkumyyntituonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma.
(135)
Kuten edellä todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa.
(136)
Tuontia koskevat päätelmät osoittavat, että polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti jatkuu suurina määrinä ja että hintapaine todennäköisesti tehostaa kilpailua polkumyyntituonnin ja unionissa tuotetun natriumsyklamaatin välillä. Tutkimuksessa ei ole havaittu mitään tekijöitä, jotka poistaisivat polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon välisen vankan syy-yhteyden.
(137)
Jos toimenpiteiden voimassaolon annetaan päättyä, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee ja unionin ainoan tuottajan toiminnan jatkuminen vaarantuu.
(138)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinasta ja Indonesiasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vuoksi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkuminen on varsin todennäköistä.
F. UNIONIN ETU
1. JOHDANTO
(139)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten pyynnön esittäneen unionin tuottajan, tuojien, tavarantoimittajien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
2. PYYNNÖN ESITTÄNEEN UNIONIN TUOTTAJAN ETU
(140)
Unionin ainoan tuottajan osalta on syytä muistaa, että sen tappiollinen tilanne oli seurausta vaikeuksista kilpailla halvoin hinnoin tapahtuvan polkumyyntituonnin kanssa. Viimeksi mainitun markkinaosuus oli merkittävä jo tarkastelukauden alkaessa, ja se kasvoi edelleen merkittävästi kauden aikana.
(141)
Toimenpiteiden jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuottajaa, jonka pitäisi pystyä ainakin lisäämään myyntimääriä ja ehkä korottamaan myyntihintoja, jolloin se pääsisi sellaiselle tuottotasolle, joka mahdollistaisi tuotantolaitoksiin tehtävien investointien jatkamisen. Toimenpiteiden lakkauttaminen sitä vastoin pysäyttäisi elpymisen ja johtaisi unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen ja jopa pahenemiseen. Se uhkaisi vakavasti unionin tuottajan elinkelpoisuutta, ja näin ollen sen toiminta saattaisi loppua kokonaan, jolloin tarjonta ja kilpailu markkinoilla supistuisi.
3. MAAHANTUOJIEN ETU
(142)
Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 20 etuyhteydettömälle tuojalle. Kolme vastasi, etteivät ne enää toimineet tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoilla. Kaksi muuta tuojaa vastasi kyselylomakkeeseen. Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus kaikesta asianomaisesta tuonnista oli 7 prosenttia.
(143)
Tutkimuksessa havaittiin, että on olennaista, että markkinoilla on monipuolisesti natriumsyklamaatin toimittajia. Tuojien on voitava luottaa sekä aasialaisiin että eurooppalaisiin hankintalähteisiin laatuun ja elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä syistä.
4. KÄYTTÄJIEN ETU
(144)
Vireillepanon yhteydessä lähetettiin kyselylomake 13 mahdolliselle käyttäjälle, mutta niistä vain kaksi vastasi komissiolle.
(145)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimmät käyttäjät unionissa toimivat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Tarkasteltavana olevan tuotteen kysyntä riippuu siis näiden teollisuudenalojen tilanteesta.
(146)
Ilmoittautuneilla käyttäjillä oli hyvät voittomarginaalit jatkojalostustuotteissa, joissa käytettiin natriumsyklamaattia. Polkumyyntitullien vaikutus niiden kokonaiskustannuksiin oli niin vähäinen (alle 1 %), etteivät voimassa olevat toimenpiteet vaikuttaneet niihin kohtuuttomasti.
5. TOIMITTAJIEN ETU
(147)
Kyselylomake lähetettiin kahdeksalle mahdolliselle toimittajalle, mutta yksikään ei vastannut komissiolle. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että niiden natriumsyklamaattiin liittyvä liiketoiminta on melko vähäistä. Unionin ainoan tuottajan tilanteen heikkenemisellä voi kuitenkin olla joitakin - joskin vähäisiä - kielteisiä vaikutuksia ainoan tuottajan raaka-aineiden toimittajaan. Tällä perusteella ei ole kohtuutonta arvioida, että toimenpiteistä olisi hyötyä myös toimittajille, koska niiden avulla yksi niiden asiakkaista pystyisi jatkamaan toimintaansa.
6. UNIONIN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(148)
Kun otetaan huomioon kaikki edellä mainitut tekijät, voidaan päätellä, että pakottavia syitä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa vastaan ei ole.
G. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(149)
Edellä esitettyjen päätelmien mukaisesti olisi pidettävä voimassa Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavat nykyiset toimenpiteet,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodiin 2929900010) kuuluvan natriumsyklamaatin tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin, jotka jäljempänä luetellut yritykset ovat valmistaneet, sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Tulli
(euroa/kg)
Taric-lisäkoodi
Kiinan kansantasavalta
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta
0,11
A473
Kaikki muut yritykset
0,26
A999
Indonesia
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia.
0,24
A502
Kaikki muut yritykset
0,27
A999
3. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (5) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan tämän artiklan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
4. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 2010.