KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 29. september 2010
om Tysklands statsstøtte C 32/09 (ex NN 50/09) til omstruktureringen af Sparkasse KölnBonn
(meddelt under nummer K(2010) 6470)
(Kun den tyske tekst er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/526/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Tyskland anmeldte foranstaltningerne den 21. oktober 2009.
(2)
Ved beslutning af 4. november 2009 (2) (»beslutningen om at indlede proceduren«) drog Kommissionen den foreløbige konklusion, at rekapitaliseringsforanstaltningerne for Sparkasse KölnBonn (»banken«) udgjorde statsstøtte, og rejste tvivl om, hvorvidt foranstaltningerne for Sparkasse KölnBonn kunne anses for at være forenelige med det indre marked i medfør af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. Endvidere krævede Kommissionen, at de tyske myndigheder skulle indsende en omstruktureringsplan.
(3)
Den 6. januar 2010 blev beslutningen om at indlede proceduren offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og interesserede parter blev opfordret til at fremsende deres bemærkninger.
(4)
Den 11. februar 2010 fremsendte Tyskland en omstruktureringsplan, som blev drøftet på en række møder og telekonferencer mellem december 2009 og september 2010.
(5)
Tyskland fremsendte yderligere oplysninger og opdateringer til omstruktureringsplanen den 15. januar, 10., 12. og 24. februar, 10. og 26. marts, 21. og 28. maj, 8. og 11. juni, 23. juli og 10. og 23. august 2010. Den endelige version af omstruktureringsplanen blev fremsendt den 1. september 2010.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGEREN
(6)
Sparkasse KölnBonn er en tysk sparekasse. Den blev etableret i sin nuværende form i 2005 som resultat af en fusion mellem Stadtsparkasse Köln og Sparkasse Bonn, hvis ejere (»Träger«, ansvarlige offentlige institutioner, i det følgende benævnt »ejer«) var henholdsvis Köln og Bonn kommune. Köln ejer indirekte en andel på 70 % af den nye bank, mens Bonn ejer 30 %. Efter fusionen er rollen som ejer af Sparkasse KölnBonn overtaget af foreningen Zweckverband Sparkasse KölnBonn (»Zweckverband«). Zweckverband er en offentligretlig kommunesammenslutning. De eneste deltagere i Zweckverband er Köln kommune (70 %) og Bonn kommune (30 %).
(7)
I slutningen af 2008 var Sparkasse KölnBonn den næststørste sparekasse i Tyskland med en balance på 31 mia. EUR. Sparkasse KölnBonn havde på dette tidspunkt en Moody's rating på Aa2. Denne blev ændret til A1 den 15. marts 2010.
(8)
Sparkasse KölnBonn leverer banktjenester til detailkunder (Privatkundengeschäft) og erhvervskunder (Firmenkundengeschäft). Banken har et regionalt fokus og er aktiv inden for projektfinansiering og kapitalmarkeder (Kapitalmarktgeschäft) samt andre finansielle aktiviteter såsom formueforvaltning.
(9)
Banken driver kun virksomhed i Köln-Bonn-regionen, hvor den havde en markedsandel på ca. [30-35] (3) % for private indlån, ca. [20-25] % for udlån til private kunder og [15-20] % for kreditter til erhvervskunder i 2008 (4).
3. STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(10)
Sparkasse KölnBonns kapital blev forhøjet med i alt 650 mio. EUR
i)
ved udstedelse af udbytterettigheder (Genussrechte) i slutningen af 2008 og
ii)
ved passive indskud (Stille Einlage) i begyndelsen af 2009.
3.1. Udbytterettigheder (Genussrechte)
(11)
I december 2008 tegnede Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (»Förderungsgesellschaft«) nominelle udbytterettigheder i Sparkasse KölnBonn på 300 mio. EUR i to trancher à 150 mio. EUR.
(12)
Förderungsgesellschaft er et 100 % ejet datterselskab af Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (rhinsk sparekassesammenslutning - »RSGV«). RSGV er en offentligretlig sammenslutning (»Körperschaft des öffentlichen Rechts«) af alle sparekasser og deres offentlige ejere i Rheinland og repræsenterer sparekasserne og deres (offentlige) ejere. Ifølge sine vedtægter er formålet med Förderungsgesellschaft at støtte sparekasserne i RSGV. Förderungsgesellschaft kan indskyde kapital i sparekasser udelukkende med det formål at udvikle nye kreditgivningsaktiviteter og kan modtage lån.
(13)
Udbyttekuponen for udbytterettighederne er 8 %. Udbytterettighederne løber frem til den 31. december 2013. Ud fra et lovgivningsmæssigt synspunkt betragtes udbytterettighederne som supplerende egenkapital (Tier 2-kapital).
(14)
Udbytterettighederne deltager i de årlige underskud svarende til forholdet mellem indskuddet med udbytterettigheder (»Genussrechtskapital«) og den øvrige i underskuddet deltagende egenkapital. Udbytterettighederne omfatter en […] fremførsel af betalingerne, dvs. at bortfaldne betalinger på udbytterettighederne skal efterbetales op til [2-6] år efter deres udløb. Det samme gælder betalingerne til at supplere den nominelle værdi af udbytterettighederne, hvis den udtømmes som følge af underskudsdeltagelsen.
(15)
For at finansiere rettighederne optog Förderungsgesellschaft to lån hos […]. Disse lån har en fast rente på [4-5] % i udbytterettighedernes løbetid. Lånet er garanteret til […] af RSGV, som fra Förderungsgesellschaft vil modtage et garantiafkast på [1,8-2,5] %.
3.2. Passive kapitalindskud
(16)
Kontrakterne om de passive kapitalindskud blev indgået den 2. januar 2009 og den 27. februar 2009 mellem Sparkasse KölnBonn og Zweckverband, i hvilken forbindelse der blev oprettet et »Stille Gesellschaft« for i alt 350 mio. EUR, som blev udbetalt i to trancher, 300 mio. EUR den 2. januar og 50 mio. EUR den 1. april 2009. Passive kapitalindskud er et instrument, hvor investoren ikke får nogen stemmerettigheder, men modtager afkast. Instrumentet er uamortisabelt og betragtes som kernekapital (Tier 1-kapital). De passive kapitalindskud besiddes af Zweckverband.
(17)
For at finansiere de passive kapitalindskud har Zweckverband optaget et lån på 300 mio. EUR for første tranche. 50 % af lånet er ydet af […], og de resterende 50 % af […]. Afkastet på lånet, som skal betales af Zweckverband, svarer til 12-måneders EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Anden tranche på 50 mio. EUR blev refinansieret med et lån fra […] med et afkast på EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Hverken Köln eller Bonn har stillet nogen specifik garanti, men begge kommuner hæfter ubegrænset for alle Zweckverbands forpligtelser i henhold til Zweckverbands stiftelsesoverenskomst.
(18)
Sparkasse Köln Bonn betaler for de passive kapitalindskud et afkast på 12-måneders EURIBOR plus 7,25 %. Dette afkast blev fastsat i overensstemmelse med en ekspertvurdering fra Deutsche Bank. Afkastet afhænger af overskud på balancen og betales ikke, hvis Sparkasse KölnBonn ikke får overskud i året. Vederlaget udbetales ikke, hvis kapitalprocenten på forfaldstidspunktet er under 9 %, og hvis udbetalingen ville medføre eller øge et underskud i det relevante regnskabsår. Hvis udbetalingen udsættes, består der ingen forpligtelse til efterbetaling af det bortfaldne beløb på et senere tidspunkt. Desuden deltager det passive kapitalindskud i et eventuelt balanceunderskud proportionelt til den samlede i underskuddet deltagende kapital.
4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(19)
I henhold til omstruktureringsplanen vil Sparkasse KölnBonn fokusere på sin vedtægtsbestemte forretningsmodel som regional sparekasse. Banken vil koncentrere sig om at levere typiske detailbankydelser til sine traditionelle kundesegmenter, som er privatkunder og SMV’er, og vil trække sig ud af andre aktiviteter, såsom proprietary trading eller investering i strukturerede produkter og frasælge ikke-nøgledatterselskaber. Desuden vil banken nedbringe sine administrationsudgifter betydeligt.
4.1. Beskrivelse af omstruktureringsplanen
(20)
Sparkasse KölnBonn vil fokusere på at levere tjenester til kunder i Köln-Bonn-regionen i segmenterne for privatkunder, private banking, SMV’er samt erhvervskunder og institutionelle kunder. Banken vil fokusere på erhvervskunder med en årsomsætning på højst 250 mio. EUR.
(21)
Sparkasse KölnBonn vil reducere sin store krediteksponering ved at begrænse kreditlinjerne, kræve ekstra sikkerhed eller overføre risiciene til andre kreditinstitutioner. I erhvervskundesegmentet har Sparkasse KölnBonn allerede reduceret eksponeringen med 551,5 mio. EUR og vil reducere den yderligere med [900-1 100] mio. EUR inden udgangen af 2013 fra det oprindelige niveau på 2,8 mia. EUR i 2008. Desuden vil krediteksponeringen på [800-900] mio. EUR bevilget til institutioner uden forbindelse til Köln-Bonn-regionen blive reduceret inden udgangen af 2013 ved hjælp af samme instrumenter (se bilag I, punkt 4).
(22)
Sparkasse KölnBonn har allerede reduceret sin proprietary trading-portefølje fra 550 mio. EUR til [20-23] mio. EUR i dag, hvilket vil blive reduceret yderligere til 0. Banken vil ophøre med enhver form for proprietary trading-aktiviteter i fremtiden og overvejer at opgive sin status som kreditinstitut med handelsbeholdning, (»Handelsbuchinstitut«), og dermed regnskabsføre alle de resterende begrænsede handelsaktiviteter under porteføljebeholdningen. De vil kvalitativt være begrænset til visse produkter og skal overholde kvantitative daglige eksponeringsgrænser (markedsrisiko [3-5] mio. EUR, se bilag I, punkt 2).
(23)
En af de største årsager til Sparkasse KölnBonns tab i 2008 var investeringerne i de såkaldte ABS-porteføljer og SAA-porteføljer (»Strategic Asset Allocation«). På det tidspunkt, hvor Sparkasse KölnBonn investerede i ABS-porteføljen, erhvervede den geografisk diversificerede (5) aktiver overvejende med en AAA-rating, herunder RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) og CLO (10). I slutningen af 2007 beløb ABS-porteføljen sig til 1,05 mia. EUR i Sparkasse KölnBonns regnskaber. SAA er en investering i særlige foreninger, gennem hvilke Sparkasse KölnBonn besad en diversificeret portefølje bl.a. bestående af internationale ordinære aktier, REIT (11) og obligationer, herunder »High Yield« og »Emerging Markets«. I slutningen af 2007 beløb denne portefølje sig til 2,2 mia. EUR i Sparkasse KölnBonns regnskaber. Selv om Sparkasse KölnBonn sigtede mod en bred diversificering af sine ABS- og SAA-porteføljer, blev den hårdt ramt af finanskrisen. Begge porteføljer bidrog primært til de nedskrivninger på 249 mio. EUR (12), som Sparkasse KölnBonn var nødt til at foretage for sin investeringsportefølje i 2008 i tillæg til de 108 mio. EUR, der allerede var nedskrevet i 2007.
(24)
I sin omstruktureringsplan klassificerede Sparkasse KölnBonn ABS- og SAA-investeringerne som værende uforenelige med risikoprofilen og bankens strategiske omlægning til en traditionel sparekasse. Derfor besluttede banken at frasælge eller udfase disse forpligtelser fuldt ud frem til 2014. Sparkasse KölnBonn halverede sine SAA-investeringer i marts 2008 for at begrænse sin eksponering for aktier. Den foretog flere frasalg i 2009, hvilket betød, at SAA-porteføljen blev reduceret til 468 mio. EUR pr. 30. september 2009. Virkningen af den tilbageværende ABS-eksponering (nominelt 970 mio. EUR pr. 30. september 2009) på Sparkasse KölnBonns regnskab, vil blive absorberet ved hensættelser og risikodækning i 2010. I [2012-2014] vil hele den resterende portefølje blive solgt.
(25)
Sparkasse KölnBonn har iværksat omfattende omkostningsbesparelser, herunder personalenedskæringer, optimering af interne processer og lukning af 22 af de eksisterende 131 afdelinger inden midten af 2011. Som resultat deraf vil banken gradvist reducere sine administrationsudgifter med [5-8] % frem til 2014 (13).
(26)
Tyskland har givet tilsagn om, at banken vil overholde restriktionerne på kuponbetalinger (bilag I, punkt 7), reklame (bilag I, punkt 9) og forbud mod erhvervelser (bilag I, punkt 8) samt et forbud mod prislederskab, ifølge hvilket Sparkasse KölnBonn frem til slutningen af 2014 ikke vil tilbyde bedre renter på indlån og realkreditlån end de bedste fra sine 10 største konkurrenter (for indlån med hensyn til markedsandele for konkurrenter, som er aktive på det relevante marked i Köln-Bonn-regionen, og for realkreditlån med hensyn til markedsandel for ny produktion i Tyskland, se bilag I, punkt 5).
4.2. Omstrukturering af datterselskaber
(27)
Sparkasse KölnBonn planlægger at nedbringe antallet af datterselskaber med en tredjedel. Af porteføljen af datterselskaber på 635 mio. EUR i bankens regnskab pr. 31. december 2008 blev [20-40] mio. EUR solgt eller afviklet inden udgangen af 2009, og yderligere [180-250] mio. EUR skal frasælges. Med denne foranstaltning forfølger Sparkasse KölnBonn to mål afhængigt af typen af datterselskab. For det første har frasalgene af ikke-nøgledatterselskaber (14), som er aktive i regionale udviklingsprojekter eller kommunalt og socialt boligbyggeri, til formål at reducere Sparkasse KölnBonns risikoeksponering og sårbarhed. For det andet har salget af andele i enheder, der kun har indirekte forbindelse til Sparkasse KölnBonns aktiviteter, til formål at indbringe midler til finansiering af omstruktureringen af Sparkasse KölnBonn. Bilag I, punkt 10 og 13, indeholder en fuldstændig liste over de datterselskaber, der skal frasælges.
(28)
Eksempler på frasalg i den anden gruppe er andele i virksomheder som RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG og neue leben Pensionsverwaltung AG. Disse salg er allerede gennemført og har givet en fortjeneste på i alt ca. [25-35] mio. EUR.
(29)
For nogle datterselskaber, som har en værdi af ca. [70-100] mio. EUR, forventer Sparkasse KölnBonn ikke, at der vil være særlig stor interesse fra private tredjepartskøbere. Dette skyldes primært disse enheders beskaffenhed, idet de er små, beskæftiger sig med socialt boligbyggeri og regionaludvikling i samarbejde med Köln kommune, eller på grund af deres ejerforhold, som allerede er domineret af Köln kommune. Derfor overvejer banken at sælge disse aktiviteter til [Köln kommune eller en virksomhed forbundet med Köln kommune]. Salget vil ske til markedsværdi, som skal vurderes af en uafhængig ekspert. Aktiverne i de datterselskaber, der skal sælges til Köln kommune, er primært knyttet til aktiviteter i forbindelse med fast ejendom.
(30)
I forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltningerne vil banken reducere sine risikovægtede aktiver med [2-5] mia. EUR til [15-20] mia. EUR (dvs. med [15-20] %) (uden at medregne den fremtidige vækst i nøgleaktiviteterne i løbet af omstruktureringsperioden). Hvis væksten i nøgleaktiviteterne medregnes, vil reduktionen i de risikovægtede aktiver være [10-15] % frem til 2014. Sparkasse KölnBonns […] vil blive reduceret med [4-6] mia. EUR til [20-30] mia. (dvs. med [15-20] %) (uden at medregne den fremtidige vækst i nøgleaktiviteterne i løbet af omstruktureringsperioden). Hvis væksten i nøgleaktiviteterne medregnes, vil omstruktureringsforanstaltningerne give en reduktion i de samlede aktiver på 5 %.
4.3. Evnen til at genoprette rentabiliteten i basisscenariet og stressscenariet
(31)
Tyskland har fremsendt et basisscenarie og et stressscenarie for at påvise Sparkasse KölnBonns evne til at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
(32)
I basisscenariet er de fremsendte finansielle prognoser baseret på antagelser, der er i overensstemmelse med de prognoser for Tyskland, som anerkendte økonomiske institutter har udsendt. Det forventes, at væksten i BNP vil forblive på samme beskedne niveau gennem hele omstruktureringsperioden. Arbejdsløsheden forventes at stige frem til 2011 og falde langsomt derefter. Endelig forventes det, at de aktuelle ugunstige rammebetingelser med lave renter vil vende i 2010 og derefter være konstant i resten af omstruktureringsperioden.
(33)
Som vist i tabel 1 nedenfor, forventes Sparkasse KölnBonn i basisscenariet at blive rentabel igen i 2010 og fortsat forbedre sine resultater frem til 2014. I 2014 vil banken opnå en egenkapitalforrentning på [9-10] %. Endvidere viser diagram 1 de vigtigste resultatindikatorer for Sparkasse KölnBonn for årene 2008-2014.
Tabel 1
Sparkasse KölnBonns resultat før skat 2010-2014 i basisscenariet
Scenarie
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Basisscenariet
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Diagram 1
Sparkasse KölnBonns vigtigste resultatindikatorer for 2008-2014 - basisscenariet
Indikatorer
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Risikovægtede aktiver (15) (mia. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
Tier 1-grad (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
Egenkapitalforrentning
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
Omkostningsprocent
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
I stressscenariet er de makroøkonomiske antagelser, at krisen vil fortsætte frem til 2011, og at der derefter vil være et langsomt opsving i 2012. I stressscenariet antages det, at der vil være yderligere to år med lave renter i forhold til basisscenariet.
(35)
I stressscenariet forventes Sparkasse KölnBonn igen at blive rentabel i 2012 og fortsat forbedre sine resultater frem til 2014. I 2014 ville banken opnå en egenkapitalforrentning på [10-12,5] %. I stressscenariet vil kapitalprocenterne for Sparkasse KölnBonn og for hele den konsoliderede koncern være langt over minimumskravene ifølge lovgivningen gennem hele omstruktureringsperioden. Tabel 2 og diagram 2 nedenfor viser de vigtigste resultatindikatorer for Sparkasse KölnBonn for 2008-2014 i stressscenariet.
Tabel 2
Sparkasse KölnBonns resultat før skat 2010-2014 i stressscenariet
Scenarie
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Stressscenariet
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Diagram 2
Sparkasse KölnBonns vigtigste resultatindikatorer for 2008-2014 - stressscenariet
Indikatorer
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Risikovægtede aktiver (17) (mia. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Tier 1-grad (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
Egenkapitalforrentning
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
Omkostningsprocent
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Eftersom den lave korte rente i øjeblikket er det, der trækker bankens indtjening mest ned, er der gennemført en yderligere følsomhedsanalyse af renten (scenarie 1: stigning i rentekurven på 100 basispoint, scenarie 2: fald i rentekurven på 50 basispoint). Denne analyse bekræftede, at en yderligere rentestigning ville forbedre Sparkasse KölnBonns rentabilitet, hvorimod en lavere rente ville reducere bankens rentabilitet, dvs. at et lineært fald på 50 basispoint i den korte rente ville reducere resultatet med [20-25] mio. EUR om året. Generelt viser den følsomhedsanalyse, som Tyskland har fremsendt, at Sparkasse KölnBonns sårbarhed over for store rentechok er begrænset.
4.4. God virksomhedsledelse
(37)
Tyskland fremsendte oplysninger, som viste, at de politisk drevne investeringer, som bidrog til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder, blev besluttet i perioden 1997-2004, altså før fusionen af Stadtsparkasse Köln med Sparkasse Bonn i 2005, hvor Sparkasse KölnBonn blev oprettet i sin nuværende form. Disse investeringer blev også besluttet under en anden retlig ramme, som primært var udstukket af Nordrhein-Westfalens sparekasselov (19). Siden da har Sparkasse KölnBonn forbedret sin virksomhedsledelse.
(38)
Som følge af ændringerne i strukturen i den ansvarlige offentlige institution for banken (Träger) efter fusionen i 2005, træffes vigtige beslutninger i Zweckverband af et kvalificeret flertal af aktionærernes afgivne stemmer, som er mindst 85 %, hvilket er mere end den andel, der besiddes af én enkelt kommune.
(39)
Antallet og størrelsen af instituttets organer er blevet reduceret, hvor f.eks. tilsynsrådet og bestyrelsen er blevet væsentligt mindre (20). Investeringsudvalget, som bestod af tre bestyrelsesmedlemmer, og som i den tidligere Stadtsparkasse Köln var berettiget til at træffe de indledende beslutninger om investeringer i datterselskaber, blev opløst. Bestyrelsen overtog ansvaret for investeringspolitikken med hensyn til aktiebesiddelser, som skal vurderes i henhold til økonomiske kriterier. Desuden kræver alle nye investeringer, som Sparkasse KölnBonn skal foretage, tilsynsrådets godkendelse.
(40)
Med ændringerne i sparekasseloven blev banken forpligtet til at nedsætte risiko- og regnskabsudvalg og give dem vidtgående kontrolbeføjelser. Loven kræver også, at medlemmerne af tilsynsrådet har de fornødne kvalifikationer til at vurdere og kontrollere sparekassers virksomhed. Bestyrelsen har eneansvaret og det overordnede ansvar for bankens ledelse og er ikke bundet af instrukser fra tilsynsrådet eller aktionærerne.
(41)
Ud over de allerede gennemførte forbedringer af ledelsesstrukturen vil Sparkasse KölnBonn styrke sin ledelse yderligere ved at øge antallet af uafhængige (21) medlemmer i styrelsesrådet fra to (i øjeblikket) til fire ud af 18. Fra den 1. januar 2011 vil medlemmerne af regnskabsudvalget blive reduceret fra ni til syv, og risikoudvalget vil blive reduceret fra ni til seks medlemmer. Investeringsudvalget og strategiudvalget vil blive opløst ved udgangen af henholdsvis 2011 og 2010. Investeringsudvalget vil naturligvis ikke længere have noget formål, når Sparkasse KölnBonn har frasolgt hovedparten af sine datterselskaber. Strategiudvalgets opgaver vil blive overtaget af bestyrelsen. Endelig vil beslutningsprocesserne med hensyn til erhvervelse af virksomheder blive ændret og omfatte enstemmige beslutninger i bestyrelsen og krav om, at investeringer, som overstiger [2-5] mio. EUR, allerede skal være vurderet positivt af en uafhængig ekspert i forbindelse med en due diligence-undersøgelse eller forretningsvurdering.
4.5. Hybridinstrumenter
(42)
Sparkasse KölnBonn har hybridkapital hos tredjepartsinvestorer (private udbytterettigheder) til en værdi af 224 mio. EUR. Ifølge de oplysninger, som Tyskland har fremsendt, er Genussrechte og de private udbytterettigheder sideordnede. De passive kapitalindskud er efterstillet begge disse. Som vist i tabel 3 nedenfor er der siden 2008 ikke foretaget nogen kuponbetalinger på hybridinstrumenter. I 2008 og 2009 bidrog Genussrechte til tabene med 57,4 mio. EUR. De passive kapitalindskud og de private udbytterettigheder bidrog til tabene i 2009. Fra 2010 vil hybridinstrumenterne blive suppleret, og fra 2011 vil annullerede kuponbetalinger blive foretaget frem til 2012. I 2013 vil alle hybridinstrumenter blive suppleret, alle annullerede kuponbetalinger vil blive foretaget, og fuld kuponrente vil blive betalt på hvert enkelt instrument. Eftersom kuponbetalingerne udløses af overskud på resultatopgørelsen eller balancen, har Sparkasse KölnBonn ikke mulighed for at suspendere kuponbetalinger, hvis den har overskud, og en eventuel kapitalforringelse er blevet genoprettet.
Tabel 3
Sparkasse KölnBonns overskudsfordeling i 2009-2014 (basisscenariet)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Resultat før skat
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Overskudsfordeling i forhold til kapitalinstrumenter
Statens udbytterettig heder
Underskudsdeltagelse
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Supplering af pålydende
værdi 0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Private udbytterettig heder
Underskudsdeltagelse
0
12,5
0
0
0
0
0
Supplering af pålydende
værdi 0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Passive kapitalindsk ud
Underskudsdeltagelse
0
19,5
0
0
0
0
0
Supplering af pålydende
værdi 0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Tyskland har givet tilsagn om, at banken ikke vil foretage nogen kuponbetalinger på de hybridinstrumenter, der besiddes af private investorer, medmindre den er kontraktligt forpligtet dertil (se bilag I, punkt 7).
4.6. WestLB
(44)
En anden årsag til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder var bankens andel i WestLB. Tidligere led Sparkasse KölnBonn tab på […] mio. EUR, fordi den som medlem af den regionale sammenslutning af sparekasser bidrog til den reservefond, som sammenslutningen havde etableret som sikkerhedsnet for sine medlemmer og Landesbanker. Fonden blev nødt til at gribe ind i forbindelse med redningen af WestLB i 2008. Den resterende risikoeksponering er knyttet til Sparkasse KölnBonns indirekte beholdning i WestLB og den resterende indirekte hæftelse for WestLB's nødlidende bank gennem RSGV.
(45)
Selv om Sparkasse KölnBonn ikke har investeret direkte i WestLB, er den eksponeret for RSGV's andel, idet Sparkasse KölnBonn har en direkte andel på ca. 19 % af RSGV. Ifølge de oplysninger Tyskland har fremsendt, er risikoen for, at en forringelse af RSGV's bogførte værdi for WestLB vil påvirke Sparkasse KölnBonn, meget begrænset. For det første er WestLB for nyligt blevet vurderet af en uafhængig ekspert, og dens bogførte værdi i RSGV's regnskab blev i den forbindelse reduceret pr. 31. december 2009 fra den historiske værdi på […] mia. EUR til […] mio. EUR pr. 31. december 2009. Derfor beløber Sparkasse KölnBonns indirekte andel i WestLB sig i øjeblikket til ca. […] mio. EUR. Desuden er det kun RSGV's kapitalværdi, der er relevant for Sparkasse KölnBonn, idet den kun er eksponeret for WestLB gennem sin andel i RSGV. Denne påvirkes ikke kun af værdien af WestLB, men også af RSGV's andre datterselskaber og investeringer. En værdiansættelse af andre RSGV-datterselskaber i slutningen af 2009 viste, at der var betydelige latente reserver, som ville være tilstrækkelige til at dække selv den potentielle nedskrivning af WestLB til 0 i det værst tænkelige scenarie.
(46)
Sparkasse KölnBonns forpligtelse til at bidrage [til …], som blev oprettet til dækning af de potentielle tab i den nyligt etablerede nødlidende bank, WestLB, beløber sig til […] mio. EUR over 25 år. Denne forpligtelse vil imidlertid ikke påvirke bankens evne til at opfylde lovkravene fremover, da bidragene [til...] kun skal tages fra fremtidige overskud.
4.7. Delvis tidlig tilbagebetaling
(47)
Tyskland har givet tilsagn om, at Sparkasse KölnBonn vil tilbagebetale en del af den modtagne kapital tidligere end fastlagt i betingelserne for instrumenterne (se bilag I, punkt 27). Tilbagebetalingen vil starte i 2011 og ske i to trin.
(48)
Det første trin består af salget af en tranche på 150 mio. EUR […] til Zweckverband. Transaktionen, og navnlig købsprisen vil ikke stille Förderungsgesellschaft bedre, end hvis det beholdt instrumentet (22). Zweckverband vil derefter konvertere Genussrechte, som i øjeblikket betragtes som Tier 2-kapital, til Tier 1-kapitalinstrumenter. Det nye instrument ville navnlig være efterstillet, ikke blive indløst i mindst 30 år og have ikke-kumulerende kuponbetalinger. Dette ville øge Sparkasse KölnBonns Tier 1-kapitalgrad med [0,8-1,0] %.
(49)
Stigningen i Tier 1-kapitalgraden åbner mulighed for det andet trin, som er Sparkasse KölnBonns tilbagekøb i 2011 af den resterende tranche af Genussrechte, som besiddes af Förderungsgesellschaft, og som har en nominel værdi på 150 mio. EUR. I alt vil de to trin resultere i et fald i Tier 2-kapitalgraden på [0,5-1,0] %. Desuden vil RSGV eller en anden aktør i sparekassesektoren til markedspris købe Sparkasse KölnBonns andele i to sparekasserelaterede […] (23) og […]. Salget af den indirekte andel i de to enheder ville reducere bankens samlede aktiver med yderligere [0,2-0,5] %. Salget af de to enheder er tæt knyttet til tilbagebetalingen af den anden tranche af Genussrechte, idet RSGV vil købe de to enheder med overskuddet fra salget af Genussrechte.
5. BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE PROCEDUREN VEDRØRENDE REKAPITALISERINGSFORANSTALTNINGEN
(50)
Kommissionen minder om, at den i denne sag den 4. november 2009 indledte den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende rekapitaliseringsforanstaltningen, for så vidt angår dennes forenelighed med det indre marked i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, (24) som omstruktureringsstøtte.
(51)
Endvidere udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt en passende byrdefordeling var sikret på nogen måde, og hvorvidt konkurrencefordrejningen var begrænset, som statsstøttereglerne kræver (punkt 50 i beslutningen om at indlede proceduren).
(52)
Endelig konkluderede Kommissionen ikke, om rekapitaliseringsforanstaltningerne ville falde ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b, eller artikel 107, stk. 3, litra c), i lyset af usikkerhederne om, hvorvidt Sparkasse KölnBonns vanskeligheder skyldtes de investeringsbeslutninger, der blev truffet lang tid før krisen, eller krisen i sig selv. Kommissionen besluttede at fortsætte med en undersøgelse af de faktiske forhold for at bestemme det korrekte retsgrundlag og træffe en beslutning senere i processen.
6. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(53)
Kommissionen bemærker, at den ikke har modtaget nogen bemærkninger fra interesserede tredjeparter med hensyn til beslutningen om at indlede proceduren om rekapitaliseringsforanstaltningen.
7. BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND
(54)
Tyskland oplyste, at Kommissionens beslutning af 4. november 2009, hvori Kommissionen besluttede at indlede proceduren i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, var blevet gennemgået. De tyske myndigheder meddelte, at de fastholdt deres holdning om, at de rekapitaliseringsforanstaltninger, som Sparkasse KölnBonn havde modtaget i form af passive kapitalindskud og udbytterettigheder i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009, ikke udgjorde statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Tyskland mente, at foranstaltningerne var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip i overensstemmelse med den begrundelse, der blev angivet før beslutningen om at indlede proceduren (se punkt 24-28 i beslutningen om at indlede proceduren).
(55)
Tyskland var uenig i Kommissionens vurdering om, at markedet for hybridinstrumenter på det tidspunkt, hvor rekapitaliseringsforanstaltningerne blev gennemført, dvs. i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009, var fuldstændig svundet ind (25). Mere specifikt var Tyskland uenig i Kommissionens konklusion om, at ingen markedsøkonomisk investor eller ejer ville have foretaget en sådan investering på det pågældende tidspunkt, selv til en højere pris (se punkt 38 i beslutningen om at indlede proceduren). Myndighederne gjorde gældende, at markedsudviklingen ikke påvirkede Sparkasse KölnBonn, som kunne udstede efterstillede lån både i de sidste fire måneder i 2008 (på i alt [10-15] mio. EUR) og i første kvartal i 2009 (på i alt [35-40] mio. EUR) i trancher på op til flere hundred tusind euro.
(56)
Endelig bestred Tyskland, hvorvidt Förderungsgesellschafts rekapitalisering af Sparkasse KölnBonn omfattede nogen statsmidler.
(57)
Tyskland var imidlertid sikker på, at hvis Kommissionen bekræftede sin foreløbige vurdering om, at Sparkasse KölnBonns rekapitalisering udgjorde statsstøtte, ville foranstaltningerne være forenelige med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(58)
Tyskland gjorde gældende, at omstruktureringsplanen opfyldte alle betingelserne i Kommissionens meddelelse af 23. juli 2009 om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (26) (»omstruktureringsmeddelelsen«).
(59)
Tyskland mener, at omstruktureringsplanen sikrer, at Sparkasse KölnBonns langsigtede rentabilitet er genoprettet, at Sparkasse KölnBonn yder et tilstrækkeligt egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne, og at konkurrencefordrejningerne er begrænset af betydelige struktur- og adfærdsmæssige foranstaltninger.
(60)
De tilsagn, som Tyskland har afgivet, er beskrevet i bilag I til III og udgør en integreret del af denne afgørelse. For at sikre at tilsagnene bliver opfyldt, vil der blive udpeget en tilsynsførende. Udpegelsesproceduren og den tilsynsførendes ansvar er beskrevet i bilag II. Endvidere har Tyskland givet tilsagn om at overholde en tidsplan for frasalg (se bilag I, punkt 10 og 13). Hvis denne tidsplan ikke bliver overholdt, vil der blive udpeget en frasalgsadministrator, som skal udføre sine pligter i overensstemmelse med betingelserne i bilag III.
8. VURDERING
8.1. Eksistensen og omfanget af statsstøtte
(61)
Kommissionen skal vurdere, om de pågældende foranstaltninger udgør statsstøtte. I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(62)
I beslutningen om at indlede proceduren (afsnit 5.1) drog Kommissionen den foreløbige konklusion, at rekapitaliseringsforanstaltningerne for Sparkasse KölnBonn udgjorde statsstøtte. Kommissionen er ikke enig i Tysklands argumentation for, at foranstaltningerne ikke udgjorde statsstøtte, eftersom betingelserne for begge instrumenter var i overensstemmelse med det, en markedsøkonomisk investor ville have accepteret. Selv om afkastet for begge instrumenter svarer til det afkast, der kunne opnås ved sammenlignelige instrumenter indtil begyndelsen af 2008, var den for lav i Sparkasse KölnBonns tilfælde i lyset af den høje risiko som følge af bankens manglende rentabilitet. På tidspunktet for rekapitaliseringen var markedet for hybridinstrumenter fuldstændig svundet ind. Derfor kunne Kommissionen ikke i forbindelse med denne sag og i lyset af markedssituationen acceptere argumenterne om, at en markedsøkonomisk investor ville have investeret på det pågældende tidspunkt og på tilsvarende betingelser.
(63)
Undersøgelsen afslørede ikke nogen oplysninger, som kunne have ændret denne vurdering. Sparkasse KölnBonns udstedelse af efterstillede lån i slutningen af 2008 og det første kvartal i 2009 udgør ikke tilstrækkelige beviser for, at markederne for hybridinstrumenter var aktive, fordi der kun var tale om et meget beskedent antal enkelte trancher. Trancher af hybridinstrumenter til en værdi af flere hundred tusind euro omfatter et noget andet risikoniveau end et instrument til en nominel værdi af 150 mio. EUR og er derfor meget nemmere at absorbere for de private markeder. Derfor fastholder Kommissionen det synspunkt, at ingen markedsøkonomisk investor ville have investeret i hybridinstrumenter af en tilsvarende størrelse og på tilsvarende betingelser som Sparkasse KölnBonns rekapitaliseringsforanstaltninger på det pågældende tidspunkt.
(64)
Med hensyn til de midler, Förderungsgesellschaft brugte til at rekapitalisere Sparkasse KölnBonn, minder Kommissionen om, at den allerede i sin sagspraksis har konstateret, at midler fra RSGV er ressourcer, som direkte eller indirekte kontrolleres af offentlige myndigheder (27). Kommissionen mener, at dette også gælder for Förderungsgesellschaft, som er et 100 % ejet datterselskab af RSGV. Derfor er disse midler statsmidler som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(65)
I lyset af ovenstående bekræfter Kommissionen den foreløbige konklusion i beslutningen om at indlede proceduren om, at rekapitaliseringsforanstaltningerne til fordel for Sparkasse KölnBonn udgør statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(66)
Kommissionen bemærkede endvidere, at redningsstøtteforanstaltningerne er blevet konverteret til omstruktureringsstøtte, som fortsat udgør en fordel for banken. Foranstaltningerne gav banken mulighed for at skaffe finansiering i en situation, hvor den ikke kunne rejse kapital på markedet, navnlig på grund af den finansielle og økonomiske krise. Dette giver banken en økonomisk fordel og styrker dens position i forhold til dens konkurrenter i Tyskland og andre medlemsstater, som ikke får samme støtte. Foranstaltningerne må derfor anses for at kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(67)
Støtteelementet i kapitaltilførslerne beløber sig til 650 mio. EUR og udgør 3,3 % i forhold til bankens risikovægtede aktiver (ultimo 2008).
8.2. Støttens forenelighed med det indre marked
8.2.1. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(68)
I beslutningen om at indlede proceduren af 4. november 2009 fastslog Kommissionen ikke, hvad der ville være et korrekt retsgrundlag for analysen af rekapitaliseringsforanstaltningerne. Ud fra de oplysninger, der var tilgængelige på det pågældende tidspunkt, syntes de beslutninger om at investere i regionale udviklingsprojekter, der blev truffet lang tid før finanskrisen, at være den primære årsag til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder. Eftersom krisen kun syntes at have forværret bankens eksisterende problemer, blev det ikke udelukket, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kunne finde anvendelse. På den anden side tydede tidspunktet for gennemførelsen af rekapitaliseringsforanstaltningerne, nemlig da finanskrisen var på sit højeste, og Kommissionens praksis i banksager under finanskrisen på, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skulle anvendes.
(69)
Selv om der i tidligere afgørelser henvises til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (28) (»rammebestemmelserne om omstrukturering«), har Kommissionen i punkt 49 i omstruktureringsmeddelelsen præciseret, at al støtte, den får anmeldt frem til senest den 31. december 2010, vil blive vurderet som omstruktureringsstøtte til banker i henhold til omstruktureringsmeddelelsen og ikke rammebestemmelserne om omstrukturering.
(70)
Idet den tyske banksektor fortsat er følsom, konkluderer Kommissionen, at den potentielle opløsning af en af Tysklands største sparekasser som følge af […] ville have haft systemiske konsekvenser og dermed have truet Tysklands finansielle stabilitet.
(71)
Derfor er EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), det rette retsgrundlag for vurderingen af, hvorvidt den støtte, Sparkasse KölnBonn modtog, er forenelig med det indre marked som omstruktureringsstøtte, der ydes for at opretholde den finansielle stabilitet.
8.2.2. Omstruktureringsstøttens forenelighed med det indre marked
(72)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal omstruktureringsplanen først påvise, at den omstruktureringsproces, som en støttemodtager gennemgår, er egnet til at genoprette dens langsigtede rentabilitet. For det andet bør støttebeløbet begrænses til det nødvendige minimum, og både støttemodtageren og dens kapitalindskydere bør i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen med deres egne midler. For det tredje skal der træffes foranstaltninger til at begrænse de konkurrencefordrejninger, der er blevet skabt ved på kunstig vis at understøtte støttemodtagerens markedsstyrke, og sikre en konkurrencedygtig banksektor. Endelig skal spørgsmål vedrørende overvågning og proceduremæssige spørgsmål overvejes.
i) Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(73)
I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Tyskland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som indeholder fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen. Planen identificerer desuden årsagerne til bankens vanskeligheder.
(74)
Med hensyn til forretningsmodellen agter Sparkasse KölnBonn at skifte fokus til traditionelle forretningsaktiviteter for regionale sparekasser. Den vil tilbyde alle former for detailbankprodukter til sine nøglekundesegmenter i Köln-Bonn-regionen: detail, SMV’ere samt mindre erhvervskunder og institutionelle kunder i regionen. Derfor vil Sparkasse KölnBonn koncentrere sig om sine lovpligtige aktiviteter og bruge sine nøglekompetencer, samtidig med at den vil trække sig ud af de områder, der har været årsagen til dens finansielle vanskeligheder. Især vil Sparkasse KölnBonn ophøre med proprietary trading, alle ikke-nøgledatterselskaber og investeringer i SAA- og ABS-porteføljer. Kommissionen mener, at bankens nye forretningsmodel er rentabel og bæredygtig på lang sigt.
(75)
Sparkasse KölnBonns vanskeligheder skyldtes især tre aktiviteter: i) regionale udviklingsprojekter, ii) investeringer i ABS- og SAA-porteføljer og iii) bankens investering i WestLB.
(76)
Sparkasse KölnBonn iværksatte allerede i 2008 salget eller afviklingen af ikke-nøgledatterselskaber relateret til regional udvikling. Det er nødvendigt og hensigtsmæssigt at indstille disse aktiviteter fuldstændigt for at imødekomme Kommissionens bekymringer, idet frasalgene vil begrænse eventuelle fremtidige tab eller risici, der hidrører fra disse datterselskaber. Desuden vil foranstaltningen frigøre kapital samt ledelseskapacitet, som så kan anvendes i bankens nøgleaktiviteter. Endvidere vil frasalgene også reducere bankens balance med ca. [180-230] mio. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
Da aktiviteterne i de datterselskaber, der skal sælges til Köln kommune, primært er byggevirksomhed og ejendomsrelaterede tjenester, finder Kommissionen ikke, at det er nødvendigt eller relevant i denne sag at anvende meddelelsen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (30) (»meddelelsen om værdiforringede aktiver«). Disse datterselskabers bogførte værdi er i de senere år blevet nedskrevet betydeligt for at bringe dem på niveau med markedsværdien. Derfor forventes der ikke nogen yderligere tab for banken i forbindelse med salget af datterselskaberne. Endvidere vil Tysklands tilsagn om, at banken vil sælge til markedsværdi, som fastsat af en uafhængig ekspert, sikre, at transaktionerne ikke omfatter yderligere statsstøtte.
(78)
En anden årsag til bankens problemer var ABS- og SAA-porteføljerne. Disse investeringer er allerede blevet reduceret betydeligt. Sparkasse KölnBonn vil trække sig helt ud af disse porteføljer inden udgangen af 2014. Da disse investeringer ligger uden for bankens nye forretningsmodel, er det nødvendigt at trække sig ud af disse porteføljer for at gennemføre Sparkasse KölnBonns strategi. De nuværende bogførte værdier af de resterende aktiver i ABS- og SAA-porteføljerne er generelt i overensstemmelse med deres markedsværdi. Derfor er den resterende risikoeksponering fra disse porteføljer begrænset og påvirker ikke bankens rentabilitet.
(79)
Endelig er bankens resterende eksponering for WestLB, som tidligere gav Sparkasse KölnBonn tab på […] mio. EUR, begrænset og udlignes af reserver i RSGV's investeringsportefølje. Endvidere tages bankens bidrag [til …] kun fra fremtidige nettooverskud. Derfor vil Sparkasse KölnBonns forpligtelse til at bidrage [til …] ikke bringe Sparkasse KölnBonns langsigtede rentabilitet i fare. Desuden finder Kommissionen det positivt, at banken kun kan bidrage, når der er betalt afkast på statens kapital i overensstemmelse med betingelserne for rekapitalisering.
(80)
Kommissionen bemærker, at banken allerede har truffet og vil træffe yderligere foranstaltninger til at rette op på svaghederne i sin virksomhedsledelse. Ændringerne i aktionærstrukturen og afstemningerne med kvalificeret flertal, der blev indført efter fusionen af Stadtsparkasse Köln med Sparkasse Bonn i 2005, sikrer, at ejernes politiske interesser ikke tilsidesætter bankens økonomiske interesser. Endvidere førte ændringerne i Sparkasse KölnBonns organers sammensætning og størrelse samt i beslutningsprocessen til større ansvarlighed for den øverste ledelse. Færre delte ansvarsområder samt en højere andel af personalet, som ikke er politisk styret, og som er [eksterne...] eksperter i bankens organer, vil øge gennemsigtigheden og effektiviteten i beslutningsprocessen. Sammen med den ændrede aktionærstruktur vil disse foranstaltninger tage fat i årsagerne til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder, idet de minimerer risikoen for, at Sparkasse KölnBonn vil deltage i politisk drevne projekter, der strider mod bankens økonomiske interesser. Desuden synes bankens ledelses uafhængighed at være tilstrækkeligt forankret i den gældende lovgivning. Det, at Sparkasse KölnBonn har forelagt dokumentation for, at banken ikke siden 2004 har deltaget i nogen nye politisk drevne projekter, viser, at de gennemførte foranstaltninger virker. Generelt er de nye regler for god virksomhedsledelse i overensstemmelse med det, der er opnået i sammenlignelige sager (31). Derfor kan de gennemførte og lovede ændringer i Sparkasse KölnBonns virksomhedsledelse betragtes som værende passende og tilstrækkelige til at bidrage til genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
(81)
Kommissionen mener, at Sparkasse KölnBonns omstruktureringsplan opfylder kravene i punkt 9 og 12-15 i omstruktureringsmeddelelsen, nemlig at omstruktureringsplanen også skal vise, hvordan banken hurtigst muligt vil genoprette sin langsigtede rentabilitet uden statsstøtte. Banken bør primært kunne sikre et passende afkast af egenkapitalen, samtidig med at den er i stand til at dække alle sine omkostninger ved normal drift og overholde de relevante tilsynskrav.
(82)
For det første har Sparkasse KölnBonn fremsendt finansielle prognoser for perioden 2008-2014, som indeholder oplysninger om bankens omsætning, omkostninger, nedskrivninger, overskud og kapitalposition. Kommissionen finder, at prognoserne for basisscenariet er baseret på rimelige underliggende makroøkonomiske antagelser. Banken forventer et overskud igen i 2010 og har forbedret sit årsresultat gennem hele omstruktureringsperioden. Desuden vil egenkapitalforrentningen nå op på [9-10] % i 2014, hvilket synes at være et passende afkast for en detailbank under normale markedsvilkår. Endvidere vil Sparkasse KölnBonn fra 2013 betale fuldt afkast for støtteforanstaltningerne. Bankens kapitalprocenter er fortsat langt over minimumskravene ifølge lovgivningen med en stigning i Tier1-kapitalgraden fra 6,1 % i 2009 til [8-9] % i 2014.
(83)
For det andet påviste Sparkasse KölnBonn, at den kan modstå et stressscenarie. Antagelserne for stressscenariet er blevet vurderet som værende rimelige. Da stressscenariet viser, at Sparkasse KölnBonn vil opfylde kapitalkravene i lovgivningen, anses banken for at opfylde kravene i punkt 13 i omstruktureringsmeddelelsen. Desuden viser følsomhedsanalysen, at banken kan modstå en stor renteændring i fremtiden.
(84)
Endelig fremlagde Sparkasse KölnBonn en strategi for delvis tidlig tilbagebetaling. Delvis tilbagebetaling af statens kapital bør være mulig uden helt at fjerne institutionens kapitalgrundlag, idet Sparkasse KölnBonns Tier 1-kapitalgrad anslås at ville nå [6-7] % i 2010 og senere stige endnu mere i basisscenariet og også være langt over minimumskravene ifølge lovgivningen i et stressscenarie i omstruktureringsplanen. Den delvist tidlige tilbagebetaling omfatter ikke yderligere støtte, hverken til Sparkasse KölnBonn eller til andre enheder, der indgår i transaktionen. For det første ville Förderungsgesellschaft ikke få nogen større fordel på grund af opbygningen af den købspris, der skal betales for den første tranche på 150 mio. EUR af Genussrechte, som er meget tæt på den pengestrøm, Förderungsgesellschaft ville have fået, hvis det havde beholdt instrumentet. For det andet finder transaktionen sted mellem to offentlige enheder. Da det instrument, der skal konverteres til Tier 1-kapital, allerede kategoriseres som støtte, og Sparkasse KölnBonn vil betale samme afkast til Zweckverband efter konverteringen, finder Kommissionen ikke, at konverteringen omfatter yderligere støtte. Endelig vil Sparkasse KölnBonns tilbagekøb af den anden tranche på 150 mio. EUR også være meget lig den pengestrøm, Förderungsgesellschaft ville have fået, hvis det havde beholdt instrumentet.
(85)
Derfor mener Kommissionen, at den omstruktureringsplan, som Sparkasse KölnBonn har fremsendt, opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til genoprettelse af den langsigtede rentabilitet og dermed imødekommer den tvivl, der blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren.
ii) Egetbidrag/byrdefordeling
(86)
Som anført i omstruktureringsmeddelelsen skal banker og deres interessenter i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen for at sikre, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Det betyder, at banker skal bruge deres egne midler til at finansiere omstruktureringen, f.eks. ved at sælge aktiver, mens interessenterne bør deltage i bankens tab, hvor det er muligt. De foranstaltninger, som Sparkasse KölnBonn har givet tilsagn om, sikrer, at der bruges egne midler, og at private investorer, som har hybridkapital i banken, bidrager til omstruktureringen.
(87)
Omstruktureringsplanen indeholder ikke noget, der antyder, at støtten overstiger det, der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved genoprettelse af rentabiliteten. Den støtte, der modtages, er nødvendig for at sikre, at Sparkasse KölnBonn vil have rimelige kapitalreserver i basisscenariet og vil kunne opfylde kapitalkravene i lovgivningen i stressscenariet.
(88)
Kommissionen bemærker med hensyn til bidraget til omstruktureringsomkostningerne gennem interne midler genereret af Sparkasse KölnBonn, at banken gennemfører omkostningsbesparelser. Disse besparelser vil nedbringe de årlige omkostninger med [25-35] mio. EUR inden udgangen af omstruktureringsperioden, hvilket svarer til ca. [5-8] % af de samlede omkostninger i 2009.
(89)
Desuden vil frasalgene af rentable ikke-nøgledatterselskaber give et overskud, der kan bruges til at finansiere omstruktureringsomkostningerne.
(90)
Banken har ikke beføjelse til at annullere eller udsætte betalingen af en kupon på hybridinstrumenterne, hvis den har overskud i et givent år. Indehaverne af hybridinstrumenter bærer imidlertid også så vidt muligt de tab, som Sparkasse KölnBonn lider, idet både kuponbetalingen og hybridkapitalens pålydende værdi blev annulleret eller indgik i deltagelsen i Sparkasse KölnBonns underskud. Derfor finder Kommissionen, at den videst mulige byrdefordeling fra de private hybridinvestorer er sikret, hvorfor kravene i omstruktureringsmeddelelsen om de private investorers bidrag til omstruktureringsomkostningerne er opfyldt.
(91)
I punkt 24 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det, at et passende vederlag for statens støtte også er et middel til at opnå byrdefordeling. I denne forbindelse mener Kommissionen, at det afkast, der er fastsat i betingelserne for rekapitaliseringsforanstaltningerne, er passende i kombination med de andre byrdefordelingstiltag, der er beskrevet ovenfor. Det beregnede overskud vil gøre det muligt for banken at betale afkast på statens kapital og betale de udsatte kuponbetalinger i overensstemmelse med betingelserne for rekapitaliseringen fra 2011 for Genussrechte og fra 2013 for de passive kapitalindskud, efter at den nominelle kapital for instrumenterne er blevet suppleret. Det bør også bemærkes, at renten på de Genussrechte, som staten ejer, er kumulerende i [2-6] år, og at den kapital, der er blevet reduceret som følge af underskudsdeltagelse, skal suppleres i forbindelse med begge rekapitaliseringsinstrumenter. Derfor vil den ubetalte rente på Genussrechte og den udtømte pålydende værdi for begge instrumenter senere blive inddrevet af staten i henhold til prognoserne i basisscenariet.
(92)
I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at den omstruktureringsplan, som Tyskland har indsendt, omfatter et tilstrækkeligt egetbidrag til omstruktureringen og derfor imødegår den tvivl, som blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren.
iii) Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(93)
I omstruktureringsmeddelelsen kræves det, at omstruktureringsplanen foreslår foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger og sikring af en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere bør de også tage hånd om moral hazard-spørgsmål og sikre, at der ikke bruges statsstøtte til at finansiere konkurrencebegrænsende adfærd.
(94)
Pakken af foranstaltninger indeholder passende tiltag til bekæmpelse af moral hazard. Sparkasse KölnBonn er forpligtet til at gennemføre et omfattende salg af rentable ikke-nøgleforretninger. Disse omfatter andelen i […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG og Neue Leben Pensionsverwaltung AG, som er betydelige […] for Sparkasse KölnBonn.
(95)
De tyske myndigheder har fremsendt en detaljeret tidsplan for de planlagte frasalg og har givet tilsagn om at udpege en tilsynsførende for at sikre, at tidsplanen overholdes. Der vil blive udpeget en frasalgsadministrator for frasalgene, hvis den fremsendte tidsplan ikke overholdes.
(96)
Omstruktureringen af banken omfatter en reduktion af Sparkasse KölnBonns aktiviteter i visse kundesegmenter. Disse foranstaltninger vil give konkurrenter adgang til nogle af bankens store erhvervskunder og institutionelle kunder. Eftersom dette primært påvirker store enheder, som generelt har adgang til kapitalmarkederne, mener Kommissionen, at risikoen for, at denne foranstaltning påvirker realøkonomien negativt, er meget beskeden.
(97)
Endvidere vil Sparkasse KölnBonn som følge af gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltningerne reducere sine samlede aktiver med [15-20] % i forhold til risikovægtede aktiver ([15-20] % i forhold til samlede aktiver) proforma og med [10-15] % inklusive fremtidig vækst (5 % i forhold til samlede aktiver). Denne reduktion vil primært skyldes, at banken opgiver sine SAA- og ABS-investeringer, ophører med proprietary trading ([6-8] % i forhold til risikovægtede aktiver, [6-8] % i forhold til samlede aktiver) og reducerer store krediteksponeringer og kreditlinjer til institutionelle kunder (risikovægtede aktiver: [5-7] %, samlede aktiver: [5-7] %).
(98)
I lyset af støttebeløbet i denne sag (3,3 % af de risikovægtede aktiver) kan disse foranstaltninger betragtes som tilstrækkelige og forholdsmæssige med hensyn til reduktionen i bankens størrelse og aktiviteter. Sparkasse KölnBonn driver kun virksomhed i Köln-Bonn-regionen, hvor den har en betydelig ([18-23] % - [30-35] % afhængigt af produkt), men ikke dominerende markedsstilling. Endvidere er banken ikke prisleder i sine nøgleforretningssegmenter. Derfor synes andre foranstaltninger til yderligere reduktion af bankens markedsandel på sit nøgledetailmarked ikke at være passende i Sparkasse KölnBonns sag. For det første bemærker Kommissionen, at nøgleaktiviteten ikke var årsagen til bankens vanskeligheder. Desuden fremsendte Tyskland tilstrækkelige beviser for, at sådanne foranstaltninger ville være vanskelige og uforholdsmæssigt dyre at gennemføre, hvilket ville påvirke bankens underliggende indtjeningsevne i negativ retning og true Sparkasse KölnBonns langsigtede rentabilitet. Desuden ville sådanne foranstaltninger ramme Sparkasse KölnBonns nøgleforretningssegmenter, SMV’ere og privatkunder, som imidlertid ikke var årsag til bankens vanskeligheder. Endelig finder Kommissionen i lyset af de begrænsede alternative finansieringskilder for disse kundegrupper og Kommissionens sagspraksis, som sigter mod at opretholde udlån til realøkonomien, at yderligere begrænsninger af Sparkasse KölnBonns aktiviteter ville få konsekvenser for dens nøgleforretning og derfor skade både banken og dens marked.
(99)
Kommissionen bemærker også de adfærdsmæssige tilsagn, som Sparkasse KölnBonn og Tyskland har givet. Disse tilsagn omfatter et forbud mod prislederskab og et forbud mod at reklamere med statsstøtten, hvilket vil forhindre Sparkasse KölnBonn i et bruge støtten til at finansiere konkurrencebegrænsende adfærd. I overensstemmelse med punkt 40 i omstruktureringsmeddelelsen sikrer forbuddet mod erhvervelser endvidere, at statsstøtten ikke bruges til at overtage konkurrerende virksomheder.
(100)
På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at omfanget og arten af de foranstaltninger, som Sparkasse KölnBonn har foreslået, er tilstrækkelige og passende til at undgå eventuelle konkurrencefordrejninger. Derfor opfylder Sparkasse KölnBonns omstruktureringsplan kravene i omstruktureringsmeddelelsen vedrørende rentabilitet, byrdefordeling og foranstaltninger til afhjælpning af konkurrencefordrejninger og imødekommer dermed den tvivl, der blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren.
8.2.3. Overvågning
(101)
I henhold til afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen kræves der periodiske rapporter for at give Kommissionen mulighed for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Tyskland vil udpege en tilsynsførende, som vil fremlægge halvårlige overvågningsrapporter. Den første rapport skal indgives i februar 2011. Kommissionen finder dermed, at der er sikret passende overvågning af gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
(102)
Kommissionen finder, at den omstruktureringsplan, der er beskrevet i denne afgørelses kapitel 4, er forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
9. KONKLUSION
(103)
Kommissionen konkluderer, at omstruktureringsforanstaltningerne er egnede til at give Sparkasse KölnBonn mulighed for at genoprette sin langsigtede rentabilitet, tilstrækkelige med hensyn til byrdefordeling og passende og forholdsmæssige med hensyn til at udligne de markedsfordrejende virkninger af de pågældende støtteforanstaltninger. Den mener derfor, at den fremsendte omstruktureringsplan opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, og at omstruktureringsforanstaltningerne dermed kan betragtes som værende forenelige med det indre marked i medfør af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Kapitalindskuddet kan derfor godkendes i overensstemmelse med omstruktureringsplanen -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den omstruktureringsstøtte, som Sparkasse KölnBonn har modtaget fra sine offentlige aktionærer, udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Støtten er forenelig med det indre marked, forudsat at omstruktureringsplanen gennemføres, og at tilsagnene i bilag I, II og III opfyldes.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2010.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 29 päivänä syyskuuta 2010,
valtiontuesta C 32/09 (ex NN 50/09), jonka Saksa on myöntänyt Sparkasse KölnBonnin rakenneuudistukseen
(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 6470)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2011/526/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Saksa ilmoitti toimenpiteistä 21 päivänä lokakuuta 2009.
(2)
Komissio päätteli alustavasti 4 päivänä marraskuuta 2009 (2) tekemässään päätöksessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamispäätös’, että toimenpiteet Sparkasse KölnBonnin, jäljempänä ’Sparkasse’, pääoman korottamiseksi ovat valtiontukea, ja epäili, voitiinko Sparkassen hyväksi toteutettujen toimenpiteiden katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Lisäksi komissio pyysi Saksan viranomaisia toimittamaan rakenneuudistussuunnitelman.
(3)
Menettelyn aloittamispäätös julkaistiin 6 päivänä tammikuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa.
(4)
Saksa toimitti 11 päivänä helmikuuta 2010 rakenneuudistussuunnitelman, josta keskusteltiin useissa kokouksissa ja puhelinkokouksissa joulukuun 2009 ja syyskuun 2010 välisenä aikana.
(5)
Saksa toimitti lisätietoja ja päivitettyjä versioita rakenneuudistussuunnitelmasta 15 päivänä tammikuuta 2010, 10, 12 ja 24 päivänä helmikuuta 2010, 10 ja 26 päivänä maaliskuuta 2010, 21 ja 28 päivänä toukokuuta 2010, 8 ja 11 päivänä kesäkuuta 2010, 23 päivänä heinäkuuta 2010 ja 10 ja 23 päivänä elokuuta 2010. Rakenneuudistussuunnitelman lopullinen versio toimitettiin 1 päivänä syyskuuta 2010.
2. KUVAUS TUENSAAJASTA
(6)
Sparkasse KölnBonn on saksalainen säästöpankki. Se perustettiin nykymuodossaan vuonna 2005, kun Stadtsparkasse Köln ja Sparkasse Bonn, joiden omistajia (saksaksi ”Träger”, jolla tarkoitetaan säästökassa vastaavaa julkista laitosta, jäljempänä ’omistaja’) olivat Kölnin ja Bonnin kaupungit, sulautuivat toisiinsa. Kölnin kaupungilla on välillisesti 70 prosentin osuus uudesta pankista, ja Bonnin kaupungilla 30 prosentin osuus. Sulautumisen jälkeen Sparkasse KölnBonnin omistajan tehtäviä on hoitanut Zweckverband Sparkasse KölnBonn -yhteisö, jäljempänä ’Zweckverband’. Zweckverband on tiettyä tarkoitusta varten perustettu julkisoikeudellinen yhteisö. Zweckverbandin ainoita omistajia ovat Kölnin kaupunki (70 prosenttia) ja Bonnin kaupunki (30 prosenttia).
(7)
Vuoden 2008 lopussa Sparkasse oli Saksan toiseksi suurin säästöpankki, ja sen tase oli 31 miljardia euroa. Sparkassella oli kyseisenä ajankohtana Moody’sin luottoluokitus Aa2. Luokitus laski A1-tasolle 15 päivänä maaliskuuta 2010.
(8)
Sparkasse tarjoaa vähittäispankkipalveluja yksityisasiakkaille (Privatkundengeschäft) ja yrityksille (Firmenkundengeschäft). Se toimii alueellisella tasolla aktiivisesti hankkeiden rahoituksen ja pääomamarkkinoiden alalla (Kapitalmarktgeschäft), ja se tarjoaa myös muita finanssipalveluja, kuten varainhoitoa.
(9)
Sparkasse toimii vain Kölnin ja Bonnin alueella, jossa sen markkinaosuus oli vuonna 2008 noin [30-35] (3) prosenttia yksityisasiakkaiden talletuksista, noin [20-25] prosenttia yksityisasiakkaille annetuista lainoista ja [15-20] prosenttia yritysluotoista (4).
3. TUKITOIMENPITEET
(10)
Sparkassen pääomaa korotettiin yhteensä 650 miljoonalla eurolla
i)
laskemalla liikkeeseen osuustodistuksia (Genussrechte) vuoden 2008 lopussa ja
ii)
äänettömällä osakkuudella (Stille Einlage) vuoden 2009 alussa.
3.1 Osuustodistukset (Genussrechte)
(11)
Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft, jäljempänä ’Förderungsgesellschaft’, merkitsi joulukuussa 2008 Sparkassen nimellisiä osuustodistuksia 300 miljoonan euron arvosta (kaksi 150 miljoonan euron erää).
(12)
Förderungsgesellschaft on Rheinischer Sparkassen- und Giroverbandin (Reinin alueen säästöpankkien yhdistys, jäljempänä ”RSGV”) kokonaan omistama tytäryhtiö. RSGV on kaikkien Rheinlandin alueella sijaitsevien säästöpankkien ja niiden julkisten omistajien julkisoikeudellinen yhteisö, joka edustaa säästöpankkeja ja niiden (julkisia) omistajia. Yhtiösäännön mukaan Förderungsgesellschaftin tavoitteena on edistää RSGV:hen kuuluvia säästöpankkeja. Förderungsgesellschaft voi antaa säästöpankeille pääomaa ainoastaan antolainaustoiminnan kehittämistä varten, ja sille voidaan myöntää lainoja.
(13)
Osuustodistusten korko on 8 prosenttia. Ne ovat voimassa 31 päivään joulukuuta 2013. Sääntelyn kannalta osuustodistukset ovat Tier 2 -pääomaa.
(14)
Osuustodistuksista katetaan vuotuisia tappioita samassa suhteessa tappiot kattavaan kokonaispääomaan. Niihin on sidottu osuustodistuksiin liittyvien maksujen […] siirtomekanismi, toisin sanoen osuustodistusten maksamatta olevat maksut on maksettava viimeistään [2-6] vuoden kuluessa niiden erääntymisestä. Sama pätee maksuihin, joilla täydennetään osuustodistusten nimellisarvoa, jos se hupenee tappioiden kattamisen vuoksi.
(15)
Todistusten rahoittamiseksi Förderungsgesellschaft otti kaksi lainaa […]. Lainoista maksettiin [4-5] prosentin kiinteä korko osuustodistusten voimassaolon ajan. RSGV on taannut lainan […] asti, ja se saa Förderungsgesellschaftilta takauksestaan [1,8-2,5] prosentin korvauksen.
3.2 Äänetön osakkuus
(16)
Sparkasse KölnBonnin ja Zweckverbandin välillä tehtiin 2 päivänä tammikuuta 2009 ja 27 päivänä helmikuuta 2009 äänetöntä osakkuutta (Stille Gesellschaft) koskevat sopimukset, joiden kokonaisarvo oli 350 miljoonaa euroa ja jotka maksettiin kahdessa erässä niin, että 2 päivänä tammikuuta 2009 maksettiin 300 miljoonaa euroa ja 1 päivänä huhtikuuta 2009 maksettiin 50 miljoonaa euroa. Äänetön osakkuus on järjestely, jossa sijoittaja ei saa äänioikeuksia mutta hänelle maksetaan korvaus. Äänetön osakkuus annetaan määräämättömäksi ajaksi, ja se katsotaan Tier 1 -ydinpääomaksi. Äänettömän osakkuuden omistaa Zweckverband.
(17)
Äänettömän osakkuuden rahoittamiseksi Zweckverband otti ensimmäistä erää varten 300 miljoonan euron lainan. […] antoi 50 prosenttia lainasta ja […] antoi loput 50 prosenttia. Zweckverband maksaa lainasta korvauksena 12 kuukauden euriborin lisättynä [0,7-1,1] prosentilla. Toinen 50 miljoonan euron erä rahoitettiin […] otetulla lainalla, jonka korvauksena oli euribor lisättynä [0,7-1,1] prosentilla. Vaikka Köln tai Bonn ei ole kumpikaan antanut erityistä takausta, molemmat kaupungit vastaavat lain mukaan rajoituksettomasti Zweckverbandin kaikista veloista Zweckverbandin yhtiösäännön mukaisesti.
(18)
Sparkassen maksama korvaus äänettömästä osakkuudesta on 12 kuukauden euribor lisättynä 7,25 prosentilla. Korvaus asetettiin Deutsche Bankin Fairness Opinion -lausunnon mukaisesti. Korvauksen maksaminen edellyttää voitollista tasetta, ja se jää maksamatta, jos Sparkasse ei kirjaa voittoa asianomaiselta vuodelta. Maksua ei suoriteta, jos vakavaraisuussuhde on maksun erääntyessä alle 9 prosenttia ja jos maksaminen johtaisi tappioihin tai lisäisi tappioita kyseisenä varainhoitovuonna. Maksun lykkääntyessä siirtovelvollisuutta ei ole, eikä maksamatta olevaa määrää tarvitse maksaa myöhemmin. Äänetön osakkuus kattaa taseen tappiot suhteessa tappiot kattavaan kokonaispääomaan.
4. RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(19)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Sparkasse keskittyy yhtiösääntönsä mukaiseen alueellisen säästöpankin liiketoimintamalliin. Pankki keskittyy tarjoamaan tyypillisiä vähittäispankkipalveluja perinteisille asiakassegmenteilleen eli yksityisasiakkaille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille ja vetäytyy muista toiminnoista, kuten omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä tai sijoittamisesta strukturoituihin tuotteisiin, sekä luopuu tytäryhtiöistä, jotka eivät kuulu keskeiseen liiketoimintaan. Lisäksi pankki vähentää merkittävästi hallintokulujaan.
4.1 Kuvaus rakenneuudistussuunnitelmasta
(20)
Sparkasse keskittyy palvelemaan Kölnin ja Bonnin alueella sijaitsevia asiakkaita yksityisasiakkaiden, yksityisen varallisuudenhoidon, pk-yritysten ja yritysasiakkaiden sekä institutionaalisten asiakkaiden segmenteillä. Yritysasiakassegmentillä Sparkasse keskittyy asiakkaisiin, joiden vuotuinen liikevaihto on alle 250 miljoonaa euroa.
(21)
Sparkasse pienentää suurimpia luottojaan rajoittamalla luottosopimusten enimmäismääriä, vaatimalla lisävakuuksia tai siirtämällä riskiä muille luottolaitoksille. Sparkasse on jo onnistunut pienentämään luottojen määrää yritysasiakassegmentillä 551,5 miljoonalla eurolla ja sen tavoitteena on vähentää luottojen määrää vielä [900-1 100] miljoonalla eurolla vuoden 2013 loppuun mennessä vuoden 2008 alkuperäiseltä 2,8 miljardin euron tasolta. Lisäksi niille instituutioille, jotka eivät ole sidoksissa Kölnin ja Bonnin alueeseen, annettuja arvoltaan [800-900] miljoonan euron suuruisia luottoja vähennetään vuoden 2013 loppuun mennessä samoja välineitä käyttäen (ks. liitteessä I oleva 4 kohta).
(22)
Sparkasse on jo pienentänyt omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin salkkuaan alkuperäisestä 550 miljoonasta eurosta [20-23] miljoonaan euroon, ja siitä luovutaan vähitellen kokonaan. Sparkasse lopettaa jatkossa kaiken omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin ja harkitsee luopuvansa kaupankäyntivarastostaan ja kirjaavansa näin kaikki jäljellä olevat vähäiset kaupankäyntiin liittyvät omaisuuserät varoihin ja velkoihin. Ne rajoitetaan laadullisesti koskemaan tiettyjä tuotteita, ja niiden on oltava määrältään päivittäisen riskirajan mukaisia (markkinariski [3-5] miljoonaa euroa, ks. liitteessä I oleva 2 kohta).
(23)
Yksi pääsyistä vuonna 2008 aiheutuneisiin Sparkassen tappioihin olivat sijoitukset niin kutsuttuun ABS-salkkuun ja SAA-salkkuun, jossa varat on hajautettu strategisesti (Strategic Asset Allocation). ABS-salkkuun tehtyjen sijoitusten kautta Sparkasse sai maantieteellisesti hajautettuja (5) ja valtaosin AAA-luokkaan kuuluvia varoja, esimerkiksi RMBS-instrumentteja (6), CDO-instrumentteja (7), CMBS-instrumentteja (8), ABS-instrumentteja (9) ja CLO-instrumentteja (10). Vuoden 2007 lopussa ABS-salkun arvo oli Sparkassen taseessa 1,05 miljardia euroa. SAA-salkussa on kyse erityisrahaston kautta hallinnoidusta hajautetusta arvopaperiomaisuudesta, joka muodostuu muun muassa kansainvälisistä kantaosakkeista, REIT-yhtiöistä (11) ja obligaatioista, mukaan luettuina korkean tuoton arvopaperit ja kehittyvien markkinoiden arvopaperit. Vuoden 2007 lopussa tämän salkun arvoksi kirjattiin Sparkassen taseessa 2,2 miljardia euroa. Vaikka Sparkasse pyrki hajauttamaan laajalti ABS- ja SAA-salkkujaan, finanssikriisi vaikutti niihin merkittävästi. Salkut olivat pääasiallinen syy 249 miljoonan euron alaskirjauksiin (12), jotka Sparkasse KölnBonnin oli tehtävä sijoitussalkussaan vuonna 2008 vuonna 2007 jo tehdyn 108 miljoonan euron alaskirjauksen lisäksi.
(24)
Sparkassen rakenneuudistussuunnitelman mukaan ABS- ja SAA-sijoitukset eivät olleet perinteisen säästöpankin riskiprofiilin ja ydintoimintaan keskittyvän uuden strategisen toimintamallin mukaisia. Näin ollen Sparkasse päätti myydä kyseiset sitoumukset tai vähentää niitä vuoteen 2014 mennessä. Sparkasse supisti SAA-sijoitustaan puolella maaliskuussa 2008 vähentääkseen pääomariskiään. Myynti jatkui vuonna 2009, ja 30 päivänä syyskuuta 2009 SAA-salkun arvo oli enää 468 miljoonaa euroa. Jäljellä olevasta ABS-sijoituksesta (nimellisesti 970 miljoonaa euroa 30 päivänä syyskuuta 2009) aiheutuvat vaikutukset Sparkassen taseeseen katetaan varauksilla ja suojautumisella vuonna 2010. Jäljellä oleva salkku on määrä myydä vuosina [2012-2014].
(25)
Sparkasse on aloittanut kattavan kustannusten karsimisohjelman, johon kuuluu henkilöstövähennyksiä, sisäisten menettelyjen optimointia ja 22 konttorin sulkeminen nykyisistä 131 konttorista vuoden 2011 puoliväliin mennessä. Tämän ansiosta sen hallintokuluja saadaan vähennettyä vähitellen [5-8] prosenttia vuoteen 2014 mennessä (13).
(26)
Saksa sitoutuu siihen, että pankki noudattaa kuponkikorkojen maksua (liitteessä I oleva 7 kohta), mainontaa (liitteessä I oleva 9 kohta) ja yritysostokieltoa (liitteessä I oleva 8 kohta) koskevia rajoituksia sekä hintajohtajana toimimisen kieltoa, jonka mukaan Sparkasse ei saa tarjota vuoden 2014 loppuun asti talletuksia ja asuntolainoja edullisemmin kuin kymmenen sen suurinta kilpailijaa (jotka määritetään talletusten osalta Kölnin ja Bonnin alueen merkityksellisillä markkinoilla aktiivisesti toimivien kilpailijoiden markkinaosuuksien perusteella ja asuntolainojen osalta Saksan uusien asuntolainojen markkinoiden markkina-osuuksien perusteella, ks. liitteessä I oleva 5 kohta).
4.2 Tytäryhtiöiden rakenneuudistus
(27)
Sparkasse suunnittelee vähentävänsä omistamiensa tytäryhtiöiden määrää kolmanneksella. Tytäryhtiösalkusta, jonka arvo oli 635 miljoonaa euroa pankin taseessa 31 päivänä joulukuuta 2008, [20-40] miljoonan euron osuudet oli myyty tai likvidoitu vuoden 2009 loppuun mennessä ja [180-250] miljoonan euron osuudet on vielä määrä myydä. Sparkasse tähtää tytäryhtiöiden myynnillä kahteen tavoitteeseen sen mukaan, minkä tyyppisestä tytäryhtiöstä on kysymys. Ensinnäkin ydintoimintaan kuulumattomilla toiminta-aloilla eli aluekehityshankkeiden tai kunnallisten tai sosiaalisten asuntojen alalla toimivien tytäryhtiöiden (14) myynnin tarkoituksena on pienentää Sparkassen riskejä ja haavoittuvuutta. Toiseksi myymällä osuudet yhtiöissä, jotka liittyvät vain välillisesti Sparkassen toimintaan, pyritään saamaan voittoa, jolla rahoitetaan Sparkassen rakenneuudistusta (ks. liitteessä I oleva 10 kohta). Tyhjentävä luettelo myytävistä tytäryhtiöistä on esitetty liitteessä I olevissa 10 ja 13 kohdassa.
(28)
Jälkimmäiseen ryhmään kuuluvat muun muassa osuudet sellaisissa yhtiöissä kuin RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG ja neue leben Pensionsverwaltung AG. Nämä osuudet on jo myyty, ja niistä on saatu tuloja yhteensä noin [25-35] miljoonaa euroa.
(29)
Joidenkin tytäryhtiöiden, joiden arvo on noin [70-100] miljoonaa euroa, Sparkasse odottaa herättävän vain vähän kiinnostusta yksityisellä sektorilla. Kiinnostuksen vähyys johtuu pääasiassa siitä, että kyse on pienistä yrityksistä, jotka toimivat sosiaalisten asuntojen tai aluekehityksen alalla yhteistyössä Kölnin kaupungin kanssa, tai niiden omistusrakenteesta, jossa Kölnin kaupunki on määräävässä asemassa. Tämän vuoksi Sparkasse harkitsee näiden toimintojen myyntiä [Kölnin kaupungille tai Kölnin kaupunkiin sidoksissa olevalle yhtiölle]. Siirtohinta määräytyisi markkina-arvon perusteella, ja markkina-arvon arvioisi riippumaton asiantuntija. Kölnin kaupungille myytävät tytäryhtiöiden omaisuuserät liittyvät pääasiassa kiinteistötoimintaan.
(30)
Rakenneuudistustoimenpiteiden toteuttamisen tuloksena Sparkassen riskipainotetut omaisuuserät vähenevät [2-5] miljardista eurosta [15-20] miljardiin euroon (eli [15-20] prosenttia) (huomioon ei oteta tulevaa kasvua ydinliiketoiminta-alalla rakenneuudistuskauden aikana). Jos ydinliiketoiminta-alan kasvu otetaan huomioon, riskipainotetut omaisuuserät vähenevät [10-15] prosenttia vuoteen 2014 mennessä. Sparkasse KölnBonnin […] pienenee [4-6] miljardia euroa [20-30] miljardiin euroon (eli [15-20] prosenttia) (huomioon ei oteta tulevaa kasvua keskeisellä liiketoiminta-alueella rakenneuudistuskauden aikana). Kun ydinliiketoiminta-alan kasvu otetaan huomioon, rakenneuudistustoimenpiteillä vähennetään omaisuuseriä yhteensä 5 prosenttia.
4.3 Elinkelpoisuuden palautuminen perusskenaariossa ja stressiskenaariossa
(31)
Saksa on toimittanut perus- ja stressiskenaarion osoittaakseen Sparkasse KölnBonnin kyvyn palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus.
(32)
Perusskenaariossa taloudelliset ennusteet perustuvat oletuksiin, jotka ovat yhdenmukaisia tunnustettujen talousinstituuttien julkaisemien Saksaa koskevien ennusteiden kanssa. Oletuksen mukaan BKT:n kasvu pysyy samalla keskinkertaisella tasolla koko rakenneuudistuskauden ajan. Työttömyyden odotetaan kasvavan vuoteen 2011 asti ja kääntyvän sen jälkeen hitaaseen laskuun. Lisäksi tämän hetken epäsuotuisten alhaisten korkojen odotetaan kohenevan vuonna 2010 ja pysyvän sitten muuttumattomina koko muun rakenneuudistuskauden ajan.
(33)
Kuten alla olevassa taulukossa 1 on esitetty, perusskenaariossa Sparkassen kannattavuuden odotetaan palautuvan vuonna 2010 ja sen tulosten kohentuvan jatkuvasti vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 pankin oman pääoman tuotto on [9-10] prosenttia. Alla olevaan kaavioon 1 on koottu Sparkassen keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008-2014.
Taulukko 1
Sparkasse KölnBonnin voitto ennen veroja vuosina 2010-2014 perusskenaariossa
Skenaario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Perusskenaario
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Kuvio 1
Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008-2014 - perusskenaario
Tunnusluvut
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Riskipainotetut omaisuuserät (15) (mrd. €)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
Tier 1 -suhdeluku (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
Oman pääoman tuotto
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
Kulu/tuottosuhde
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
Kokoaikavastaavat
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Stressiskenaariossa lähdetään siitä makrotaloudellisesta oletuksesta, että kriisi jatkuu vuoteen 2011 asti ja vuonna 2012 käännytään hitaaseen elpymiseen. Stressiskenaariossa oletetaan epäsuotuisan korkotason jatkuvan kaksi vuotta kauemmin kuin perusskenaariossa.
(35)
Stressiskenaariossa Sparkassen kannattavuuden oletetaan palautuvan vuonna 2012 ja sen tulosten kohenevan jatkuvasti vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 pankin oman pääoman tuotto olisi [10-12,5] prosenttia. Stressiskenaarion mukaan Sparkassen ja koko konsernin pääomasuhteet säilyvät selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella koko rakenneuudistuskauden ajan. Alla olevaan taulukkoon 2 ja kuvioon 2 on koottu Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008-2014 stressiskenaariossa.
Taulukko 2
Sparkasse KölnBonnin voitto ennen veroja vuosina 2010-2014 stressiskenaariossa
Skenaario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Stressiskenaario
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Kuvio 2
Sparkasse KölnBonnin keskeiset talouden tunnusluvut vuosina 2008-2014 - stressiskenaario
Tunnusluvut
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Riskipainotetut omaisuuserät (17) (mrd. €)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Tier 1 -suhdeluku (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
Oman pääoman tuotto
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
Kulu/tuottosuhde
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
Kokoaikavastaavat
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Tällä hetkellä alhaalla olevat lyhytaikaiset korot vaikuttavat eniten pankin tuloihin, joten korkotasosta tehtiin ylimääräinen herkkyysanalyysi (skenaario 1: korkokäyrä nousee 100 peruspistettä, skenaario 2: korkokäyrä laskee 50 peruspistettä). Analyysissä vahvistui, että korkojen nousu lisäisi Sparkassen kannattavuutta ja korkojen lasku heikentäisi sen kannattavuutta, eli lyhytaikaisten korkojen lineaarinen 50 peruspisteen lasku johtaisi voittojen vähentymiseen [20-25] miljoonalla eurolla vuodessa. Saksan toimittamasta herkkyysanalyysistä käy yleisesti ilmi, että Sparkassen haavoittuvuus korkoshokeille on vähäinen.
4.4 Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä (corporate governence)
(37)
Saksan toimittamista tiedoista kävi ilmi, että poliittisin perustein tehdyistä sijoituksista, jotka pahensivat Sparkassen vaikeuksia, oli päätetty vuosina 1997-2004 eli ennen kuin Stadtsparkasse Köln sulautui Sparkasse Bonnin kanssa vuonna 2005, jolloin Sparkasse KölnBonn perustettiin nykymuodossaan. Sijoituksista päätettäessä myös lainsäädäntökehys oli erilainen, ja sen muodosti lähinnä Nordrhein-Westfalenin säästöpankkilaki (19). Tämän jälkeen Sparkassen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää on parannettu.
(38)
Koska pankista vastaavan julkisen laitoksen (omistajan) rakenne muuttui vuonna 2005 tapahtuneen sulautumisen jälkeen, tärkeät päätökset tehdään Zweckverbandissa osakkaiden äänten määräenemmistöllä, joka on asetettu vähintään 85 prosenttiin ja ylittää siten kaupunkien yksittäiset omistusosuudet.
(39)
Yksikköjen määrää ja kokoa on pienennetty, ja myös hallintoneuvoston ja johtokunnan kokoa on supistettu merkittävästi. (20) Osuuskomitea, johon kuului kolme johtokunnan jäsentä ja jolla oli entisessä Stadtsparkasse Kölnissä oikeus tehdä ennakkopäätös tytäryhtiöihin sijoittamisesta, on purettu. Vastuu pääomasijoituksia koskevasta sijoittamispolitiikasta, jonka mukaan pääomasijoituksia arvioidaan taloudellisin perustein, siirrettiin johtokunnalle. Lisäksi Sparkassen tekemät uudet sijoitukset edellyttävät hallintoneuvoston hyväksyntää.
(40)
Säästöpankkilakiin tehdyt muutokset pakottivat pankin perustamaan riskikomitean ja kirjanpitokomitean sekä antamaan niille laajan valvontavallan. Laissa vaaditaan myös, että hallintoneuvoston jäsenillä on oltava tarvittava pätevyys säästöpankin toiminnan arvioimiseksi ja valvomiseksi. Johtokunnalla on yksin täysi vastuu pankin johtamisesta, eivätkä hallintoneuvoston tai osakkeenomistajien antamat ohjeet sido sitä.
(41)
Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmään jo tehtyjen parannusten lisäksi Sparkasse vahvistaa hallintoaan entisestään nostamalla hallintoneuvoston riippumattomien (21) jäsenten määrän (nykyisistä) kahdesta neljään; kaikkiaan jäseniä on kahdeksantoista. Kirjanpitokomitean jäsenten määrää vähennetään yhdeksästä seitsemään, ja riskikomitean jäsenten määrää yhdeksästä kuuteen 1 päivästä tammikuuta 2011. Osuuskomitea puretaan vuoden 2011 loppuun mennessä ja strategiakomitea vuoden 2010 loppuun mennessä. Osuuskomitea menettää merkityksensä luonnollisesti heti, kun Sparkasse KölnBonn on myynyt valtaosan tytäryhtiöistään. Strategiakomitean tehtäviä hoitaa jatkossa johtokunta. Yritysostoja koskevaa päätöksentekoa muutetaan, ja päätökset tehdään yksimielisesti johtokunnassa ja ne edellyttävät yli [2-5] miljoonan euron sijoitusten tapauksessa sitä, että riippumaton asiantuntija on antanut myönteisen arvion due diligence -tarkastuksen tai yrityksen arvonmäärityksen yhteydessä.
4.5 Hybridit
(42)
Sparkassella on riippumattomien sijoittajien hybridipääomaa (yksityiset osuustodistukset) 224 miljoonan euron arvosta. Saksan antamien tietojen mukaan osuustodistukset (Genussrechte) ja yksityiset osuustodistukset luokitellaan tasavertaisiksi. Äänettömän osakkuuden etuoikeusasema on heikompi molempiin todistuksiin nähden. Kuten alla olevasta taulukosta 3 käy ilmi, hybrideistä ei ole maksettu kuponkikorkoja vuoden 2008 jälkeen. Vuonna 2008 ja 2009 osuustodistuksista katettiin tappioita 57,4 miljoonan euron edestä. Äänettömästä osakkuudesta ja yksityisistä osuustodistuksista katettiin tappioita vuonna 2009. Vuodesta 2010 lähtien hybridi-instrumentteja täydennetään ja perutut kumulatiiviset kuponkikorkomaksut hoidetaan vuodesta 2011 lähtien vuoteen 2012 mennessä. Vuonna 2013 kaikkia hybridejä täydennetään, kaikki perutut kuponkikorkomaksut hoidetaan ja kuponkikorko maksetaan jokaisesta instrumentista. Koska kuponkikorot on maksettava tuloslaskelman tai taseen loppusumman ollessa positiivinen, Sparkasse ei voi harkintansa mukaan keskeyttää kuponkikorkojen maksamista, jos sen toiminta on voitollista ja mahdollinen pääoman väheneminen on täydennetty.
Taulukko 3
Sparkasse KölnBonnin voiton jakautuminen vuosina 2009-2014 (perusskenaario)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Voitto ennen veroja
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Voiton jakautuminen pääomainstrumenttien mukaan
Förderungsgesellschaftin osuustodistukset
Tappioiden kattaminen
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Pääoman täydentäminen
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponkikorko
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Yksityiset osuustodistukset
Tappioiden kattaminen
0
12,5
0
0
0
0
0
Pääoman täydentäminen
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponkikorko
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Äänetön osakkuus
Tappioiden kattaminen
0
19,5
0
0
0
0
0
Pääoman täydentäminen
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kuponkikorko
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Saksa on antanut sitoumuksen, jonka mukaan pankki ei maksa yksityisten sijoittajien hallussa olevasta hybridipääomasta mitään kuponkikorkoja lukuun ottamatta niitä, jotka sillä on sopimuksen mukaan velvollisuus maksaa (ks. liitteessä I oleva 7 kohta).
4.6 WestLB
(44)
Yksi syy Sparkasse KölnBonnin vaikeuksiin oli sen osuus WestLB:ssä. Sparkasse KölnBonnille on aiheutunut […] miljoonan euron tappiot, koska alueellisen säästöpankkiyhdistyksen jäsenenä se osallistui säästöpankkiyhdistyksen jäsenten ja osavaltion säästöpankkien turvaverkoksi perustettuun säästöpankkiyhdistyksen vararahastoon. Rahastoa oli käytettävä, kun WestLB:tä pelastettiin vuonna 2008. Jäljellä oleva riski liittyy Sparkasse KölnBonnin epäsuoraan omistukseen WestLB:ssä ja jäljellä olevaan epäsuoraan vastuuseen WestLB:n ”roskapankista” RSGV:n kautta.
(45)
Vaikka Sparkassen ei ole sijoittanut suoraan WestLB:hen, siihen kohdistuu riski RSGV:stä omistamansa osuuden kautta. Sparkasse omistaa RSGV:stä suoraan noin 19 prosenttia. Saksan antamien tietojen mukaan WestLB:tä koskevan RSGV:n kirjanpitoarvon mahdollisen alentumisen riskillä olisi vain hyvin vähäinen vaikutus Sparkasseen. Ensinnäkin riippumaton kolmas osapuoli arvioi WestLB:n arvon vastikään, ja sen kirjanpitoarvoa RSGV:n taseessa pienennettiin tämän mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2009 […] miljardin euron hankinta-arvostaan […] miljoonaan euroon 31 päivänä joulukuuta 2009. Näin ollen Sparkassen epäsuora osuus WestLB:ssä on tällä hetkeltä arvoltaan noin […] miljoonaa euroa. Lisäksi WestLB vaikuttaa Sparkasseen ainoastaan Sparkassen RSGV:stä omistaman osuuden kautta, joten vain viimeksi mainitun todellisella arvolla on merkitystä Sparkasselle. Tähän vaikuttavat WestLB:n arvon lisäksi myös muut RSGV:n omistamat tytäryhtiöt ja sijoitukset. Vuoden 2009 lopussa suoritetussa RSGV:n tytäryhtiöiden arvotuksessa paljastui merkittäviä piilovarantoja, jotka riittäisivät kattamaan jopa mahdollisen pahimman skenaarion mukaisen WestLB:n alaskirjauksen, jossa sen arvoksi tulisi 0.
(46)
Sparkassen velvollisuus osallistua perustettuun […], jolla on tarkoitus kattaa vasta perustetun WestLB-roskapankin mahdolliset tappiot, on suuruudeltaan […] miljoonaa euroa 25 vuoden aikana. Tämä sitoumus ei kuitenkaan vaikuta pankin kykyyn täyttää jatkossa lainsäädännön vaatimukset, koska osallistuminen […] tapahtuu ainoastaan tulevista voitoista.
4.7 Osittainen irtautuminen varhaisessa vaiheessa
(47)
Saksa on sitoutunut siihen, että Sparkasse maksaa osan saadusta pääomasta takaisin sijoitusinstrumenttien mukaisia ehtoja aiemmin (ks. liitteessä I oleva 27 kohta). Takaisinmaksu alkaa vuonna 2011, ja siinä on kaksi vaihetta.
(48)
Ensimmäisessä vaiheessa myydään 150 miljoonan euron erä […] Zweckverbandille. Liiketoimi ja etenkin ostohinta eivät paranna Förderungsgesellschaftin tilannetta siitä, jos se pitäisi välineen (22). Tämän jälkeen Zweckverband muuntaa tällä hetkellä Tier 2 -pääomaksi katsotut osuustodistukset Tier 1 -pääomainstrumentiksi. Uuden instrumentin etuoikeusasema on heikompi, sitä ei lunasteta ainakaan 30 vuoteen eikä siitä kerry maksettavia kuponkikorkoja. Tämän vaiheen tuloksena Sparkassen Tier 1 -suhdeluku paranee [0,8-1,0] prosenttia.
(49)
Tier 1 -suhdeluvun kasvaessa voidaan käynnistää toinen vaihe, jossa Sparkasse KölnBonn ostaa takaisin Förderungsgesellschaftin omistamista osuustodistuksista vuonna 2011 jäljellä olevan määrän, jonka nimellisarvo on 150 miljoonaa euroa. Molempien vaiheiden tuloksena Tier 2 -suhde pienentyy kaikkiaan [0,5-1,0] prosenttia. Lisäksi RSGV tai muu säästöpankkialan jäsen ostaa markkinahintaan osuudet, jotka Sparkassella on kahdessa säästöpankkeihin liittyvässä […] (23) ja […]. Näissä kahdessa yhtiössä olevien epäsuorien osuuksien myynnin seurauksena pankin omaisuus pienenisi vielä [0,2-0,5] prosenttia. Tämä kahden yhtiön myynti liittyy tiiviisti osuustodistusten toisen erän takaisinmaksuun, sillä RSGV ostaa kyseiset kaksi yhtiötä osuustodistusten myynnistä saatavilla tuloilla.
5. SYYT PÄÄOMAN KOROTTAMISTA KOSKEVAN MENETTELYN ALOITTAMISEEN
(50)
Komissio muistuttaa, että se aloitti tässä asiassa 4 päivänä marraskuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn arvioidakseen pääomankorottamistoimenpiteiden soveltumisesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan (24) 3 kohdan mukaisena rakenneuudistustukena.
(51)
Lisäksi komissio ilmoitti epäilevänsä, ettei asianmukaista vastuunjakoa ollut varmistettu millään tavalla eikä kilpailun vääristymistä ollut rajoitettu valtiontukisäännöissä edellytetyllä tavalla (menettelyn aloittamispäätöksen 50 kohta).
(52)
Koska ei ollut varmaa, johtuivatko Sparkasse KölnBonnin vaikeudet selvästi ennen kriisiä tehdyistä sijoituspäätöksistä vai itse kriisistä, komissio ei ratkaissut sitä, kuuluivatko pääoman korotukset SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan vai SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan. Komissio päätti tutkia tosiseikat selvittääkseen sovellettavan oikeusperustan ja tehdäkseen asiasta päätöksen myöhemmässä vaiheessa.
6. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(53)
Komissio toteaa, ettei asianomaisilta saatu huomautuksia pääoman korotusta koskevasta menettelyn aloittamispäätöksestä.
7. SAKSAN HUOMAUTUKSET
(54)
Saksa ilmoitti tutkineensa 4 päivänä marraskuuta 2009 tehdyn komission päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn. Se ilmoitti komissiolle olevansa edelleen sitä mieltä, että Sparkasse KölnBonnin äänettömän osakkuuden ja osuustodistusten muodossa vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa saamat pääoman korotukset eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Saksan mielestä nämä toimenpiteet ovat markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisia menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyjen perustelujen mukaisesti (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 24-28 kohta).
(55)
Saksa oli eri mieltä komission arviosta, jonka mukaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat täysin ehtyneet (25) vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alussa, kun pääoman korotukset suoritettiin. Erityisesti se oli eri mieltä komission päätelmästä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja tai omistaja ei olisi tehnyt vastaavaa sijoitusta edes korkeammasta hinnasta (ks. menettelyn aloittamispäätöksen 38 kohta). Saksan mukaan markkinoiden kehitys ei vaikuttanut Sparkasse KölnBonniin, joka pystyi laskemaan liikkeeseen etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevia velkoja sekä vuoden 2008 neljän viimeisen kuukauden aikana (yhteisarvoltaan [10-15] miljoonaa euroa) että vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä (yhteisarvoltaan [35-40] miljoonaa euroa) useiden satojentuhansien eurojen erissä.
(56)
Saksa kiisti myös, että Förderungsgesellschaftin suorittamaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseen olisi käytetty valtion varoja.
(57)
Vaikka komissio vahvistaisi alustavan arvionsa, jonka mukaan Sparkasse KölnBonnin pääoman korotus on luonteeltaan valtiontukea, Saksa ilmoitti kuitenkin luottavansa siihen, että toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
(58)
Saksa väitti rakenneuudistussuunnitelman täyttävän kaikki edellytykset, jotka on asetettu elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella 23 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa (26), jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva tiedonanto’.
(59)
Saksan mielestä rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että Sparkasse KölnBonnin pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu, Sparkasse KölnBonn osallistuu riittävällä omalla rahoitusosuudella rakenneuudistuksen kustannuksiin ja kilpailun vääristymistä rajoitetaan merkittävillä rakenteellisilla ja toimintalinjoja koskevilla toimenpiteillä.
(60)
Saksan antamat sitoumukset on lueteltu liitteissä I-III, ja ne ovat olennainen osa tätä päätöstä. Sitoumusten täytäntöönpanon varmistamiseksi nimitetään valvonnasta vastaava toimitsijamies. Valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen nimitysmenettely ja tehtävät on esitetty liitteessä II. Lisäksi Saksa on sitoutunut toteuttamaan divestoinnit tietyssä määräajassa (ks. liitteessä I olevat 10 ja 13 kohta). Jos tätä määräaikaa ei noudateta, nimitetään luovutuksen hoitava toimitsijamies. Menettely luovutuksen hoitavan toimitsijamiehen valitsemiseksi ja hänen tehtävänsä vahvistetaan liitteessä III.
8. ARVIOINTI
8.1 Valtiontuen olemassaolo ja määrä
(61)
Komission on arvioitava, ovatko kyseiset toimenpiteet valtiontukea. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(62)
Menettelyn aloittamispäätöksessä (5.1 luku) komissio tuli alustavasti siihen tulokseen, että molemmat toimenpiteet Sparkasse KölnBonnin pääoman korottamiseksi olivat valtiontukea. Komissio ei voi hyväksyä Saksan esittämiä perusteita, joiden mukaan toimenpiteet eivät olleet valtiontukea, koska molempien instrumenttien ehdot olivat markkinataloussijoittajan hyväksyttävissä. Vaikka molemmista instrumenteista maksettava korvaus vastasi samankaltaisista instrumenteista vuoden 2008 alkuun asti maksettua korkoa, se oli liian pieni Sparkasse KölnBonnin tapauksessa, koska pankin toiminnan kannattamattomuus aiheutti suuren riskin. Pääoman korottamisen aikaan hybridi-instrumenttien markkinat olivat ehtyneet täysin. Näin ollen tämän tapauksen olosuhteiden ja etenkin silloisen markkinatilanteen perusteella komissio ei voinut hyväksyä väitettä, jonka mukaan markkinataloussijoittaja olisi tehnyt saman sijoituksen ja jopa samoilla ehdoilla.
(63)
Tutkimuksessa ei käynyt ilmi mitään tietoja, joiden perusteella tätä arviota olisi syytä muuttaa. Etuoikeusasemaltaan huonommassa asemassa olevien velkojen liikkeeseenlasku, jonka Sparkasse KölnBonn toteutti vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä, ei ole uskottava osoitus siitä, että hybridi-instrumenttien markkinat toimivat, sillä yksittäisten erien suuruus oli hyvin pieni. Useiden satojentuhansien eurojen arvoiset hybridi-instrumenttien erät ovat riskitasoltaan täysin toista luokkaa kuin nimellisarvoltaan 150 miljoonan euron instrumentti, ja näin ollen ne oli helpompi saada kaupaksi yksityisillä markkinoilla. Komissio pitää siis kiinni näkemyksestään, jonka mukaan markkinataloussijoittaja ei olisi ostanut hybridi-instrumentteja, jotka kooltaan ja ominaisuuksiltaan olisivat vastanneet toimenpiteitä Sparkassen pääoman korottamiseksi.
(64)
Komissio muistuttaa Förderungsgesellschaftin tekemässä Sparkasse KölnBonnin pääoman korotuksessa käytettyjen varojen luonteen osalta todenneensa jo aiemmin käsittelemissään tapauksissa, että RSGV:n antamat varat ovat julkisten viranomaisten suoraan tai välillisesti hallinnoimia varoja (27). Komission mielestä tämä pätee myös Förderungsgesellschaftiin, joka on RSGV:n kokonaan omistama tytäryhtiö. Näin ollen kyseiset varat ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtion varoja.
(65)
Edellä esitetyn perusteella komissio vahvistaa menettelyn aloittamispäätöksessä esittämänsä alustavan päätelmän, jonka mukaan toimenpiteet Sparkassen pääoman korottamiseksi ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(66)
Komissio huomauttaa lisäksi, että pelastamistukitoimenpiteet on muutettu rakenneuudistustueksi, joka antaa Sparkasselle edelleen etua. Toimenpiteen avulla Sparkasse pystyi saamaan rahoitusta tilanteessa, jossa se ei erityisesti finanssi- ja talouskriisin vuoksi pystynyt saamaan pääomaa markkinoilta. Sparkasse on saanut tästä taloudellista etua ja sen asema on vahvistunut verrattuna sen Saksassa ja muissa jäsenvaltioissa toimiviin kilpailijoihin, jotka eivät ole hyötyneet samasta tuesta. Toimenpiteiden on näin ollen katsottava olevan omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(67)
Tuen osuus pääoman korotuksista on 650 miljoonaa euroa, mikä on 3,3 prosenttia suhteessa pankin riskipainotettuihin omaisuuseriin (vuoden 2008 lopussa).
8.2 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille
8.2.1 Soveltuvuuden arvioinnin oikeusperusta
(68)
Komissio ei ratkaissut 4 päivänä marraskuuta 2009 menettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä, mikä olisi asianmukainen oikeusperusta pääoman korotusten analysoinnille. Tuolloin saatavilla olleiden tietojen perusteella vaikutti siltä, että selvästi ennen finanssikriisiä tehdyt päätökset sijoittamisesta aluekehityshankkeisiin olivat pääsyy Sparkasse KölnBonnin vaikeuksiin. Koska kriisi näytti vain pahentaneen pankin aiempia ongelmia, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamista ei voitu sulkea pois. Toisaalta pääoman korottaminen tapahtui finanssikriisin ollessa pahimmillaan, joten finanssikriisin aikaisissa pankkitapauksissa sovelletun komission käytännön perusteella myös SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen olisi mahdollista.
(69)
Vaikka aiemmissa päätöksissä on viitattu valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuihin suuntaviivoihin (28), jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’), komissio on täsmentänyt rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 49 kohdassa, että kaikki komissiolle 31 päivänä joulukuuta 2010 tai sitä ennen ilmoitettu tuki arvioidaan pankeille annettavana rakenneuudistustukena rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen sijasta.
(70)
Koska pankkialan tilanne on Saksassa edelleen herkkä, komissio toteaa, että yhden Saksan suurimman säästöpankin mahdollinen hajoaminen […] vuoksi vaikuttaisi järjestelmään ja uhkaisi näin ollen Saksan talouden vakautta.
(71)
Näin ollen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohta on asianmukainen oikeusperusta arvioitaessa, soveltuuko Sparkassen saama tuki sisämarkkinoille talouden vakauden säilyttämiseen tähtäävänä rakenneuudistustukena.
8.2.2 Rakenneuudistustuen soveltuvuus sisämarkkinoille
(72)
Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon mukaisesti rakenneuudistussuunnitelmassa on osoitettava ensinnäkin, että tuensaajaan kohdistuva rakenneuudistusprosessi soveltuu tuensaajan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen. Toiseksi tuen määrä on rajoitettava välttämättömään ja sekä tuensaajan että sen osakkeenomistajien olisi osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin omilla varoillaan niin pitkälti kuin mahdollista. Kolmanneksi tuensaajan markkinavoiman keinotekoisen tukemisen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä on rajoitettava toimenpitein, joilla on myös varmistettava pankkialan kilpailukyky. Myös seurantaa ja menettelyä koskevat kysymykset on ratkaistava.
i) Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(73)
Saksa toimitti rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 9-11 kohdan mukaisesti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman, jossa oli kattavat tiedot liiketoimintamallista. Suunnitelmassa eriteltiin myös pankin vaikeuksien syyt.
(74)
Liiketoimintamallissaan Sparkasse aikoo keskittyä perinteiseen alueelliseen säästöpankkitoimintaan. Se tarjoaa kattavan valikoiman vähittäispankkipalveluja Kölnin ja Bonnin alueella keskeisille asiakassegmenteilleen, joita ovat yksityisasiakkaat, pk-yritykset ja alueella sijaitsevat pienemmät yritysasiakkaat ja institutionaaliset asiakkaat. Sparkasse keskittyy siis lain mukaisiin toimintoihinsa ja hyödyntää keskeistä osaamistaan ja vetäytyy niiltä aloilta, joista sen talousvaikeudet johtuvat. Sparkasse luopuu erityisesti omaan lukuun tapahtuvasta kaupankäynnistä, kaikista ydinliiketoimintaan kuulumattomista tytäryhtiöistä ja sijoituksista SAA- ja ABS-salkkuihin. Komission mielestä pankin uusi liiketoimintamalli on elinkelpoinen ja kestävä pitkällä aikavälillä.
(75)
Sparkassen vaikeudet johtuivat pääasiassa kolmesta toiminnasta: i) aluekehityshankkeista, ii) sijoituksista ABS- ja SAA-salkkuihin ja iii) pankin omistusosuudesta WestLB:ssä.
(76)
Sparkasse aloitti jo vuonna 2008 aluekehityksen alalla toimivien ydinliiketoimintaan kuulumattomien tytäryhtiöiden myynnin tai likvidoinnin. Näiden toimintojen lopettaminen kokonaan on välttämätön ja asianmukainen toimenpide, jolla voidaan poistaa komission esittämät huolet, sillä myynnillä poistetaan näistä tytäryhtiöistä aiheutuvat mahdolliset tulevat tappiot tai riskit. Lisäksi toimenpiteellä vapautetaan pääomaa sekä johdon resursseja, joita voidaan hyödyntää pankin ydinliiketoiminnassa. Divestoinnit pienentävät myös pankin tasetta noin [180-230] miljoonaa euroa ([0-2] prosenttia) (29).
(77)
Koska Kölnin kaupungille myytävien tytäryhtiöiden toiminta liittyy lähinnä kiinteistöjen kehittämiseen ja kiinteistöpalveluihin, komission mielestä arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun tiedonannon (30), jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’, soveltaminen ei ole tässä tapauksessa välttämätöntä eikä asianmukaista. Kyseessä olevien tytäryhtiöiden kirjanpitoarvoihin on tehty merkittäviä alaskirjauksia aiempina vuosina, jotta ne saataisiin vastaamaan niiden markkina-arvoja. Pankille ei siis ole odotettavissa merkittäviä tappioita tytäryhtiöiden myynnistä. Lisäksi Saksan sitoumuksella, jonka mukaan pankki myy tytäryhtiöt riippumattoman asiantuntijan määrittämää markkina-arvoa vastaavaan hintaan, varmistetaan, ettei liiketoimiin liity ylimääräistä valtiontukea.
(78)
Toinen syy pankin ongelmiin olivat ABS- ja SAA-salkut. Näitä sijoituksia on jo vähennetty huomattavasti. Sparkasse KölnBonn luopuu kyseisistä salkuista täysin vuoden 2014 loppuun mennessä. Koska nämä sijoitukset jäävät pankin uuden liiketoimintamallin ulkopuolelle, salkuista luopuminen on välttämätön toimenpide Sparkasse KölnBonnin strategian toteuttamiseksi. ABS- ja SAA-salkuissa jäljellä olevan omaisuuden tämänhetkiset kirjanpitoarvot vastaavat yleisesti niiden markkina-arvoa. Näin ollen kyseisistä salkuista aiheutuva jäljellä oleva riski on rajoitettu eikä vaikuta pankin elinkelpoisuuteen.
(79)
Sparkassen jäljellä oleva omistusosuus WestLB:stä, joka aiheutti Sparkasselle aiemmin […] miljoonan euron tappiot, on kooltaan rajoitettu, ja sitä kompensoidaan RSGV:n sijoitussalkun varannoilla. Lisäksi pankin rahoitusosuus […] maksetaan vain tulevista nettovoitoista. Näin ollen Sparkassen velvollisuus osallistua […] ei vaaranna Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Komissio pitää myönteisenä myös sitä seikkaa, että pankin rahoitusosuudet maksetaan vain, jos valtion pääomasta on maksettu korvaus pääoman korotusta koskevien ehtojen mukaisesti.
(80)
Komissio panee merkille, että pankki on jo puuttunut ja puuttuu myös jatkossa yhtiön hallinnossa oleviin puutteisiin. Stadtsparkasse Kölnin sulautuessa Sparkasse Bonnin kanssa vuonna 2005 tapahtuneilla omistajarakenteen muutoksilla ja tuolloin käyttöön otetulla määräenemmistöpäätöksenteolla varmistetaan, etteivät omistajien poliittiset intressit ohita pankin taloudellisia etuja. Lisäksi Sparkassen hallintoelinten rakenteessa ja koossa sekä päätöksentekoprosessissa tehdyillä muutoksilla on parannettu ylimmän johdon vastuullisuutta. Kun vastuutehtäviä yhdistetään ja pankin elimissä lisätään henkilöitä, joilla ei ole poliittisia kytköksiä ja jotka ovat [ulkopuolisia …], parannetaan päätöksentekoprosessin läpinäkyvyyttä ja tehokkuutta. Yhdessä omistajarakenteen muuttamisen kanssa näillä toimenpiteillä puututaan Sparkassen vaikeuksien syihin, sillä niillä minimoidaan riski siitä, että Sparkasse osallistuisi poliittisin tarkoitusperin käynnistettäviin hankkeisiin, jotka ovat pankin taloudellisten etujen vastaisia. Lisäksi pankin johdon riippumattomuus näyttää olevan riittävässä määrin voimassa olevan lainsäädännön mukaista. Sparkasse esitti näyttöä siitä, ettei pankki ole osallistunut enää vuodesta 2004 lähtien uusiin poliittisin tarkoitusperin käynnistettyihin hankkeisiin, mikä osoittaa toteutettujen toimenpiteiden olevan tehokkaita. Uusi hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on kaiken kaikkiaan yhdenmukainen vastaavissa tapauksissa aikaansaatujen parannusten kanssa (31). Näin ollen muutoksia, joita on toteutettu Sparkassen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmässä tai joihin on sitouduttu, voidaan pitää asianmukaisina ja riittävinä edistämään pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumista.
(81)
Komission mielestä Sparkassen rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 9 kohdassa ja 12-15 kohdassa asetetut vaatimukset, joiden mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa olisi osoitettava, miten pankki pääsee mahdollisimman pian takaisin tilanteeseen, jossa se on pitkällä aikavälillä elinkelpoinen ilman valtiontukea. Pankin pitäisi etenkin pystyä saamaan asianmukaista oman pääoman tuottoa ja kattamaan kaikki normaalin toimintansa kustannukset sekä täyttämään asiaankuuluvat lainsäädännön vaatimukset.
(82)
Sparkasse toimitti ensinnäkin talousennusteet vuosille 2008-2014, ja esitti tietoja tuloista, kustannuksista, arvonalennuksista, voitoista ja pankin pääomatilanteesta. Komission mielestä esitetyt perusskenaarion ennusteet perustuvat kohtuullisiin makrotaloudellisiin oletuksiin. Sparkasse odottaa saavansa voittoa jälleen vuonna 2010 ja parantavansa vuotuisia tuloksiaan jatkuvasti koko rakenneuudistuskauden akan. Lisäksi oman pääoman tuotto olisi [9-10] prosenttia vuonna 2013, mikä vaikuttaisi olevan asianmukainen tuottotaso tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivalle vähittäispankkitoimintaa harjoittavalle pankille. Sparkasse maksaa myös tukitoimenpiteistä täyttä korvausta vuodesta 2013 alkaen. Sparkassen pääomasuhteet säilyvät selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella, ja Tier 1 -suhdeluku paranee 6,1 prosentista vuonna 2009 [8-9] prosenttiin vuonna 2014.
(83)
Toiseksi Sparkasse osoitti pystyvänsä kestämään stressiskenaarion. Stressiskenaarion oletukset on arvioitu kohtuullisiksi. Stressiskenaario osoittaa, että Sparkasse ylittää pääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset, joten pankin voidaan katsoa täyttävän rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 13 kohdassa asetetut vaatimukset. Lisäksi herkkyysanalyysistä käy ilmi, että pankki pystyy kestämään mahdolliset suuret korkomuutokset tulevaisuudessa.
(84)
Sparkasse esitti myös varhaisessa vaiheessa tapahtuvan osittaisen takaisinmaksun strategian. Valtion pääoman osittaisen takaisinmaksun pitäisi olla mahdollista laitoksen pääomapohjaa kuluttamatta, sillä rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoidaan Sparkassen Tier 1 -suhdeluvun nousevan [6-7] prosenttiin vuonna 2010 ja ylittävän tämän tason myöhemmin perusskenaariossa ja säilyvän myös stressiskenaariossa selvästi lainsäädännön vähimmäisvaatimusten yläpuolella. Varhaisessa vaiheessa tapahtuvaan osittaiseen takaisinmaksuun ei liity lisätukea Sparkasselle eikä muille liiketoimessa osallisina oleville yrityksille. Osuustodistusten ensimmäisestä 150 miljoonan euron erästä maksettava ostohinta on suunniteltu ensinnäkin vastaamaan suurin piirtein sitä kassavirtaa, jonka Förderungsgesellschaft saisi, jos se oli pitänyt instrumentin, eikä Förderungsgesellschaftin taloudellinen tilanne tule näin paremmaksi. Toiseksi liiketoimi tapahtuu kahden julkisen elimen välillä. Koska Tier 1 -pääomaksi muunnettava instrumentti katsotaan jo tueksi ja koska Sparkasse maksaa Zweckverbandille muuntamisen jälkeen saman korvauksen, komission mielestä muuntamiseen ei liity ylimääräistä tukea. Myös Sparkassen suorittama toisen 150 miljoonan euron erän takaisinosto vastaa läheisesti kassavirtaa, jonka Förderungsgesellschaft olisi saanut, jos se olisi säilyttänyt instrumentin.
(85)
Näin ollen komissio katsoo, että Sparkassen toimittama rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisen osalta ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt.
ii) Oma osallistuminen / vastuunjako
(86)
Kuten rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa todetaan, pankin ja sen osakkeenomistajien on osallistuttava rakenneuudistuksen kustannuksiin mahdollisimman suurella määrällä omia varojaan sen varmistamiseksi, että tuki rajoittuu välttämättömään. Tätä tarkoitusta varten voidaan esimerkiksi myydä pankin omaisuuseriä. Lisäksi osakkeenomistajien olisi katettava pankin tappiot mahdollisuuksien mukaan. Sparkassen sitoumuksilla varmistetaan, että omia varoja käytetään ja että pankin hybridipääomaa omistavat yksityiset sijoittajat osallistuvat rakenneuudistuksen kustannuksiin.
(87)
Rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä mitään seikkoja, jotka viittaisivat siihen, että tuen määrä ylittäisi sen, mitä tarvitaan kattamaan elinkelpoisuuden palauttamisesta aiheutuvat kustannukset. Saadulla tuella on tarkoitus varmistaa, että Sparkassella on kohtuulliset pääomapuskurit perusskenaariossa ja että se pystyy täyttämään pääomaa koskevat lainsäädännön vaatimukset stressiskenaariossa.
(88)
Sparkasse karsii kustannuksia ja osallistuu siten sisäisillä varoillaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen. Kustannuksien vähentämiseksi tehtävillä toimenpiteillä saadaan vuotuisia kustannuksia vähennettyä [25-35] miljoonaa euroa rakenneuudistuskauden loppuun mennessä, mikä on noin [5-8] prosenttia kokonaiskustannuksista vuonna 2009.
(89)
Lisäksi kannattavien ydintoimintaan kuulumattomien tytäryhtiöiden myynnistä saadaan tuloja, joita voidaan käyttää rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen.
(90)
Sparkasse ei voi harkintansa mukaan keskeyttää tai lykätä hybridi-instrumenttien kuponkikorkojen maksua, jos se saa voittoa tiettynä vuonna. Hybridi-instrumenttien omistajat kattavat kuitenkin mahdollisuuksien mukaan Sparkassen tappioita, sillä sekä kuponkikorkojen maksua että hybridi-instrumentin pääomaa on jäädytetty tai niitä on käytetty Sparkassen tappioiden kattamiseen. Näin ollen komissio katsoo, että yksityisten hybridisijoittajien mahdollisimman suuri vastuunjako on varmistettu ja näin rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset yksityisten sijoittajien osallistumisesta rakenneuudistuksen kustannuksiin on täytetty.
(91)
Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 24 kohdassa todetaan, että myös asianmukainen korvaus valtion pääomasta on yksi vastuunjaon toteuttamisen keino. Tältä osin komissio katsoo, että pääoman korottamisesta maksettavan korvauksen taso on asianmukainen edellä kuvattujen muiden vastuunjakoon liittyvien toimenpiteiden yhteydessä. Sparkasse pystyy maksamaan ennakoidun voiton ansiosta valtion pääomasta korvausta sekä maksamaan keskeytetyt kuponkikorot pääoman korottamista koskevien ehtojen mukaisesti vuodesta 2011 lähtien osuustodistusten ja vuodesta 2013 lähtien äänettömän osakkuuden osalta, sen jälkeen kun instrumenttien nimellispääomaa on täydennetty. Valtion omistamista osuustodistuksista kertyy korkoa [2-6] vuodelta, ja tappioiden kattamiseen huvennutta pääomaa täydennetään molempien pääomankorotusvälineiden osalta. Perusskenaarion talousennusteiden mukaisesti valtio saa siis myöhemmin takaisin sekä osuustodistuksista maksattamatta olevat korot että molemmista instrumenteista huvenneen pääoman.
(92)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Saksan toimittama rakenneuudistussuunnitelma sisältää riittävän oman osallistumisen rakenneuudistuksen kustannuksiin ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt.
iii) Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet
(93)
Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on ehdotettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä ja varmistetaan pankkialan kilpailukyky. Lisäksi toimenpiteillä olisi puututtava moraalikatoon ja varmistettava, ettei valtiontuella rahoiteta kilpailun vastaista toimintaa.
(94)
Toimenpidepaketilla puututaan riittävästi moraalikatoon. Sparkasse on sitoutunut myymään useita ydintoimintaan kuulumattomia kannattavia tytäryhtiöitä. Näihin kuuluvat osuudet […], […], RW Holding AG:ssä, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH:ssa, Schufa Holding AG:ssä ja neue leben Pensionsverwaltung AG:ssä, jotka ovat Sparkassen merkittäviä […].
(95)
Saksan viranomaiset ovat esittäneet tarkat määräajat suunnitelluille divestoinneille ja sitoutuneet nimittämään valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen varmistamaan, että sitoumukset hoidetaan ajallaan. Jos sitoumuksen mukaista määräaikaa ei noudateta, nimitetään toimitsijamies hoitamaan divestoinnit.
(96)
Pankin rakenneuudistukseen kuuluu Sparkassen toiminnan supistaminen tietyillä asiakassegmenteillä. Näiden toimenpiteiden ansiosta kilpailijoilla on pääsy pankin suuryritysasiakkaisiin ja institutionaalisiin asiakkaisiin. Koska tämä vaikuttaa lähinnä suuriin yrityksiin, joilla on yleensä mahdollisuus saada rahoitusta pääomamarkkinoilta, komission mielestä toimenpiteestä aiheutuva, reaalitalouteen kohdistuvien kielteisten vaikutusten riski on merkityksetön.
(97)
Lisäksi Sparkasse pienentää nimellismääräisesti rakenneuudistustoimenpiteiden täytäntöönpanon avulla taseensa loppusummaan [15-20] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin ([15-20] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan) ja [10-15] prosenttia, kun tuleva kasvu otetaan huomioon (5 prosenttia suhteessa taseen loppusummaan). Pienentäminen toteutetaan lähinnä SAA- ja ABS-sijoituksista luopumalla, omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin lopettamisella ([6-8] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin, [6-8] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan) ja vähentämällä institutionaalisille asiakkaille myönnettyjä suuria luottoja ja luottosopimuksia ([5-7] prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin, [5-7] prosenttia suhteessa taseen loppusummaan).
(98)
Kun otetaan huomioon tässä tapauksessa kyseessä olevan tuen määrä (3,3 prosenttia suhteessa riskipainotettuihin omaisuuseriin), näiden toimenpiteiden voidaan katsoa olevan riittäviä ja oikeasuhtaisia pankin koon pienentämiseksi ja sen toiminta-alan supistamiseksi. Sparkasse toimii vain Kölnin ja Bonnin alueella, jossa sen markkina-asema on merkittävä ([18-23] prosenttia-[30-35] prosenttia tuotteesta riippuen), muttei määräävä. Pankki ei myöskään toimi hintajohtajana keskeisillä liiketoimintasegmenteillään. Tästä syystä lisätoimenpiteet pankin markkinaosuuden kaventamiseksi vielä enemmän keskeisillä vähittäispankkitoiminnan markkinoilla eivät vaikuta asianmukaisilta Sparkassen tapauksessa. Komissio huomauttaa ensinnäkin, ettei ydinliiketoiminta ollut pankin vaikeuksien syy. Lisäksi Saksa esitti riittävästi näyttöä siitä, että tällaiset toimenpiteet olisivat hankalia ja kohtuuttoman kalliita toteuttaa, mikä vaikuttaisi kielteisesti pankin kannattavuuteen ja uhkaisi Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Tällaiset toimenpiteet vaikuttaisivat haitallisesti myös Sparkassen ydinliiketoimintasegmentteihin (pk-yritykset ja yksityisasiakkaat), jotka eivät kuitenkaan olleet syynä pankin vaikeuksiin. Koska näiden asiakasryhmien mahdollisuus saada vaihtoehtoista rahoitusta on hyvin heikko ja koska komission päätöksentekokäytännön tavoitteena on antolainauksen säilyminen reaalitaloudessa, komissio toteaa, että Sparkassen toiminta-alan rajoittaminen tätä enemmän vaikuttaisi sen ydinliiketoimintaan ja olisi näin haitallista sekä pankille että sen palvelemille markkinoille.
(99)
Komissio panee merkille myös Sparkassen ja Saksan antamat toimintalinjoja koskevat sitoumukset. Näihin sitoumuksiin sisältyvät hintajohtajana toimimisen kielto ja kielto viitata valtiontukeen mainonnassa, jotta Sparkassea estetään rahoittamasta tuella kilpailun vastaista toimintaa markkinoilla. Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 40 kohdan mukaan yritysostokiellolla varmistetaan lisäksi, ettei valtiontukea käytetä kilpailevien yritysten ostamiseen.
(100)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Sparkassen ehdottamien toimenpiteiden laajuus ja luonne ovat riittävät ja asianmukaiset kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi. Sparkassen rakenneuudistussuunnitelma täyttää siis rakenneuudistustoimenpiteitä koskevassa tiedonannossa asetetut vaatimukset elinkelpoisuuden, vastuunjaon ja kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta ja poistaa näin menettelyn aloittamispäätöksessä esitetyt epäilyt.
8.2.3 Seuranta
(101)
Rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 5 luvun mukaisesti säännölliset kertomukset ovat välttämättömiä, jotta komissio voi tarkistaa, että rakenneuudistussuunnitelmaa toteutetaan moitteettomasti. Saksa nimittää valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, joka laatii puolivuosittaiset seurantakertomukset. Ensimmäinen kertomus on määrä antaa helmikuussa 2011. Komissio katsoo näin ollen, että rakenneuudistussuunnitelman toteutuksen asianmukainen seuranta on varmistettu.
(102)
Komissio toteaa, että tämän päätöksen 4 luvussa esitelty rakenneuudistussuunnitelma on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen.
9. PÄÄTELMÄ
(103)
Komissio toteaa, että rakenneuudistustoimenpiteet ovat omiaan palauttamaan Sparkassen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja että ne ovat vastuunjaon kannalta riittäviä sekä asianmukaisia ja oikeasuhtaisia rajoittamaan kyseessä olevien tukitoimenpiteiden markkinoita vääristäviä vaikutuksia. Näin ollen komissio katsoo, että esitetty rakenneuudistussuunnitelma täyttää rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset ja että rakenneuudistustoimenpiteiden voidaan näin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Pääoman korotukset voidaan siis hyväksyä rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Julkisten osakkeenomistajien Sparkasse KölnBonnille antama rakenneuudistustuki on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
Tuki soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan ja liitteissä I, II ja III luetellut sitoumukset täytetään.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 29 päivänä syyskuuta 2010.