RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 2/2012
af 4. januar 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1890/2005 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indonesien, Taiwan, Thailand og Vietnam, og opkrævede endeligt den midlertidige told. Samtidig blev proceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Malaysia og Filippinerne afsluttet.
(2)
Den 25. august 2009 efter en fornyet undersøgelse indledt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 768/2009 (3) ovennævnte foranstaltninger, for så vidt angår en eksporterende producent i Vietnam.
(3)
Forordningen, som førte til indførelsen af den endelige antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse bl.a. i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Taiwan, omtales herefter som »den oprindelige forordning«. Den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning over for de pågældende lande, vil herefter blive omtalt som »den oprindelige undersøgelse«.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 19. august 2010 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af European Industrial Fasteners Institute (»EIFI«) (»ansøgeren«) på vegne af fem EU-producenter: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. og Ugivis S.A., som tegner sig for en stor del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EU-produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(5)
Anmodningen var begrænset til de antidumpingforanstaltninger, der var blevet indført på importen med oprindelse i Kina og Taiwan (»de pågældende lande«). Følgelig er de antidumpingforanstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Vietnam, Indonesien og Thailand, ikke genstand for denne fornyede undersøgelse.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i de pågældende lande, sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 19. november 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(8)
Undersøgelsen af, om der fortsat finder dumping sted, omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller NUP). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(10)
Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter fra de pågældende lande, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og EU-producenter, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen fastlagt, at der skulle anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17.
(12)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i denne. På baggrund af de modtagne svar blev det besluttet at anvende stikprøveudtagning i forbindelse med de taiwanesiske eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og EU-producenter. Med hensyn til Kina var der ingen eksporterende producenter fra Kina, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(13)
Der var 36 taiwanesiske eksportører/eksportørgrupper eller -sammenslutninger, der fremlagde de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ti af dem kunne ikke tages i betragtning, da de tilsyneladende kun var handelsvirksomheder eller ikke eksporterede til Unionen i NUP. Ud fra de oplysninger, der blev indsendt af de samarbejdsvillige taiwanesiske virksomheder, udvalgte Kommissionen en stikprøve på fire eksporterende producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte virksomheder sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 41,6 % af den taiwanesiske eksport til Unionen i NUP.
(14)
Med hensyn til de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen blev der ud af otte virksomheder, som leverede de ønskede oplysninger, udvalgt de tre største, der tegnede sig for næsten 90 % af den importerende mængde, som var blevet oplyst af de samarbejdsvillige virksomheder, til at indgå i stikprøven. Efterfølgende indsendte kun én importør en spørgeskemabesvarelse.
(15)
Tolv EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på seks EU-producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte EU-producenter sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende fem producenter, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 38 % af alle EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU i NUP.
(16)
Kommissionen sendte spørgeskemabesvarelser til de parter, der indgik i stikprøven, og til alle de brugere, som den vidste var berørt heraf. Som forklaret ovenfor indkom der spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter, tre eksporterende producenter fra Taiwan og én importør. Ingen af de brugere, der blev kontaktet, gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen.
(17)
Som forklaret i betragtning 13 og 15 besluttede en taiwanesisk eksporterende producent og en EU-producent, som begge indgik i en stikprøve, ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse. Imidlertid blev stikprøverne af de resterende virksomheder i begge tilfælde stadig anset for repræsentative med hensyn til de relevante salgsmængder.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italien
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Tyskland
-
Ugivis S.A, Belley, Frankrig.
b)
Eksporterende producenter i Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportører, Shu-Lin City
-
Shekai Precision Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportør, Kaohsiung
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den vare, der er berørt af denne fornyede undersøgelse, er den samme som den, der er defineret i den oprindelige forordning, nemlig visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som i øjeblikket er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 (»den pågældende vare«).
(20)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkederne, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(21)
Fire parter gav sig til kende og hævdede, at de varer, der er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10 og 7318 15 51 bør udelukkes fra denne undersøgelses anvendelsesområde, da de angiveligt ikke er fremstillet i Den Europæiske Union. Denne påstand blev afvist, da i) der ikke blev forelagt nogen dokumentation for, at disse varer ville være forskellige med hensyn til de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, og ii) varedækningen under ingen omstændigheder kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
(22)
Efter fremlæggelsen af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev anbefalet at opretholde de gældende foranstaltninger (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«), hævdede én af de taiwanesiske eksporterende producenter, at skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af to metaller ikke burde være omfattet af varedækningen på grund af de betydelige forskelle, der findes mellem disse varer af to metaller og skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål for så vidt angår enhedssalgspris, produktionsomkostninger, grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika såvel som anvendelse. Imidlertid kan varedækningen ikke ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse, jf. betragtning 21. Denne påstand vil kunne behandles i en interimsundersøgelse om varedækningen, som denne virksomhed kan anmode om.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. KINA
1.1. Indledende bemærkninger
(24)
Som forklaret ovenfor var der ingen af de kinesiske eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(25)
Af den grund måtte konklusionerne med hensyn til sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping i det efterfølgende baseres på de bedst mulige foreliggende resultater, især Eurostat-data og de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle kinesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
1.2. Dumping af import i NUP
(26)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der ikke beregnes individuelle dumpingmargener.
(27)
Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Kina til Unionen tilsyneladende indført med dumpingmargener på mellem 13,6 % til 61,8 %. Som nævnt i indledningsmeddelelsen sammenlignede ansøgeren eksportpriserne fra Kina til Unionen med en beregnet normalværdi i Taiwan, der var referencelandet i den oprindelige undersøgelse.
(28)
Da der ikke var tale om samarbejde fra de kinesiske virksomheder, findes der ingen oplysninger, som kunne føre til en anden konklusion. Endvidere blev det konstateret, at den normale værdi, der var fastsat for den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske virksomhed, var væsentligt højere end den normale værdi, der var blevet fastsat af ansøgeren i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Da der ikke er tegn på, at eksportpriserne fra Kina til Unionen er forskellige fra priserne i anmodningen, er det sandsynligt, at dumpingen fra Kina fortsat har fundet sted på højere niveauer end de niveauer, der var anført i anmodningen.
1.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(29)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, blev sandsynligheden for fornyet dumping også undersøgt.
(30)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet hos de kinesiske producenter og deres eksport til tredjelande.
1.3.1. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(31)
Eftersom der er meget få oplysninger til rådighed om den kinesiske industri for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, blev oplysningerne fra anmodningen om fornyet undersøgelse anvendt til at skønne kapaciteten i Kina. På det grundlag er der tilsyneladende siden 2003 oprettet nye produktionsanlæg i Kina for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Desuden har de kinesiske producenter som følge af de antidumpingforanstaltninger, der er indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (6), og det efterfølgende fald i den kinesiske import af disse varer til Unionen fra 2009 en betydelig uudnyttet produktionskapacitet, der vil kunne anvendes til at fremstille den pågældende vare, da produktionen nemt kan ændres mellem de to forskellige varetyper
1.3.2. EU-markedets attraktivitet
(32)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den kinesiske eksport af den pågældende vare. Tværtimod er importmængden fra Kina til Unionen steget med 13 % mellem 2007 og NUP ifølge Eurostat-data. Prisudviklingen på kinesisk import for samme periode viste, at ifølge Eurostat steg den gennemsnitlige importpris. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål henhørende under den KN-kode, som repræsenterer 59 % af den samlede importmængde i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. Heraf fremgår, at de kinesiske eksportører stadig var i stand til at øge deres eksportmængde og yderligere sænke deres priser for størstedelen af de berørte eksporterede varer, til trods for de gældende foranstaltninger.
1.3.3. Eksport til tredjelande
(33)
Med hensyn til mængden af og priserne på den kinesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de kinesiske eksportoplysninger vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne for Taric-niveauet, udgør den pågældende vare ca. 3 % af mængden inden for disse HS-koder. Eksportoplysningerne er derfor ikke en særlig nyttig kilde til oplysninger. Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der heller ikke indhentes andre relevante oplysninger om kinesisk eksport til tredjelande.
1.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(34)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Kina stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den gældende uudnyttede kapacitet i Kina og det forhold, at importen af den pågældende vare til Unionen steg i den betragtede periode til trods for antidumpingforanstaltninger, er der faktisk tilsyneladende et incitament for de kinesiske eksporterende producenter til yderligere at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningen får lov til at udløbe.
2. Taiwan
2.1. Indledende bemærkninger
(35)
Det bemærkes, at i betragtning af det store antal taiwanesiske eksporterende producenter, som gav udtryk for deres samarbejdsvilje, blev der udtaget en repræsentativ stikprøve på fire virksomheder/grupper af virksomheder til yderligere undersøgelse. En af disse fire virksomheder trak senere sit tilbud om samarbejde tilbage. Imidlertid blev stikprøven stadig anset for at være repræsentativ, da de resterende virksomheder tegnede sig for 41,6 % af den samlede taiwanesiske eksport (7) til Unionen i NUP.
(36)
Det bemærkes yderligere, at under de udførte kontrolbesøg på stedet hos de resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, var det ikke muligt at kontrollere oplysningerne i den ene af spørgeskemabesvarelserne, og det blev konstateret, at den anden virksomhed havde leveret vildledende oplysninger. De berørte eksporterende producenter blev omgående underrettet om Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18, som ville medføre en tilsidesættelse af de leverede oplysninger og anvendelse af de foreliggende faktiske oplysninger. Virksomhederne fik mulighed for at komme med yderligere bemærkninger om dette forhold. Imidlertid ændrede de efterfølgende bemærkninger ikke Kommissionens afgørelse om at anvende de foreliggende faktiske oplysninger for så vidt angår de to eksporterende producenter. Følgelig blev der beregnet en individuel dumpingmargin for kun én taiwanesisk eksporterende producent.
(37)
Ud fra ovenstående måtte de fleste konklusioner om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, som er anført i det efterfølgende, baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, især hvad angår oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, en samarbejdsvillig importør, Eurostat-data og de oplysninger, som ansøgeren havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle taiwanesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
2.2. Dumping af import i NUP
2.2.1. Normal værdi
(38)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.
(39)
Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de varetyper, der solgtes til eksport til Unionen. De elementer, der blev taget i betragtning i forbindelse med en definition af varetyper, omfattede i) typen af skruer, bolte og møtrikker ii) kvaliteten af den stål, der var blevet anvendt som råmateriale, iii) DIN-normen i forbindelse med skruer, bolte og møtrikker, iv) diameteren på skruer, bolte og møtrikker samt v) deres længde.
(40)
Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(41)
Undersøgelsen af, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev foretaget ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(42)
For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.
2.2.2. Eksportpris
(43)
Alle eksportsalg foretaget af den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent til EU-markedet med undtagen af et tilfælde skete direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(44)
For den eksporttransaktion, hvor eksporten til Unionen skete gennem en forretningsmæssigt forbunden handelsvirksomhed i Unionen, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen for denne forretningsmæssigt forbundne forhandlers første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
2.2.3. Sammenligning
(45)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, finansielle omkostninger og pakningsomkostninger, provisioner og rabatter, når dette var relevant og velbegrundet.
2.2.4. Dumpingmargen
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Baseret på ovennævnte metode blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksportør fortsat anvendte dumpingpraksis i NUP. Beregnet på grundlag af 4 ud af de 12 måneder i NUP beløb dumpingen sig til 22 %.
(47)
Det skal erindres, at det er normalt, at Kommissionen anvender en beregningsmetode baseret på 4 måneder af NUP i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvor det skal afgøres, om der fortsat er tale om dumping, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping. I udløbsundersøgelser er det ikke nødvendigt at fastslå en dumpingmargen for alle transaktioner, da en sådan beregning kun er nødvendig for at ændre den gældende antidumpingsforanstaltnings niveau, og det er ikke formålet med en udløbsundersøgelse. De 4 måneder, der blev udvalgt, var den sidste måned i hvert kvartal og derfor jævnt fordelt over de 12 måneder i NUP.
(48)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, at visse hjemlige transaktioner, der var indberettet i spørgeskemaet, og som var blevet taget i betragtning i forbindelse med beregningen af den normale værdi, faktisk var beregnet til eksport til Den Europæiske Union og ikke til det hjemlige forbrug. Virksomheden fremførte, at dette videresalg skete gennem uafhængige producenter eller forhandlere i Taiwan af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(49)
Det skal bemærkes, at der ikke var dokumentation for påstanden om, at disse varer ville blive eksporteret til Den Europæiske Union. Derfor måtte denne påstand afvises.
(50)
Med hensyn til anvendelsen af grundforordningens artikel 18 for så vidt angår de andre to eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, er der ikke blevet beregnet en dumpingmargin for dem. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Taiwan angiveligt indført med dumpingmargener på mellem 14 % og 50 %. Der findes ingen oplysninger, som giver anledning til en anden konklusion. Konstateringen af, at den eneste undersøgte virksomhed foretager dumping på EU-markedet, og den gennemsnitlige pris på den pågældende vare importeret fra Taiwan er lavere end denne virksomheds gennemsnitlige eksportpris, bekræfter endvidere, at der på baggrund af de undersøgte oplysninger finder dumping sted på nationalt plan.
2.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(51)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt for Taiwan.
(52)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de taiwanesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet for de taiwanesiske producenter og deres eksportpriser til tredjelande.
2.3.1. Eksportørernes uudnyttede kapacitet
(53)
Med hensyn til eksportørernes uudnyttede kapacitet beror følgende konklusioner hovedsageligt på oplysningerne i den fornyede anmodning og på oplysningerne fra kontrolbesøgene, da der kun findes få offentligt tilgængelige oplysninger om den taiwanesiske erhvervsgren for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse har nye taiwanesiske producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål investeret i nyt udstyr for at øge deres produktionskapacitet. Desuden fremgår det af kontrolbesøget, at investeringerne i kapaciteten forventes at stige med 12 % i 2011 sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse. Den uudnyttede kapacitet hos den samarbejdsvillige producent i NUP var på 7 % af den samlede produktionskapacitet. Lagerbeholdningerne blev anset for at være meget lave, da den samarbejdsvillige virksomhed kun fremstillede den pågældende vare efter ordre.
2.3.2. EU-markedets attraktivitet
(54)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke påvirkede ekspansionen af den taiwanesiske eksport til Unionen. Ifølge Eurostat-data og kontrollerede importoplysninger var importmængden fra Taiwan ret stabil mellem 2007 og NUP, men værdien af denne import faldt med 16 % i den samme periode. Det tyder på, at den gennemsnitlige salgspris for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Taiwan faldt i løbet af NUP. Det viser, at trods de gældende foranstaltninger var de taiwanesiske eksportører stadig i stand til at opretholde eksportmængden og yderligere sænke deres priser.
(55)
I den henseende påpegede en af de interesserede taiwanesiske parter, at faldet i de taiwanesiske eksportpriser ikke var et resultat af eksportørernes fjendtlige prisadfærd, men snarere var en følge af prisudviklingen på den centrale råvare, dvs. valsetråd. Det er værd at bemærke, at faldet i råvarepriser påvirkede alle producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på samme måde. Imidlertid er konklusionen om, at EU-markedet fortsat er attraktivt for de taiwanesiske eksportører, stadig uændret, da det lykkedes disse at opretholde deres eksportmængde på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.
2.3.3. Eksportpriser til tredjelande
(56)
Med hensyn til den taiwanesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de taiwanesiske eksportoplysninger, som kunne analyseres, vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne på Taric-niveau, tegnede den pågældende vare sig for ca. 2,6 % af mængden inden for disse HS-koder. Derfor giver sådanne oplysninger ingen mening som kilde til oplysning i forbindelse med eksportmængder og -priser til tredjelande for den pågældende vare fra Taiwan. Imidlertid viser kontrollerede eksportoplysninger fra de tre taiwanesiske eksportører, der indgik i stikprøven, et fald i eksportmængden til tredjelande. Det tyder på, at den taiwanesiske eksport er mere EU-orienteret.
(57)
Det bemærkes også, at oplysningerne fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksportør viser, at enhedssalgsprisen er 10 % højere ved salg til Unionen sammenlignet med andre lande, og at eksportmængden til andre lande kun tegner sig for 20 % af eksportmængden til Unionen.
2.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(58)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Taiwan stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den nuværende uudnyttede kapacitet i Taiwan og EU-markedets attraktivitet ser det rent faktisk ud til, at de taiwanesiske eksporterende producenter har et incitament til at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis den nuværende foranstaltning får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(59)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(60)
På det grundlag blev den samlede EU-produktion skønnet til at være på 63 000 ton i undersøgelsesperioden. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.
(61)
Som anført i betragtning 11 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Ud af de 12 producenter, som indgav oplysninger i forbindelse med udvælgelsen af stikprøven, blev der udvalgt en stikprøve på seks producenter. Efterfølgende som forklaret i betragtning 17 var der en producent, som ikke samarbejdede. De producenter, som var udvalgt til stikprøven, og som samarbejdede, tegnede sig for ca. 31 % af den samlede anslåede EU-produktion.
2. EU-erhvervsgrenen
(62)
Alle EU-producenter, som er omtalt under betragtning 59, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(63)
De relevante Eurostat importstatistikker for KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 sammen med oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning suppleret med de kontrollerede spørgeskemabesvarelser fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, blev anvendt til at vurdere udviklingstendenserne med hensyn til mængde og pris.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængder i Unionen, som stammer fra anmodningen om fornyet undersøgelse og suppleret med kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, der indgik i stikprøven, og importmængden oplyst af Eurostat.
(65)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mellem 2007 og NUP forblev forbruget i Unionen relativt stabilt. Imidlertid var der mellem 2007 og 2009 et dramatisk fald på 18 % i tråd med den globale negative virkning af finanskrisen. Mellem 2009 og NUP kom EU-forbruget sig igen og viste en stigning på 20 %.
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra de pågældende lande
3.1. Kumulering
(67)
For at foretage en vurdering af kumuleringen af importen fra de pågældende lande blev den individuelle situation for hvert enkelt land undersøgt på baggrund af de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(68)
Det blev konstateret, at importmængderne fra både Kina og Taiwan lå over mindsteniveauet, som er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7, og som ikke var ubetydelig. Desuden fulgte importmængderne fra de to lande en stort set ensartet udvikling i den betragtede periode og faldt mellem 2007 og 2009 efterfulgt af en stigning i NUP. Med hensyn til de gennemsnitlige importpriser, jf. betragtning 32, fremgik det af prisudviklingen for den kinesiske import, at den gennemsnitlige importpris ifølge Eurostat steg. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål angivet under en KN-kode, der udgør størstedelen af den samlede mængde importeret i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. De taiwanesiske priser faldt i den betragtede periode og var på deres laveste niveau i NUP. Det fremgik også af undersøgelsen, at konkurrencevilkårene mellem de interesserede parter var ens. Betingelserne for kumulering blev således anset for at være opfyldt.
3.2. Dumpingimport fra Kina og Taiwan
(69)
Importen fra Kina og Taiwan udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra de pågældende lande (ton)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007 = 100)
100
78
72
103
Markedsandel for importen fra de pågældende lande
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007 = 100)
100
79
88
104
Importpriser fra de pågældende lande (EUR/ton)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Som det fremgår af ovennævnte tabel steg importmængden fra de pågældende lande med 3 % i den betragtede periode. I tråd med udviklingen inden for forbruget var der et fald i perioden 2008-2009. Imidlertid var dette fald mindre udtalt end faldet i forbruget i samme periode. Mellem 2009 og NUP steg importen igen med op til 43 %.
(71)
De gennemsnitlige importpriser faldt med 5 % i løbet af den betragtede periode. Hvad angår mængderne, var importpriserne på deres laveste niveau i 2009, hvorefter de steg let.
(72)
I den betragtede periode fulgte markedsandelen for dumpingimporten udviklingen i forbruget og forblev stabil på ca. 7 %.
3.3. Prisunderbud
(73)
I lyset af det manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter og det begrænsede samarbejde fra de taiwanesiske eksporterende producenter er der meget få oplysninger, der er tilgængelige med hensyn til de forskellige skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, der eksporteres til Unionen. Dette forhold sammen med den omstændighed, at den pågældende vare omfatter en lang række forskellige former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med en stor prisvariation (f.eks. kan enhedspriserne inden for kategorien træskruer variere op til 30 gange) har gjort det umuligt at foretage en fornuftig prissammenligning i forbindelse med fastsættelsen af underbudsmarginer. Sammenligningen af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, og som er tilpasset prisen ab fabrik, med den gennemsnitlige CIF-importpris i de pågældende lande oplyst af Eurostat viste intet underbud i NUP. Med hensyn til Taiwan eksporterede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent en særlig form for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, for hvilke der er en meget begrænset produktion i Unionen. Følgelig kunne der på grund af den manglende tilsvarende varetype ikke fortages en underbudsberegning for hver enkelt type for denne virksomhed.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(74)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(75)
På grund af anvendelsen af stikprøveudtagning blev skadesindikatorerne fastlagt delvis for EU-erhvervsgrenen som helhed og delvis for de producenter, der indgik i stikprøven. Skadesanalysen med hensyn til de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. markedsandel, produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, vækst, lagre, beskæftigelse og produktivitet tager udgangspunkt i oplysninger om EU-erhvervsgrenen som helhed. Derudover er der anvendt oplysninger om de EU-producenter, der indgik i stikprøven (transaktionspriser, investeringer og afkast af investeringer, lønninger, rentabilitet, likviditet og evnen til at tilvejebringe kapital),
4.2. Produktion
(76)
Tabellen nedenfor viser, at produktionen faldt med 17 % i den betragtede periode. Analogt med en faldende efterspørgsel faldt EU-erhvervsgrenens produktion først markant med 24 % mellem 2007 og 2009, hvorefter den steg lidt med 10 % mellem 2009 og NUP.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Produktion (ton)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006 = 100)
100
93
76
83
Kilde: Makroøkonomiske data
4.3. Kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(77)
Produktionskapaciteten faldt i den betragtede periode med 13 %, og i tråd med udviklingen inden for produktionen viste kapacitetsudnyttelsesgraden et lettere fald på 4 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (ton)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapacitetsudnyttelse
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
88
96
Kilde: Makroøkonomiske data
4.4. Lagerbeholdninger
(78)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i 2008 sammenlignet med 2007 og forblev derefter stabile mellem 2008 og NUP. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var stadig 26 % mindre end i 2007.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (ton)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006 = 100)
100
77
72
74
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.5. Salgsmængde
(79)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 25 % i den betragtede periode. Salgsmængderne faldt med 28 % mellem 2007 og 2009 og nåede deres laveste niveau i 2009. Salgsmængderne kom sig imidlertid igen i NUP og viste en stigning på 5 %, når de blev sammenlignet med niveauet i 2009. Det er værd at bemærke, at denne stigning var meget lavere end stigningen i efterspørgslen (20 %) i samme periode.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007 = 100)
100
90
72
75
Kilde: Makroøkonomiske data
4.6. Markedsandel
(80)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt gradvist 12 procentpoint mellem 2007 og NUP.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
76
Kilde: Makroøkonomiske data
4.7. Vækst
(81)
Som det fremgår af tabel 1 i betragtning 65 faldt EU-forbruget mellem 2007 og 2009, hvorefter det steg igen til næsten samme niveau som i 2007. EU-erhvervsgrenen mistede imidlertid 12 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode, hvorimod det lykkedes for den berørte import at holde markedsandelen stabil.
4.8. Beskæftigelse
(82)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
954
1 007
863
886
Indeks (2007 = 100)
100
106
90
93
Kilde: Makroøkonomiske data
4.9. Produktivitet
(83)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, faldt med 10 % mellem 2007 og NUP. Den nåede sit laveste niveau i 2009, inden den steg igen i NUP.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007 = 100)
100
88
84
90
Kilde: Makroøkonomiske data
4.10. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(84)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viste en markant nedadgående tendens mellem 2007 og 2009, hvor de faldt med 50 % Det skyldtes til dels det betydelige fald i omkostningerne til de råmaterialer, der anvendes til fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Salgspriserne steg igen i NUP, sammenlignet med 2009, men var stadig 35 % lavere end sammenlignet med priserne i begyndelsen af den betragtede periode.
(85)
Undersøgelsen viste, at faldet i salgspriserne mellem 2007 og 2009 delvis afspejlede den økonomiske krises indvirkning, som førte til et fald i omkostningerne på 28 % i den periode. Dette fald afspejlede hovedsageligt prisudviklingen på nikkel, som er det væsentligste råmateriale i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Imidlertid viste undersøgelsen, at der på trods af finanskrisens negative virkning på salgspriserne også var et pres i nedadgående retning via importen især fra andre tredjelande, som tog til på EU-markedet til trods for det lave forbrug, og trykkede prisen på de vigtige varetyper, som blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen, der var nødt til at sænke sine salgspriser mere end faldet i omkostningerne. Det førte til en kraftig forværring af EU-erhvervsgrenens præstationer i denne periode. Selv om salgspriserne steg i NUP sammenlignet med 2009, var deres niveau ikke tilstrækkeligt til at dække alle omkostninger og gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at opnå en fornuftig fortjeneste.
(86)
Salgspriserne i nedennævnte tabel er gennemsnitlige priser pr. ton, og de er hovedsageligt afhængige af produktsammensætningen. Som forklaret i betragtning 73 kan priserne inden for visse kategorier af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål variere op til 30 gange.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007 = 100)
100
76
50
65
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.11. Lønninger
(87)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 12 %.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)
47
44
41
42
Indeks (2007 = 100)
100
94
87
88
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.12. Investeringer
(88)
EU-erhvervsgrenen investerede i 2008 kraftigt i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål sammenlignet med de øvrige år, der var omfattet af den betragtede periode. Efter dette år var der et fald i investeringerne.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007 = 100)
100
395
123
92
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.13. Rentabilitet og investeringsafkast
(89)
Som nævnt i betragtning 85 fremgik det af undersøgelsen, at selvom faldet i salgspriserne til dels afspejlede faldet i omkostningerne, var EU-erhvervsgrenens pris under pres fra importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, og den dækkede ikke alle omkostninger ved fremstilling og salg af disse varer. Det førte til en betydelig forringelse af rentabiliteten, der var positiv i 2007, og derefter negativ, jf. nedennævnte tabel.
(90)
Investeringsafkastet faldt betydeligt fra 29 % i 2007 til -17 % i NUP.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.14. Likviditet og evne til at rejse kapital
(91)
Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode. Den nåede det laveste niveau i 2009, hvorefter den steg let. Imidlertid var likviditeten i NUP stadig betydeligt lavere end i 2007.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.15. Dumpingmargenens størrelse
(92)
Trods de gældende foranstaltninger fortsatte den væsentlige dumping på et niveau mellem 13,6 % og 61,8 % for Kina og mellem 14 % og 50 % for Taiwan, hvor oplysningerne for begge stammede fra anmodningen om fornyelse og fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Taiwan. Indvirkningen af de faktiske dumpingmargener på EU-erhvervsgrenen kan ikke anses for ubetydelige.
4.16. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(93)
Næsten alle de undersøgte indikatorer viste en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter 2007. På trods af de gældende foranstaltninger er importen fra de pågældende lande steget let, og det er lykkedes at holde deres markedsandel stabil. I 2009 da den finansielle krise påvirkede den overordnede efterspørgsel i Unionen, og salgspriserne var under pres, mistede EU-producenterne en væsentlig del af deres kunder. Kun nogle af EU-producenterne kunne øge deres produktionsmængder ved at fremstille andre former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (f.eks. af kulstofstål) og opnåede stordriftsfordele, hvilket således kunne kompensere for de tabte salgsmængder af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Samtidig bestræbte EU-producenterne sig på at øge deres investeringer for at producere mere effektivt. EU-erhvervsgrenen kunne i NUP forbedre sine præstationer, selvom den fortsat var tabsgivende. Situationen forventes ikke forbedret i betragtning af den meget lave grad af forventet kapacitetsudnyttelse.
5. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
5.1. Virkningerne af dumpingimporten
(94)
Det fremgik af undersøgelsen, at trods de gældende foranstaltninger og det faldende EU-forbrug i den betragtede periode er importen fra Kina og Taiwan steget let i den betragtede periode, hvilket har holdt markedsandelen stabil.
(95)
Som nævnt i betragtning 73 var det ikke muligt at foretage en fornuftig prissammenligning mellem de pågældende landes importpriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet set i lyset af den manglende information om, hvilke varetyper der er eksporteret af de kinesiske og taiwanesiske eksporterende producenter og den store prisvariation mellem de forskellige varetyper, der befinder sig i dette gennemsnitsprissegment. Faktisk kunne eksportpriserne hos den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske producent ikke sammenlignes på en fornuftig måde med priserne hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, da der ikke fandtes lignende varetyper.
(96)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, hævdede den samarbejdsvillige taiwanesiske producent i betragtning 22, at virksomhedens eksport ikke har skadet ansøgeren, da den pågældende fremstiller en form for skruer, bolte, møtrikker og lignende af rustfrit stål, som kun få EU-producenter fremstiller i begrænsede mængder. I den forbindelse skal det for det første bemærkes, at skadesanalysen er foretaget for EU-erhvervsgrenen som helhed og ikke kun for ansøgeren. For det andet er der indført foranstaltninger for varedækningen som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, og som forklaret i betragtning 21 er det ikke muligt at ændre varedækningen i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
5.2. Virkningen af den økonomiske krise
(97)
Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier i 2007, var EU-erhvervsgrenen i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise gjorde sig bemærkbar i slutningen af 2008. Selv da der indtrådte en stagnation på markedet, især i 2009, fortsatte nogle EU-producenter deres investeringer for at erstatte forældede maskiner og udstyr og således sænke produktionsomkostningerne og blive mere konkurrencedygtige over for dumpingimporten fra de pågældende lande og den stigende lavprisimport fra andre tredjelande. Desuden stod EU-producenterne, da der mærkedes et fald i efterspørgslen, også over for store distributører med en stærk forhandlingsposition, som begyndte at udøve et større pres på priserne, hvilket påvirkede EU-erhvervsgrenens økonomiske situation negativt.
5.3. Import fra andre lande
(98)
Virkningen af importen fra andre tredjelande er også blevet analyseret. Deres samlede importmængde steg med 26 % i den betragtede periode fra ca. 52 000 ton til ca. 66 000 ton. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med 28 % i den betragtede periode, og deres markedsandel steg således fra 42,5 % i 2007 til 54,2 % i NUP.
(99)
Størstedelen af importen fra andre tredjelande synes at stamme fra Indien, Filippinerne og Malaysia. Importen fra disse tre lande tegnede sig for en samlet markedsandel på ca. 36 % i NUP.
(100)
Med hensyn til importen fra Indien steg den med 141 % i den betragtede periode fra ca. 8 000 ton i 2007 til næsten 20 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 32 % i den samme periode og lå betydeligt under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Derfor øgede de indiske eksportører deres markedsandel fra 6,7 % i 2007 til 16,4 % i NUP.
(101)
Importen fra Filippinerne viser en lignende tendens som for Indien og steg med 129 % i den betragtede periode fra ca. 6 000 ton i 2007 til næsten 14 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 38 % i den samme periode og underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Filippinernes markedsandel er derfor steget fra 4,9 % i 2007 til 11,4 % i NUP.
(102)
Med hensyn til importen fra Malaysia tegnede de malaysiske eksportører sig stadig for en markedsandel på 8,2 % i NUP, selvom der var en faldende tendens i importen i den betragtede periode (- 27 %). Endvidere var den gennemsnitlige importpris fra Malaysia ifølge Eurostat-data højere end for de pågældende lande i begyndelsen af den betragtede periode, hvorimod priserne i den anden del var betydeligt lavere.
(103)
Det kan konkluderes, at eksportører i andre tredjelande, især Indien, Filippinerne og Malaysia, tilsyneladende har draget fordel af eksistensen af antidumpingforanstaltninger over for Kina og Taiwan. I anden del af den betragtede periode blev den indiske og filippinske import mere end fordoblet til priser under priserne i Kina og Taiwan, mens importen fra Malaysia viste en faldende tendens. Dette yderligere pres på priserne havde også en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis fortjeneste og andre finansielle indikatorer viste en kraftig negativ tendens fra 2008 og fremad. Derfor har udviklingen af importen, især fra Indien og Filippinerne, bestemt bidraget til EU-erhvervsgrenens tab af markedsandel og den negative udvikling af den finansielle situation.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007 = 100)
100
111
96
126
Markedsandel for importen fra andre lande
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Importpris fra andre lande (EUR/ton)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007 = 100)
100
86
75
72
Importmængde fra Indien (ton)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007 = 100)
100
165
203
241
Markedsandel for importen fra Indien
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Importpris fra Indien (EUR/ton)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007 = 100)
100
81
67
68
Importmængde fra Filippinerne (ton)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007 = 100)
100
117
89
229
Markedsandel for importen fra Filippinerne
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Importpris fra Filippinerne (EUR/ton)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007 = 100)
100
82
61
62
Importmængde fra Malaysia (ton)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007 = 100)
100
101
72
73
Markedsandel for importen fra Malaysia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Importpris fra Malaysia (EUR/ton)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Konklusion
(104)
EU-forbruget forblev ret stabilt i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen mistede 25 % af sin salgsmængde i Unionen i samme periode, hvilket førte til et tab af markedsandel fra 50,6 % i 2007 til 38,6 % i NUP. På samme tid lykkedes det for dumpingimporten fra de pågældende lande at opretholde den stabile markedsandel.
(105)
Mellem 2007 og NUP udviklede de fleste indikatorer sig negativt til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 17 % hhv. 25 %, kapacitetsudnyttelsen faldt og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Rentabiliteten faldt fra 7 % til -3 % i NUP, og likviditeten viste en lignende negativ tendens.
(106)
Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev ødelagt af den stadig stigende dumpingimport fra de pågældende lande og af lavprisimport fra andre tredjelande.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Forholdet mellem de pågældende landes eksportmængder og -priser til tredjelande og eksportmængder og priser til Unionen
(107)
Som følge af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportører findes der ingen oplysninger om deres eksportpriser til andre markeder. Med hensyn til Taiwan er de gennemsnitlige eksportpriser til tredjelande lavere end priserne til EU-markedet, jf. de oplysninger, der er tilgængelige fra de kontrollerede virksomheder. Det er derfor opfattelsen, at de taiwanesiske eksportører vil have et incitament til at omdirigere betydelige eksportmængder fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked, hvis foranstaltningerne bortfalder.
2. Uudnyttet kapacitet i de pågældende lande
(108)
Ud fra de tilgængelige oplysninger lader det til, at der er en stor produktionskapacitet både i Kina og Taiwan, og begge lande har evnen til at øge deres produktionsmængder hurtigt. I den forbindelse mindes der om, at beskatningen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina i 2009 (8) har ført til et fald i den kinesiske import og har frigjort kapacitet, som kunne anvendes til produktionen af denne vare. Det er desuden værd at bemærke, at ved en omgåelsesundersøgelse, der for nylig blev afsluttet, blev de foranstaltninger, der var indført i forbindelse med visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina, udvidet til at omfatte importen afsendt fra Malaysia (9). Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion.
3. Konklusion
(109)
Det er klart, at producenterne i de pågældende lande har potentiale til at øge deres eksportmængder betydeligt til EU-markedet. Med hensyn til Taiwan er eksportpriserne til tredjelande tilsyneladende lavere end de priser, der opkræves på EU-markedet, hvilket øger sandsynligheden for, at en del af tredjelandseksporten vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Det vil efter al sandsynlighed have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(110)
Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder fra de pågældende lande til dumpingpriser, er det sandsynligt, at det vil medføre en yderligere forværring af dens salg, markedsandel og salgspriser såvel som en generel forværring af dens finansielle situation. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede sårbare situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(111)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med EU's interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(112)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(113)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(114)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den økonomisk set sunde situation, som gjorde sig gældende i begyndelsen af den betragtede periode. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen imidlertid salgsmængde og markedsandel, og salgspriserne faldt, hvorimod importen fra de pågældende lande steg let trods de gældende foranstaltninger. I den samme periode forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, og den blev tabsgivende. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens situation vil forværres.
3. Importørernes og brugernes interesser
(115)
Ingen af de 20 brugere, der blev kontaktet, indvilligede i at samarbejde. Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse samarbejdede kun én bruger, og det blev konkluderet, at brugerne kunne skaffe den undersøgte vare ikke bare fra de pågældende lande, men også hos andre leveringskilder. Det blev desuden yderligere konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville få en væsentlig negativ indvirkning på brugerne i erhvervsgrenen i betragtning af den marginale indvirkning af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på omkostningerne i de efterfølgende produktionsled.
(116)
Kun én ud af de tre importører, der indgik i stikprøven, besvarede spørgeskemaet. Dennes andel af importen fra de pågældende lande var meget begrænset og tegnede sig for 1,1 % i NUP. Endvidere fremgik det af undersøgelsen, at importøren havde en sund rentabilitet (mellem 5 % og 10 %), hvorimod den pågældende vares andel i forhold til den samlede virksomhedsaktivitet lå på under 10 %. Det kan følgelig konkluderes, at hvis foranstaltningen fortsætter, vil det have en meget begrænset indvirkning på denne importør.
4. Konklusion
(117)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(118)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(119)
Det fremgår af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der er pålagt importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, og som er indført ved forordning (EF) nr. 1890/2005, bør opretholdes i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomheder
Anti-dumping-told (%)
TARIC-tillægskode
Kina
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Alle andre virksomheder
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Virksomheder anført i bilaget
15,8
A649
Alle andre virksomheder
23,6
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. januar 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 2/2012,
annettu 4 päivänä tammikuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (1) (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1890/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Indonesiasta, Taiwanista, Thaimaasta ja Vietnamista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa ja kantoi lopullisesti väliaikaisen tullin. Samaan aikaan Malesiasta ja Filippiineiltä peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontiin kohdistuva menettely päätettiin.
(2)
Neuvosto muutti 25 päivänä elokuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla käynnistetyn tarkastelun johdosta asetuksella (EY) N:o 768/2009 (3) edellä mainittuja toimenpiteitä yhden vietnamilaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta.
(3)
Asetuksesta, joka johti lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoon tiettyjen muun muassa Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa, käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen asetus’. Tutkimuksesta, joka johti alkuperäisellä asetuksella käyttöön otettuihin, asianomaisiin maihin kohdistuviin toimenpiteisiin, käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 19 päivänä elokuuta 2010 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti European Industrial Fasteners Institute (EIFI), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, viiden unionin tuottajan puolesta. Nämä tuottajat ovat Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo SpA ja Ugivis SA, ja niiden tuotanto muodostaa suuren osan, tässä tapauksessa yli 25 prosenttia, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien kokonaistuotannosta unionissa.
(5)
Pyyntö rajoittui polkumyynnin vastaisiin toimenpiteisiin Kiinasta ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevassa tuonnissa. Siksi tämä tarkastelu ei koske alkuperäisellä asetuksella käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä Vietnamista, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa.
(6)
Pyyntö perustui siihen, että asianomaisista maista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(7)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että olemassa on riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 19 päivänä marraskuuta 2010 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen aloittamisesta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5).
4. Tutkimus
4.1 Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(8)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi lokakuun 1 päivän 2009 ja syyskuun 30 päivän 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(9)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille unionissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden yhdistyksille sekä asianomaisten maiden edustajille.
(10)
Lisäksi komissio antoi asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluksi tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia asianomaisia osapuolia, jotka sitä pyysivät ja osoittivat, että oli olemassa erityisiä syitä, joiden johdosta niitä olisi kuultava, kuultiin.
(11)
Koska tutkimuksessa oli osallisena ilmeisen suuri määrä asianomaisten maiden vientiä harjoittavia tuottajia, unionin etuyhteydettömiä tuojia sekä unionin tuottajia, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.
(12)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Saatujen vastausten perusteella päätettiin tehdä otos taiwanilaisista vientiä harjoittavista tuottajista, unionin etuyhteydettömistä tuojista ja unionin tuottajista. Kiinan osalta todettakoon, ettei tutkimuksessa ollut osallisena Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia.
(13)
Kolmekymmentäkuusi taiwanilaista viennin harjoittajaa tai viennin harjoittajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Niistä kymmentä ei voitu ottaa huomioon, koska ilmeni, että ne olivat vain kauppayhtiöitä tai että ne eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Yhteistyössä toimineilta taiwanilaisilta yhtiöiltä saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa. Myöhemmin yksi otokseen valittu yhtiö vetäytyi yhteistyöstä. Otokseen jäljelle jääneiden kolmen yhtiön osuus Taiwanin viennistä Euroopan unioniin tutkimusajanjakson aikana oli 41,6 prosenttia.
(14)
Pyydetyt tiedot toimittaneista kahdeksasta unionin etuyhteydettömästä tuontiyhtiöstä otokseen valittiin kolme suurinta, joiden osuus oli noin 90 prosenttia yhteistyössä toimivien yhtiöiden ilmoittamasta tuonnin määrästä. Myöhemmin kyselyyn vastasi vain yksi tuoja.
(15)
Kaksitoista unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kuusi unionin tuottajaa. Myöhemmin yksi otokseen valittu unionin tuottaja vetäytyi yhteistyöstä. Otokseen jäljelle jääneiden viiden tuottajan osuus unionin kaikkien tuottajien myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa tutkimusajanjakson aikana oli 38 prosenttia.
(16)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille osapuolille ja kaikille käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan. Kuten edellä todettiin, vastaukset kyselyyn saatiin viideltä unionin tuottajalta, kolmelta vientiä harjoittavalta taiwanilaiselta tuottajalta ja yhdeltä tuojalta. Yksikään käyttäjä, johon oli otettu yhteyttä, ei ilmoittautunut tutkimuksen aikana.
(17)
Kuten johdanto-osan 13 ja 15 kohdassa mainitaan, yksi otokseen valittu taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja ja yksi otokseen valittu unionin tuottaja jättivät vastaamatta kyselyyn. Kummassakin tapauksessa jäljelle jääneiden yhtiöiden otosta pidettiin kuitenkin edelleen myyntimäärien osalta edustavana.
(18)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italia,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italia,
-
Bontempi Vibo SpA, Rodengo Saiano, Italia,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Saksa,
-
Ugivis S.A, Belley, Ranska;
b)
Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Arrow Fastener Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat viejät, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva viejä, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan Hsien;
c)
Etuyhteydetön unionin tuoja
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Saksa.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(19)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä asetuksessa määritetty tuote eli tietyt Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevat ruostumattomasta teräksestä valmistetut kiinnikkeet ja niiden osat, jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(20)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, tuotteilla, joita vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat ja myyvät kotimarkkinoillaan, samoin kuin unionin tuottajien EU:ssa tuottamilla ja myymillä tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
(21)
Neljä osapuolta ilmoittautui ja vaati, että CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10 ja 7318 15 51 luokiteltavat tuotteet pitäisi jättää tämän tutkimuksen ulkopuolelle, sillä niitä ei väitteiden mukaan tuoteta unionissa. Tämä vaatimus hylättiin, sillä i) näyttöä siitä, että nämä tuotteet poikkeaisivat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan, ei esitetty eikä ii) tuotteen määritelmää voida missään tapauksessa muuttaa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä.
(22)
Sen jälkeen, kun oli ilmoitettu niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista suositeltiin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’, yksi taiwanilaisista vientiä harjoittavista tuottajista väitti, että kaksimetallikiinnikkeitä ei pitäisi sisällyttää tuotteen määritelmään, koska kaksimetallikiinnikkeiden ja ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden yksikköhinta, tuotantokustannus, fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset eroavat toisistaan huomattavasti. Mutta kuten edellä johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tuotteen määritelmää ei ole mahdollista muuttaa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Tätä väitettä voidaan käsitellä tuotteen määritelmää selkeyttävässä välivaiheen tarkastelussa, jota yritys voi pyytää.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(23)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
1. Kiina
1.1 Alustavat huomiot
(24)
Kuten edellä todettiin, tutkimukseen ei osallistunut yhtäkään vientiä harjoittavaa kiinalaista tuottajaa.
(25)
Siksi jäljempänä esitetyt polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli tehtävä parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella, erityisesti Eurostatin tietojen sekä unionin tuotannonalan tarkastelupyynnössä toimittamien tietojen perusteella. Kiinan virallisia vientitilastoja ei voitu tässä tapauksessa käyttää, sillä kyseinen tuote muodostaa vain pienen osan asiaankuuluvissa yhdenmukaistetun järjestelmän tariffinimikkeissä ilmoitetuista määristä.
1.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(26)
Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, yksittäisiä polkumyyntimarginaaleja ei voitu laskea.
(27)
Tarkastelupyynnössä Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin polkumyyntimarginaalien väitettiin olevan 13,6-61,8 prosenttia. Kuten vireillepanoilmoituksessa mainittiin, pyynnön esittäjä vertasi hintoja, joilla tuotteita vietiin Kiinasta unioniin, laskennalliseen normaaliarvoon Taiwanissa, jota käytettiin alkuperäisessä tutkimuksessa vertailumaana.
(28)
Koska kiinalaiset yritykset eivät toimineet yhteistyössä, saatavilla ei ole tietoja, joiden pohjalta voitaisiin päätellä muuta. Lisäksi ainoan yhteistyössä toimineen taiwanilaisen yhtiön osalta määritetyn normaaliarvon havaittiin olevan huomattavasti korkeampi kuin normaaliarvo, jonka pyynnön esittäjä määritti pyynnössään toimenpiteiden päättymistä koskevasta tutkimuksesta. Koska mikään ei viittaa siihen, että hinnat, jolla tuotteita viedään Kiinasta unioniin, poikkeaisivat pyynnössä esitetystä hinnasta, on todennäköistä, että Kiinasta peräisin oleva polkumyynti on jatkunut voimakkaampana kuin pyynnössä esitetään.
1.3 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(29)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä.
(30)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus kiinalaisten tuottajien kannalta ja niiden vienti kolmansiin maihin.
1.3.1 Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti
(31)
Koska saatavana on hyvin vähän julkista tietoa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuotannosta Kiinassa, Kiinan kapasiteettia arvioitiin tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen pohjalta. Niiden perusteella vaikuttaa siltä, että Kiinaan on perustettu vuodesta 2003 uusia ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuotantolaitoksia. Koska lisäksi tiettyjen raudasta ja teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa otettiin käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (6), minkä seurauksena tällaisten kiinnikkeiden tuonti Kiinasta unioniin väheni vuodesta 2009 alkaen, kiinalaisilla tuottajilla on huomattavasti käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, jota voitaisiin käyttää kyseisen tuotteen valmistamiseen, sillä tuotantoa voidaan helposti vaihtaa näiden kahdenlaisten kiinnikkeiden välillä.
1.3.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(32)
Unionin markkinoiden houkuttelevuutta kuvaa se, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei pysäyttänyt Kiinasta tulevan viennin kasvua. Päinvastoin Eurostatin tietojen mukaan tuontimäärät Kiinasta unioniin kasvoivat 13 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kiinasta tulevan tuonnin hintakehitys samana ajanjaksona osoitti, että Eurostatin mukaan keskimääräinen tuontihinta nousi. Tarkempi analyysi kuitenkin osoitti, että CN-koodissa ilmoitettujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien hinta, joka edusti 59:ää prosenttia kokonaistuontimäärästä tutkimusajanjakson aikana, laski 24 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämä osoittaa, että voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta kiinalaiset viennin harjoittajat kykenivät edelleen kasvattamaan viennin määrää ja laskemaan edelleen hintojaan kyseisen vientituotteen suurimman osan osalta.
1.3.3 Vienti kolmansiin maihin
(33)
Kiinan vientitiedot Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määristä ja hinnoista kattavat kaikki HS-koodit. Kun niitä verrataan EU:n tuontitilastoihin Taric-koodien tasolla, kyseisen tuotteen osuus on noin kolme prosenttia näiden HS-koodien mukaisesta määrästä. Siksi vientitiedot eivät ole kovinkaan mielekäs tiedonlähde. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinan viennistä kolmansiin maihin ei saatu muita olennaisia tietoja.
1.4 Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä
(34)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan. Kun otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti Kiinassa ja se, että kyseisen tuotteen tuonti unioniin kasvoi tarkastelujaksolla polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta, näyttää siltä, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin lisätä entisestään vientiään unionin markkinoille polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteen annetaan raueta.
2. Taiwan
2.1 Alustavat huomiot
(35)
Koska monet taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat ilmaisivat olevansa halukkaita toimimaan yhteistyössä, jatkotutkimuksiin valittiin edustava neljän yrityksen/yritysryhmän otos. Yksi näistä neljästä yrityksestä vetäytyi myöhemmin yhteistyöstä. Otosta pidettiin kuitenkin edelleen edustavana, koska jäljelle jääneiden yritysten osuus taiwanilaisten kokonaisviennistä unioniin tutkimusajanjakson aikana oli 41,6 prosenttia (7).
(36)
Lisäksi otokseen jäljelle jääneiden kolmen yrityksen tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä ei voitu varmistaa tietoja, jotka yksi niistä oli antanut kyselylomakkeeseen vastatessaan, ja toisen yrityksen vahvistettiin antaneen harhaanjohtavia tietoja. Kyseisille vientiä harjoittaville tuottajille ilmoitettiin välittömästi komission aikovan soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa, minkä seurauksena annettuja tietoja ei otettaisi huomioon ja näin ollen käytettäisiin parhaita saatavilla olevia tietoja. Yrityksille tarjottiin mahdollisuus esittää lisähuomioita tästä tilanteesta. Niiden esittämät huomiot eivät kuitenkaan muuttaneet komission päätöstä tukeutua näiden kahden vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla saatavilla oleviin tietoihin. Siksi vain yhdelle taiwanilaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle laskettiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali.
(37)
Edellä esitetyn vuoksi useimmat seuraavassa esitetyt päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella, erityisesti ainoan yhteistyössä toimineen taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja yhden yhteistyössä toimineen tuojan toimittamien tietojen, Eurostatin tietojen sekä pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamien tietojen perusteella. Taiwanin virallisia vientitilastoja ei voitu tässä tapauksessa käyttää, sillä kyseinen tuote muodostaa vain pienen osan asiaankuuluvissa yhdenmukaistetun järjestelmän tariffinimikkeissä ilmoitetuista määristä.
2.2 Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.2.1 Normaaliarvo
(38)
Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko yhteistyössä toiminut taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta kotimarkkinoillaan edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään viisi prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin.
(39)
Komissio yksilöi tämän jälkeen yrityksen kotimarkkinoilla myymät samankaltaisen tuotteen lajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin viedyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. Tuotelajien määrittämisessä otettiin huomioon i) kiinnikkeiden tyyppi, ii) raaka-aineena käytetyn teräksen laatu, iii) kiinnikkeiden DIN-standardi, iv) kiinnikkeiden halkaisija ja v) niiden pituus.
(40)
Tämän jälkeen tutkittiin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti ollut edustavaa kunkin tuotelajin osalta eli oliko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynti ollut vähintään viisi prosenttia saman tuotelajin unioniin suuntautuneen vientimyynnin määrästä. Näiden edustavassa määrin myytyjen tuotelajien osalta tutkittiin sitten, oliko kyseinen myynti tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(41)
Se, voitiinko kunkin edustavassa määrin kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvitettiin määrittämällä, kuinka suuri osuus asianomaisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Kaikissa tapauksissa, joissa tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti tapahtui riittävässä määrin ja tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka laskettiin kyseisen tuotelajin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin painotettuna keskiarvona.
(42)
Niille lopuille tuotelajeille, joiden kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa tai ei tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskennallisesti. Normaaliarvo muodostettiin lisäämällä vietyjen tuotelajien tuotantokustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali, joiden määrittämisessä käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti tosiasiallisia tietoja, jotka pohjautuivat samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä.
2.2.2 Vientihinta
(43)
Yhteistyössä toimineen taiwanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan lähes koko vientimyynti unioniin suuntautui suoraan riippumattomille asiakkaille. Sen vuoksi vientihinta määritettiin tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
(44)
Vientitapahtumasta todettakoon, että kun tuotetta vietiin unioniin etuyhteydessä olevan kauppayhtiön välityksellä, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen jälleenmyyntihinnan perusteella, jonka kyseinen etuyhteydessä oleva kauppias veloitti ensimmäisiltä riippumattomilta asiakkailta unionissa.
2.2.3 Vertailu
(45)
Normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihinnan painotetun keskiarvon vertailu tehtiin noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi tasapuolinen, siinä otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti huomioon erot niissä tekijöissä, joiden osoitettiin vaikuttaneen hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Tästä syystä otettiin oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon erot kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannuksissa, rahoitus- ja pakkauskuluissa, palkkioissa ja hyvityksissä, kun se oli aiheellista ja perusteltua.
2.2.4 Polkumyyntimarginaali
(46)
Tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään. Edellä mainitun menetelmän perusteella havaittiin, että yhteistyössä toiminut viejä jatkoi polkumyyntikäytäntöään tutkimusajanjaksolla. Tutkimusajanjakson 12 kuukaudesta neljänä polkumyynti oli 22 prosenttia.
(47)
On muistettava, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, joissa olisi määritettävä, jatkuuko polkumyynti tai onko sen toistuminen todennäköistä, komission polkumyyntilaskelma perustuu yleisesti tarkastelua koskevasta tutkimusajanjaksosta valittuun neljään kuukauteen. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei kuitenkaan vaadita polkumyyntimarginaalin määrittämistä kaikille liiketoimille, koska tällainen laskelma on tarpeen ainoastaan muutettaessa voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tasoa, mikä ei ole toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tarkoitus. Valitut neljä kuukautta olivat kunkin vuosineljänneksen viimeiset kuukaudet, ja näin ollen ne jakautuivat tasaisesti 12 kuukauden jaksolla.
(48)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen ainoa yhteistyössä toiminut taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kyselylomakkeessa ilmoitetut tietyt kotimaiset liiketoimet, jotka otettiin huomioon normaaliarvon laskemisessa, olivatkin itse asiassa tarkoitetut vientiin Euroopan unioniin eivätkä kotimaiseen kulutukseen. Yritys väitti, että tämä jälleenmyynti tapahtui riippumattomien kiinnikevalmistajien tai -kauppiaiden välityksellä Taiwanissa.
(49)
Tämän väitteen tueksi ei ole esitetty näyttöä siitä, että kyseiset hyödykkeet tultaisiin viemään Euroopan unioniin. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(50)
Perusasetuksen 18 artiklan soveltamisen seurauksena kahdelle muulle otokseen kuuluvalle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei laskettu polkumyyntimarginaalia. Tarkastelupyynnössä Taiwanista tulevan viennin polkumyyntimarginaalien väitettiin kuitenkin olevan 14-50 prosenttia. Saatavilla ei ole tietoja, joiden pohjalta voitaisiin päätellä muuta. Lisäksi se, että ainoan tutkitun yrityksen havaittiin harjoittavan unionin markkinoilla polkumyyntiä ja että Taiwanista tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen hinta on alempi kuin kyseisen yrityksen keskimääräinen vientihinta, vahvisti varmennettujen tietojen pohjalta sen, että polkumyyntiä esiintyy koko maan laajuisesti.
2.3 Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(51)
Tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä Taiwanin osalta.
(52)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: vientiä harjoittavien taiwanilaisten tuottajien käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus taiwanilaisten tuottajien kannalta ja niiden vienti kolmansiin maihin.
2.3.1 Viennin harjoittajien käyttämätön kapasiteetti
(53)
Koska saatavilla oli hyvin vähän julkista tietoa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuotannosta Taiwanissa, seuraavat päätelmät viennin harjoittajien käyttämättömästä kapasiteetista perustuvat pääasiassa tarkastelupyynnössä esitettyihin ja tarkastuskäyntien aikana saatuihin tietoihin. Tarkastelupyynnön mukaan ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien uudet taiwanilaiset tuottajat ovat investoineet uusiin laitteisiin lisätäkseen tuotantokapasiteettiaan. Lisäksi tarkastus osoitti, että vuonna 2011 kapasiteettiin tehtävien investointien odotetaan kasvavan 12 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon verrattuna. Tutkimusajanjakson aikana yhteistyössä toimivan tuottajan käyttämätön kapasiteetti oli seitsemän prosenttia koko tuotantokapasiteetista. Varastomäärien havaittiin olevan hyvin pienet, sillä yhteistyössä toimiva yritys valmisti kyseistä tuotetta vain tilauksesta.
2.3.2 Unionin markkinoiden houkuttelevuus
(54)
Unionin markkinoiden houkuttelevuutta kuvaa se, että polkumyyntitullien käyttöönotto ei vaikuttanut Taiwanista vientiin unioniin. Eurostatin tietojen ja varmennettujen tuontitietojen mukaan Taiwanista tulevan tuonnin määrä pysyi jokseenkin vakaana vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta tuonnin arvo laski 16 prosenttia samana ajanjaksona. Tämä osoittaa, että Taiwanista peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien keskimääräinen myyntihinta laski tutkimusajanjakson aikana. Tämä osoittaa, että voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta taiwanilaiset viennin harjoittajat kykenivät edelleen ylläpitämään viennin määrää ja laskemaan edelleen hintojaan.
(55)
Eräs taiwanilainen intressitaho huomautti tältä osin, että taiwanilaisten vientihintojen lasku ei ollut johtunut viejien aggressiivisesta hintakäyttäytymisestä, vaan kyseiset hinnat olivat pikemminkin seuranneet tärkeimmän raaka-aineen eli valssilangan hintojen kehittymistä. On huomattavaa, että raaka-aineen hintojen lasku vaikutti kaikkiin ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuottajiin samalla tavoin. Se päätelmä, että unionin markkinat ovat taiwanilaisten viejien silmissä edelleen houkuttelevat, ei kuitenkaan muutu, sillä voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta kyseiset viejät pystyivät pitämään vientimääränsä ennallaan.
2.3.3 Vientihinnat kolmansiin maihin
(56)
Analyysikelpoiset Taiwanin vientitiedot taiwanilaisten viennistä kolmansiin maihin kattavat kaikki HS-koodit. Kun niitä verrataan EU:n tuontitilastoihin Taric-koodien tasolla, kyseisen tuotteen osuus on noin 2,6 prosenttia näiden HS-koodien mukaisesta määrästä. Siksi nämä tiedot ovat Taiwanista kolmansiin maihin suuntautuvan kyseisen tuotteen viennin määriä ja hintoja koskevien tietojen lähteenä merkityksetön. Otokseen valituilta kolmelta taiwanilaiselta viennin harjoittajalta saadut varmennetut vientitiedot osoittavat kuitenkin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määrän vähentyneen. Tämä viittaa siihen, että Taiwanin vienti suuntautuu voimakkaammin Euroopan unioniin.
(57)
On myös huomattava, että yhteistyössä toimivien taiwanilaisten vientiyritysten toimittamat tiedot osoittavat, että unioniin suuntautuvassa myynnissä yksikkömyyntihinta on 10 prosenttia korkeampi kuin muihin maihin suuntautuvassa myynnissä ja että viennin määrä muihin maihin on vain 20 prosenttia viennin määrästä unioniin.
2.4 Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä
(58)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että Taiwanista tuleva vienti tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen unionin markkinoilla on todennäköistä, jos nykyiset polkumyyntitoimenpiteet poistetaan. Kun otetaan huomioon käyttämätön kapasiteetti Taiwanissa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, taiwanilaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on kannustin lisätä vientiään unionin markkinoille polkumyyntihinnoin, jos nykyisen toimenpiteen annetaan raueta.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
1. Unionin tuotanto
(59)
Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös pyynnössä toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.
(60)
Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 63 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä.
(61)
Kuten johdanto-osan 11 kohdassa todetaan, unionin tuottajien tutkimiseksi käytettiin otantamenetelmää. Kahdestatoista otantaa varten tietoja toimittaneesta tuottajasta valittiin kuuden tuottajan otos. Kuten johdanto-osan 17 kohdassa todettiin, yksi tuottaja vetäytyi tämän jälkeen yhteistyöstä. Yhteistyössä toimineiden otokseen kuuluneiden yritysten osuus unionin arvioidusta kokonaistuotannosta oli noin 31 prosenttia.
2. Unionin tuotannonala
(62)
Kaikkien johdanto-osan 59 kohdassa tarkoitettujen unionin tuottajien katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Alustava huomio
(63)
CN-koodeja 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 koskevia asiaankuuluvia Eurostatin tuontitilastoja sekä tarkastelupyynnössä toimitettuja tietoja ja unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja täydennettiin otokseen kuuluvien unionin tuottajien antamilla varmennetuilla kyselyvastauksilla ja käytettiin määrä- ja hintasuuntausten arvioimiseen.
2. Unionin kulutus
(64)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin alueella myymien määrien perusteella. Tämä tieto saatiin tarkastelupyynnöstä, ja sitä täydennettiin yhteistyössä toimivilta otokseen valituilta tuottajilta saaduilla tiedoilla ja Eurostatin tietoihin perustuvalla tuonnin määrällä.
(65)
Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
Taulukko 1
2007
2008
2009
Tutkimus-ajanjakso
Unionin kokonaiskulutus (tonnia)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeksi (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus pysyi suhteellisen vakaana. Vuosina 2007-2009 se väheni kuitenkin voimakkaasti, 18 prosenttia, rahoituskriisin maailmanlaajuisia haittavaikutuksia vastaavalla tavalla. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus jälleen elpyi ja kasvoi 20 prosenttia.
3. Asianomaisista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat
3.1 Kumulaatio
(67)
Asianomaisista maista tulevan kumuloituvan tuonnin arvioimiseksi kummankin maan tilannetta tarkasteltiin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitettyjen edellytysten perusteella.
(68)
Sekä Kiinasta että Taiwanista tulevan tuonnin määrän havaittiin ylittävän perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa vahvistetun vähimmäistason ja olevan huomattavaa. Lisäksi näiden kahden maan tuontimäärät noudattivat pitkälti samanlaista suuntausta tarkastelujaksolla: ne laskivat vuosina 2007-2009, minkä jälkeen ne kasvoivat tutkimusajanjaksolla. Kuten johdanto-osan 32 kohdassa todettiin keskimääräisistä tuontihinnoista, Kiinasta tulevan tuonnin hintakehitys osoitti, että Eurostatin mukaan keskimääräinen tuontihinta nousi. Tarkempi analyysi kuitenkin osoitti, että CN-koodissa ilmoitettujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien hinta, joka edusti suurinta osaa kokonaistuontimäärästä tutkimusajanjakson aikana, laski 24 prosenttia tarkastelujaksolla. Taiwanilaisten hinnat laskivat koko tarkastelujaksolla ja olivat alimmillaan tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti myös, että asiaankuuluvien toimijoiden väliset kilpailuedellytykset olivat samanlaiset. Näin ollen katsottiin, että kumuloinnin edellytykset täyttyvät.
3.2 Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta ja Taiwanista
(69)
Tuonti Kiinasta ja Taiwanista kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 2
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuonti asianomaisista maista (tonnia)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeksi (2007 = 100)
100
78
72
103
Asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeksi (2007 = 100)
100
79
88
104
Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskihinta (euroa/tonni)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeksi (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Kuten yllä olevasta taulukosta ilmenee, tuonnin määrä asianomaisista maista kasvoi tarkastelujaksolla kolme prosenttia. Aivan kuten kulutuksessakin myös tuonnin kehityksessä tapahtui laskua vuosina 2008-2009. Tämä lasku ei kuitenkaan ollut yhtä voimakas kuin kulutuksen lasku samalla ajanjaksolla. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä tuonti kasvoi jälleen - jopa 43 prosenttia.
(71)
Keskimääräiset tuontihinnat laskivat viisi prosenttia tarkastelujakson aikana. Määrien tavoin myös tuontihinnat olivat alimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen ne nousivat hieman.
(72)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kehittyi tarkastelujaksolla kulutuksen tapaan ja pysyi vakaana noin seitsemässä prosentissa.
3.3 Hintojen alittavuus
(73)
Koska vientiä harjoittavat kiinalaistuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja koska yhteistyö vientiä harjoittavien taiwanilaistuottajien kanssa jäi vähäiseksi, saatavana on hyvin vähän tietoa siitä, minkä tyyppisiä ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kiinnikkeitä ja niiden osia unioniin on tuotu. Kun tämän lisäksi kyseinen tuote käsittää monenlaisia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kiinnikkeitä ja niiden osia, joiden hinnat vaihtelevat voimakkaasti (esimerkiksi puuruuvien yksikköhintojen erot voivat olla jopa 30-kertaiset), on mahdotonta tehdä mielekästä hintavertailua alitusmarginaalien määrittämiseksi. Kun painotettua keskihintaa, jolla unionin toimiala myy tuotteita etuyhteydettömille asiakkaille unionissa, oikaistiin vastaamaan lähettäjältä noudettuna -hintaa ja verrattiin Eurostatista saatuun asianomaisten maiden keskimääräiseen CIF-tuontihintaan, vertailussa ei ilmennyt alitusta tutkimusajanjaksolla. Ainoa yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava taiwanilaistuottaja vei tietynlaista ruostumattomasta teräksestä valmistettua kiinnikettä, jonka tuotanto unionissa on hyvin vähäistä. Koska vastaavia tuotetyyppejä ei ollut, tämän yrityksen osalta ei voitu tehdä tuotetyyppikohtaista alittavuuslaskelmaa.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1 Alustavat huomiot
(74)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(75)
Koska tutkimuksessa käytettiin otantaa, vahinkoindikaattorit vahvistettiin osittain koko unionin tuotannonalan osalta ja osittain pelkästään otokseen valittujen unionin tuottajien osalta. Siltä osin kuin vahinkoanalyysissa tarkastellaan makrotaloudellisia tietoja, kuten markkinaosuutta, tuotantoa, kapasiteettia ja sen käyttöastetta, myynnin määrää, kasvua, varastoja, työllisyyttä ja tuottavuutta, perustana ovat unionin koko tuotantoalaa koskevat tiedot. Muutoin on käytetty otokseen valittuja unionin tuottajia koskevia tietoja (kauppahinnat, investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, palkat, kannattavuus, kassavirrat ja pääoman saanti).
4.2 Tuotanto
(76)
Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että tuotanto väheni 17 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kysynnän vähetessä unionin tuotannonalan tuotanto laski ensin voimakkaasti 24 prosenttia vuosina 2007-2009, minkä jälkeen se kasvoi hieman, 10 prosenttia, vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 3
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeksi (2006 = 100)
100
93
76
83
Lähde: Makrotason tiedot.
4.3 Kapasiteetti ja sen käyttöaste
(77)
Tuotantokapasiteetti väheni tarkastelujaksolla 13 prosenttia, ja tuotannon kehityksen tavoin kapasiteetin käyttöaste laski hieman, neljä prosenttia, vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 4
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeksi (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapasiteetin käyttöaste
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeksi (2006 = 100)
100
98
88
96
Lähde: Makrotason tiedot.
4.4 Varastot
(78)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot pienenivät vuonna 2008 vuoteen 2007 verrattuna ja pysyivät tämän jälkeen vakaina vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Tutkimusajanjaksolla varastot kasvoivat hieman mutta olivat edelleen 26 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2007.
Taulukko 5
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeksi (2006 = 100)
100
77
72
74
Lähde: Mikrotason tiedot.
4.5 Myynnin määrä
(79)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä laski 25 prosenttia tarkastelujaksolla. Myynnin määrä laski 28 prosenttia vuosina 2007-2009 ja oli alimmillaan vuonna 2009. Tutkimusajanjakson aikana myynnin määrä kuitenkin elpyi ja kasvoi vuoden 2009 tasosta viisi prosenttia. Huomionarvoista on, että myyntimäärä kasvoi paljon vähemmän kuin kysyntä (20 prosenttia) samalla ajanjaksolla.
Taulukko 6
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
EU-myynti etuyhteydettömille asiakkaille (tonnia)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeksi (2007 = 100)
100
90
72
75
Lähde: Makrotason tiedot.
4.6 Markkinaosuus
(80)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vähitellen 12 prosenttiyksikköä vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 7
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeksi (2007 = 100)
100
92
87
76
Lähde: Makrotason tiedot.
4.7 Kasvu
(81)
Kuten johdanto-osan 65 kohdassa olevasta taulukosta 1 ilmenee, unionin kulutus väheni vuosina 2007-2009, minkä jälkeen se kasvoi jälleen lähes samalle tasolle kuin vuonna 2007. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kuitenkin supistui kyseisenä ajanjaksona 12 prosenttiyksikköä, kun taas kyseisen tuonnin markkinaosuus pysyi ennallaan.
4.8 Työllisyys
(82)
Työllisyys väheni unionin tuotannonalalla seitsemän prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 8
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä)
954
1 007
863
886
Indeksi (2007 = 100)
100
106
90
93
Lähde: Makrotason tiedot.
4.9 Tuottavuus
(83)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa laski vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 10 prosenttia. Se oli alimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se elpyi tutkimusajanjakson aikana.
Taulukko 9
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
78,1
69
65,3
70,2
Indeksi (2007 = 100)
100
88
84
90
Lähde: Makrotason tiedot.
4.10 Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(84)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat laskivat voimakkaasti, 50 prosenttia, vuosina 2007-2009. Tämä johtui osaksi ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien valmistuksessa käytettävien raaka-aineiden kustannusten huomattavasta laskusta. Tutkimusajanjaksolla myyntihinnat kuitenkin elpyivät vuodesta 2009 mutta olivat edelleen 35 prosenttia tarkastelujakson alussa vallinneita hintoja alhaisemmat.
(85)
Tutkimus osoitti, että myyntihintojen lasku vuosina 2007-2009 johtui osaksi talouskriisin vaikutuksista, jotka madalsivat kustannuksia 28 prosenttia kyseisellä ajanjaksolla. Tämä lasku johtui pääasiassa nikkelin hintakehityksestä, sillä nikkeli on tärkein ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden valmistuksessa käytettävä raaka-aine. Tutkimus kuitenkin osoitti, että vaikka talouskriisi vaikuttikin kielteisesti myyntihintoihin, laskupaineita aiheutti myös erityisesti kolmansista maista tuleva tuonti, joka kasvoi unionin markkinoilla tasaisena pysyvästä kulutuksesta huolimatta ja aiheutti unionin tuotannonalan valmistamiin ja myymiin keskeisiin tuotetyyppeihin kohdistuvia hintapaineita, minkä vuoksi unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintojaan kustannusten laskua enemmän. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan tulos heikkeni merkittävästi tänä ajanjaksona. Vaikka myyntihinnat nousivatkin tutkimusajanjaksolla vuoden 2009 tasosta, kasvu ei riittänyt kattamaan kaikkia kustannuksia ja tuomaan unionin tuotannonalalle kohtuullista voittomarginaalia.
(86)
Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntihinnat ovat keskihintoja tonnia kohti ja riippuvat pitkälti tuotevalikoimasta. Kuten johdanto-osan 73 kohdassa todettiin, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tietyissä luokissa tuotteiden hinnoissa voi esiintyä jopa 30-kertaista vaihtelua.
Taulukko 10
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeksi (2007 = 100)
100
76
50
65
Lähde: Mikrotason tiedot.
4.11 Palkat
(87)
Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkat laskivat 12 prosenttia.
Taulukko 11
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)
47
44
41
42
Indeksi (2007 = 100)
100
94
87
88
Lähde: Mikrotason tiedot.
4.12 Investoinnit
(88)
Vuonna 2008 unionin tuotannonala investoi voimakkaasti ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuotantoon verrattuna tarkastelujakson muihin vuosiin. Sen jälkeen investoinnit pienenivät.
Taulukko 12
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Otokseen valittujen tuottajien nettoinvestoinnit (tuhatta euroa)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeksi (2007 = 100)
100
395
123
92
Lähde: Mikrotason tiedot.
4.13 Kannattavuus ja investointien tuotto
(89)
Kuten edellä johdanto-osan 85 kohdassa mainitaan, tutkimus osoitti, että vaikka myyntihintojen lasku johtuikin osaksi kustannusten alenemisesta, ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonti aiheutti unionin tuotannonalan hintoihin kohdistuvia paineita eikä kaikkia ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuotanto- ja myyntikustannuksia saatu katettua. Tämä heikensi huomattavasti kannattavuutta, joka oli positiivinen vuonna 2007 ja negatiivinen sen jälkeen, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee.
(90)
Sijoitetun pääoman tuotto (jäljempänä ’ROI’) heikkeni huomattavasti 29 prosentista vuonna 2007 aina - 17 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 13
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EU-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Lähde: Mikrotason tiedot.
4.14 Kassavirta ja pääoman saanti
(91)
Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujakson aikana. Se oli alimmillaan vuonna 2009, minkä jälkeen se kasvoi hieman. Tutkimusajanjaksolla kassavirta jäi kuitenkin edelleen huomattavasti vuoden 2007 tasosta.
Taulukko 14
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Otokseen valittujen tuottajien kassavirta (tuhatta euroa)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeksi (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Lähde: Mikrotason tiedot.
4.15 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(92)
Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta merkittävä polkumyynti jatkui: Kiinan polkumyyntimarginaali oli 13,6-61,8 prosenttia ja Taiwanin 14-50 prosenttia. Luvut perustuvat sekä tarkastelupyynnöstä saatuihin tietoihin että ainoalta yhteistyössä toimivalta vientiä harjoittavalta taiwanilaistuottajalta saatuihin tietoihin. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
4.16 Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(93)
Lähes kaikki tarkastellut indikaattorit osoittivat unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteen heikentyneen vuoden 2007 jälkeen. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta tuonti asianomaisista maista on kasvanut hieman ja sen markkinaosuus on pysynyt vakaana. Vuonna 2009, jolloin talouskriisi vaikutti kokonaiskysyntään unionissa ja myyntihintoihin kohdistui paineita, unionin tuottajat menettivät suuren osan asiakkaistaan. Vain jotkin unionin tuottajat kykenivät kasvattamaan tuotantomääriään valmistamalla muunlaisia kiinnikkeitä (esimerkiksi hiiliteräskiinnikkeitä) ja onnistuivat hyötymään mittakaavaeduista ja tasapainottamaan siten ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien myynnin vähenemistä. Samaan aikaan unionin tuottajat pyrkivät lisäämään investointejaan tehostaakseen tuotantoaan. Tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala onnistui parantamaan tulostaan, vaikka se pysyikin yhä tappiollisena. Tilanne ei todennäköisesti parane, koska kapasiteetin käyttöasteen ennustetaan jäävän pieneksi.
5. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset
5.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(94)
Tutkimus osoitti, että huolimatta voimassa olevista toimenpiteistä ja siitä, että kulutus unionissa väheni tarkastelujakson aikana, tuonti Kiinasta ja Taiwanista kasvoi hieman tarkastelujakson aikana ja niiden markkinaosuudet pysyivät vakaina.
(95)
Kuten johdanto-osan 73 kohdassa todetaan, asianomaisten maiden tuontihintoja ja unionin tuotannonalan unionin markkinoilla perimiä myyntihintoja ei voitu verrata mielekkäällä tavalla, koska saatavana ei ollut tietoa vientiä harjoittavien kiinalais- ja taiwanilaistuottajien viemistä tuotetyypeistä ja koska hinnat vaihtelivat tähän keskihintaan sisältyvien tuotetyyppien välillä suuresti. Edes ainoan yhteistyössä toimineen taiwanilaistuottajan vientihintoja ei voitu verrata mielekkäällä tavalla otokseen valittujen unionin tuottajien hintojen kanssa samanlaisen tai samankaltaisen tuotetyypin puuttumisen vuoksi.
(96)
Johdanto-osan 22 kappaleessa mainittu, yhteistyössä toiminut taiwanilainen tuottaja väitti lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ettei sen vienti ollut aiheuttanut vahinkoa pyynnön esittäjälle, koska se tuottaa sellaisia ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tyyppejä, joita vain muutama unionin tuottaja tuottaa vähäisiä määriä. Tältä osin todetaan, että ensinnäkin vahinkojen arviointi suoritetaan koko unionin tuotannonalan eikä pelkästään pyynnön esittäjän osalta. Toiseksi, toimenpiteet ovat voimassa alkuperäisessä tutkimuksessa määritetyn tuotteen määritelmän osalta, ja kuten johdanto-osan 21 kappaleessa todetaan, tuotteen määritelmää ei voida muuttaa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä.
5.2 Talouskriisin vaikutus
(97)
Koska teräsalan ja lähialojen taloudellinen tilanne oli vuonna 2007 hyvä, unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne oli suhteellisen hyvä, kun talouskriisi alkoi vuoden 2008 lopussa. Vaikka markkinat lamaantuivatkin erityisesti vuonna 2009, jotkin unionin tuottajat jatkoivat investointejaan korvatakseen vanhentuneita koneita ja laitteita, alentaakseen näin tuotantokustannuksiaan ja parantaakseen kilpailukykyään voidakseen vastata polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin asianomaisista maista ja muista kolmansista maista tulevan halpatuonnin äkilliseen kasvuun. Kysynnän laskiessa unionin tuottajat kohtasivat myös suurten jakelijoiden suuren neuvotteluvallan: ne asettivat hintoihin lisää laskupainetta, joka vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
5.3 Tuonti muista maista
(98)
Myös muista kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutusta on tarkasteltu. Muiden kolmansien maiden yhteenlaskettu tuontimäärä kasvoi tarkastelujaksolla 26 prosenttia noin 52 000 tonnista noin 66 000 tonniin. Samaan aikaan keskimääräiset tuontihinnat laskivat tarkastelujaksolla 28 prosenttia, minkä seurauksena näiden maiden markkinaosuus kasvoi 42,5 prosentista vuonna 2007 tutkimusajanjakson 54,2 prosenttiin.
(99)
Suurin osa muista kolmansista maista tulevasta tuonnista oli peräisin Intiasta, Filippiineiltä ja Malesiasta. Näistä kolmesta maasta tulevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus oli noin 36 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
(100)
Tuonti Intiasta kasvoi 141 prosenttia tarkastelujakson aikana noin 8 000 tonnista vuonna 2007 lähes 20 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Keskimääräiset tuontihinnat laskivat samalla ajanjaksolla 32 prosenttia ja olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta tutkimusajanjaksolla. Tämän seurauksena intialaisten viennin harjoittajien markkinaosuus kasvoi 6,7 prosentista vuonna 2007 aina 16,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.
(101)
Filippiineiltä tulevassa tuonnissa näkyy samanlainen suuntaus kuin Intian tuonnissa: se kasvoi tarkastelujaksolla 129 prosenttia 6 000 tonnista vuonna 2007 lähes 14 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Keskimääräiset tuontihinnat laskivat samalla ajanjaksolla 38 prosenttia ja alittivat tutkimusajanjaksolla huomattavasti unionin tuotannonalan keskimääräisen myyntihinnan. Näin ollen Filippiinien markkinaosuus kasvoi 4,9 prosentista 11,4 prosenttiin vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
(102)
Vaikka tarkastelujaksolla tuonti Malesiasta laski (- 27 prosenttia), malesialaisten viennin harjoittajien markkinaosuus oli tutkimusajanjaksolla edelleen 8,2 prosenttia. Lisäksi Eurostatin tietojen mukaan keskimääräiset tuontihinnat Malesiasta olivat tarkastelujakson alkupuolella korkeammat kuin tuontihinnat asianomaisista maista, vaikka jälkipuolella hinnat olivatkin merkittävästi matalammat.
(103)
Kaiken kaikkiaan vaikuttaa siltä, että muiden kolmansien maiden ja erityisesti Intian, Filippiinien ja Malesian viejät ovat hyötyneet Kiinan ja Taiwanin vastaisista polkumyyntitoimenpiteistä. Tarkastelujakson jälkipuoliskolla tuonti Intiasta ja Filippiineiltä yli kaksinkertaistui Kiinan ja Taiwanin hintoja edullisemmilla hinnoilla, kun taas tuonti Malesiasta väheni. Tällä ylimääräisellä hintapaineella oli kielteinen lisävaikutus unionin tuotannonalaan, jonka voitot ja muut taloudelliset indikaattorit olivat voimakkaan laskusuuntaiset vuodesta 2008 eteenpäin. Siksi erityisesti Intiasta ja Filippiineiltä tulevan tuonnin kasvu on epäilemättä myötävaikuttanut siihen, että unionin tuotannonala on menettänyt markkinaosuuttaan ja sen taloudellinen tilanne on muuttunut huonompaan suuntaan.
Taulukko 15
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeksi (2007 = 100)
100
111
96
126
Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Muista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeksi (2007 = 100)
100
86
75
72
Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeksi (2007 = 100)
100
165
203
241
Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Intiasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeksi (2007 = 100)
100
81
67
68
Filippiineiltä peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeksi (2007 = 100)
100
117
89
229
Filippiineiltä peräisin olevan tuonnin markkinaosuus
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Filippiineiltä tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeksi (2007 = 100)
100
82
61
62
Malesiasta peräisin olevan tuonnin määrä (tonnia)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeksi (2007 = 100)
100
101
72
73
Malesiasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Malesiasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeksi (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Päätelmät
(104)
Vaikka unionin kulutus pysyikin tarkastelujaksolla jokseenkin vakaana, unionin tuotannonalan myyntimäärä unionissa pieneni samana aikana 25 prosenttia, minkä seurauksena sen markkinaosuus laski 50,6 prosentista 38,6 prosenttiin vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus pysyi vakaana.
(105)
Polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolosta huolimatta useimmat vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä: tuotantomäärä laski 17 prosenttia ja myyntimäärä 25 prosenttia, kapasiteetti ja sen käyttöaste alenivat, minkä seurauksena myös työllisyys ja tuottavuus laskivat. Kannattavuus putosi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä 7 prosentista - 3 prosenttiin, ja kassavirrassa havaittiin samanlainen laskeva suuntaus.
(106)
Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni yleisesti tarkastelujaksolla ja että se oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa vaikeassa tilanteessa, kun sen pyrkimyksiä myyntimäärien ja riittävän hintatason säilyttämiseen vaikeuttivat asianomaisista maista tulevan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntyminen sekä halpatuonti muista kolmansista maista.
F. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Asianomaisista maista kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unioniin suuntautuvan viennin määrien ja hintojen suhde
(107)
Koska kiinalaiset viennin harjoittajat eivät toimineet yhteistyössä, saatavilla ei ole tietoa hinnoista, joilla ne vievät tuotteitaan muille markkinoille. Tarkastetuilta taiwanilaisyrityksiltä saatujen tietojen mukaan keskihinnat, joilla taiwanilaistuottajat vievät tuotteitaan kolmansiin maihin, ovat alhaisemmat kuin hinnat, joita ne perivät unionin markkinoilla. Tästä syystä katsottiin, että jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat saattaisivat siirtää merkittäviä määriä muihin kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään näitä houkuttelevammille unionin markkinoille.
2. Käyttämätön kapasiteetti asianomaisissa maissa
(108)
Saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että sekä Kiinassa että Taiwanissa tuotantokapasiteetti on suuri ja että molemmissa maissa tuotantomääriä voidaan kasvattaa nopeasti. Tältä osin muistutetaan, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto vuonna 2009 Kiinasta tulevassa tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden tuonnissa (8) on vähentänyt Kiinasta tulevaa tuontia ja vapauttanut kapasiteettia, jota voidaan käyttää ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuotantoon. Lisäksi on huomionarvoista, että hiljattain tehdyssä polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa laajennettiin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta ja teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden osalta käyttöön otettuja toimenpiteitä tuontiin Malesiasta (9). Näin ollen kapasiteettia on niin paljon, että vientiä EU:hun on mahdollista lisätä merkittävästi, etenkin koska ei ole merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat ottaa vastaan lisätuotantoa.
3. Päätelmät
(109)
On selvää, että asianomaisten maiden tuottajat voivat kasvattaa EU:n markkinoille suuntautuvan vientinsä määrää merkittävästi. Lisäksi Taiwanin tapauksessa vaikuttaa siltä, että kolmansiin maihin vietävien tuotteiden hinnat ovat alemmat kuin unionin markkinoilla perityt hinnat, mikä lisää sen todennäköisyyttä, että toimenpiteiden puuttuessa osa viennistä kolmansiin maihin suunnattaisiin uudelleen EU:n markkinoille. Tällä olisi erittäin todennäköisesti kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
(110)
Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonalan tilanne on edelleen vaikea. Jos polkumyyntituonti asianomaisista maista unioniin lisääntyisi, se todennäköisesti vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan myyntiin, markkinaosuuteen ja myyntihintoihin, ja tämän seurauksena sen taloudellinen tilanne heikkenisi. Tämän perusteella pääteltiin, että toimenpiteiden kumoaminen mitä todennäköisimmin pahentaisi entisestään vaikeaa tilannetta ja johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(111)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(112)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(113)
Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu.
2. Unionin tuotannonalan etu
(114)
Unionin tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tämän vahvisti tarkastelujakson alussa havaittu jokseenkin vakaa taloudellinen tilanne. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus ovat kuitenkin pienentyneet ja myyntihinnat ovat laskeneet, kun taas asianomaisista maista tuleva tuonti on kasvanut hieman voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Samana ajanjaksona unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni ja tuotannonala muuttui tappiolliseksi. Ilman toimenpiteiden voimassaoloa unionin tuotannonalan tilanne olisi erittäin todennäköisesti vieläkin heikompi.
3. Tuojien/käyttäjien etu
(115)
Yksikään niistä 20 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa vain yksi käyttäjä toimi yhteistyössä ja että tutkimuksessa tehtiin se johtopäätös, että käyttäjät saivat tarkasteltavana olevaa tuotetta paitsi asianomaisista maista myös muista hankintalähteistä. Koska ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien vaikutus jatkojalostustuotteiden kustannuksiin on hyvin vähäinen, tutkimuksessa pääteltiin myös, että toimenpiteet eivät vaikuttaisi haitallisesti teollisuuskäyttäjiin.
(116)
Kolmesta otokseen valitusta tuojasta kyselyyn vastasi vain yksi. Sen osuus asianomaisista maista tulevasta tuonnista oli hyvin pieni: vain 1,1 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi tutkimus osoitti, että tuojan kannattavuus oli hyvä (5-10 prosenttia), kun taas kyseisen tuotteen osuus yhtiön koko toiminnasta oli alle 10 prosenttia. Siksi voidaan todeta, että toimenpiteiden jatkamisella olisi hyvin vähäinen vaikutus tähän tuojaan.
4. Päätelmät
(117)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(118)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(119)
Edellä esitetystä seuraa, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevien tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kiinnikkeiden ja niiden osien tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1890/2005 käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä olisi jatkettava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa tiettyjä Kiinasta ja Taiwanista peräisin olevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja kiinnikkeitä ja niiden osia, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden osalta seuraava:
Maa
Yritykset
Polkumyyntitulli (%)
Taric-lisäkoodi
Kiina
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd, Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang
12,2
A651
Kaikki muut yritykset
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan
11,4
A657
Liitteessä luetellut yritykset
15,8
A649
Kaikki muut yritykset
23,6
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 4 päivänä tammikuuta 2012.