KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 223/2012
af 14. marts 2012
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af dennes bilag I og IV til den tekniske udvikling
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1), særlig artikel 31, stk. 1 og 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2003/2003 må en gødning, der tilhører en af typerne i forordningens bilag I, og som opfylder forordningens bestemmelser, betegnes "EF-gødning".
(2)
De typer gødning, der er anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003, omfatter nogle typer, der kun må sælges i form af fint pulver, og andre typer, der også må sælges i form af suspensioner. Gødning i form af suspensioner udgør en mindre sundhedsfare for landbrugerne, når den anvendes under forhold, hvor brugen af fint pulver ville medføre indånding af støv. For at reducere landbrugernes eksponering for støv, bør muligheden for at anvende suspensioner udvides til at omfatte gødningstyper med manganmikronæringsstoffer, og den vifte af bestanddele, der er tilladt i allerede eksisterende bor- og kobbergødningssuspensioner, bør også udvides.
(3)
I forordning (EF) nr. 2003/2003 tages der højde for anvendelsen af kompleksdannere som bestanddele i mikronæringsstofgødninger. Endnu har ingen sådanne gødninger imidlertid fået betegnelsen "EF-gødning", fordi der endnu ikke er fastlagt en fortegnelse over godkendte kompleksdannere i bilag I til nævnte forordning, og fordi der ikke findes typebetegnelser for gødninger indeholdende kompleksdannere. I betragtning af at egnede kompleksdannere (ligninsulfonsyresalte - herefter benævnt "LS") er tilgængelige, bør disse tilføjes til listen over godkendte kompleksdannere, og der bør udarbejdes tilsvarende typebetegnelser. Eksisterende typebetegnelser for gødningsopløsninger bør også tilpasses for at muliggøre brugen af kompleksdannere, men ingen opløsning bør indeholde mere end én kompleksdanner, for derved at gøre den officielle kontrol lettere.
(4)
De nye regler for mikronæringsstofopløsninger og -suspensioner kræver en ny mærkning af disse gødningstyper. Gødninger mærket efter de gamle regler vil dog fortsat være på lager i et vist tidsrum. Fabrikanterne bør derfor gives tilstrækkelig tid til at udarbejde ny mærkning og afsætte alle de eksisterende lagre.
(5)
Forordning (EF) nr. 2003/2003 giver et sæt regler for mærkning af blandinger af mikronæringsstofgødninger, men indeholder i bilag I ingen bestemmelser om de tilsvarende typebetegnelser. Med forordning (EU) nr. 137/2011 blev tabel E.2.4 indført i punkt E.2 i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003, og den indeholder de tilsvarende typebetegnelser samt klarere regler for blandinger af mikronæringsstofgødning. Tabel E.2.4 kræver imidlertid nogle mærkningsoplysninger, som i visse tilfælde ikke ville være i overensstemmelse med kravene i artikel 6, stk. 6, og artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003. Tabel E.2.4 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. Der bør indrømmes en overgangsperiode for at give de erhvervsdrivende mulighed for at tilpasse sig til de nye regler og afsætte deres lagre af blandinger af mikronæringsstofgødninger.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-eddikesyre (herefter benævnt "HBED") er en organisk chelatdanner for mikronæringsstoffer. Nærmere bestemt anvendes jern chelateret med HBED til at afhjælpe jernmangel og bekæmpe jernklorose i en lang række forskellige frugttræer. Bekæmpelsen af jernklorose og dens symptomer sikrer grønt løv, god vækst og modning af frugterne. Den jernchelaterede form for HBED er blevet godkendt i Polen uden nogen skade for miljøet. HBED bør derfor tilføjes listen over godkendte organiske chelatdannere til mikronæringsstoffer i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. Det vil imidlertid være hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode, så HBED godkendes efter offentliggørelse af den tilsvarende EN-standard.
(7)
Dicyandiamid/1,2,4 triazol (herefter benævnt "DCD/TZ") og 1,2,4 triazol/3-methylpyrazol (herefter benævnt "TZ/MP") er nitrifikationshæmmere, som anvendes i kombination med gødninger, der indeholder næringsstoffet kvælstof i form af urea og/eller ammoniumsalte. Disse hæmstoffer forlænger den tid, som kvælstoffet er til rådighed for afgrøderne, reducerer udvaskningen af kvælstof og reducerer afgivelsen af nitrogenoxid til atmosfæren.
(8)
N-(2-nitrophenyl)phosphortriamid (herefter benævnt "2-NPT") er en ureasehæmmer designet til kvælstofgødninger med ureaindhold for at gøre mere kvælstof tilgængeligt for planter, samtidig med at afgivelsen af ammoniak til atmosfæren reduceres.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP og 2-NPT er blevet anvendt i Tyskland, og DCD/TZ og TZ/MP er blevet anvendt i Tjekkiet i mange år, og der har de vist sig at være effektive og uden risici for miljøet. DCD/TZ, TZ/MP og 2-NPT bør derfor tilføjes til listen over godkendte nitrifikations- og ureasehæmmere i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 for i større grad at gøre dem tilgængelige for landbrugere i hele Unionen.
(10)
I henhold til forordning (EF) nr. 2003/2003 skal EF-gødninger kontrolleres ved anvendelse af de prøvetagnings- og analysemetoder, der er beskrevet i bilag IV til nævnte forordning. Nogle af disse metoder er imidlertid ikke internationalt anerkendte og bør erstattes af EN-standarder, der for nyligt er blevet udarbejdet af Den Europæiske Standardiseringsorganisation.
(11)
EN-standarder valideres normalt ved hjælp af en sammenligning mellem forskellige laboratorier for at kvantificere de analytiske metoders reproducerbarhed og repeterbarhed. Der bør derfor foretages en skelnen mellem validerede EN-standarder og ikke-validerede metoder for at identificere de EN-standarder, for hvilke der er påvist en statistisk pålidelighed.
(12)
For at forenkle lovgivningen og lette fremtidige revisioner af den bør hele teksten til de analytiske metoder i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 erstattes med henvisninger til EN-standarderne, der offentliggøres af Den Europæiske Standardiseringsorganisation.
(13)
Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(14)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændringer
1. Bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag I til denne forordning.
2. Bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag II til denne forordning.
Artikel 2
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 1a), b) i), c) i), c) ii), d) i), e) i), f) i) og punkt 2 i bilag I finder anvendelse fra 4.april 2013.
Punkt 3, nr. 11, i bilag I finder anvendelse fra 4. juli 2012
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2012.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 223/2012,
annettu 14 päivänä maaliskuuta 2012,
lannoitteita koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 muuttamisesta sen liitteiden I ja IV mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon lannoitteista 13 päivänä lokakuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2003/2003 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 1 ja 3 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 3 artiklassa säädetään, että lannoitteesta, joka kuuluu johonkin kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltuun lannoitetyyppiin ja joka täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset, saadaan käyttää nimitystä ”EY-lannoite”.
(2)
Asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I lueteltuihin lannoitetyyppeihin kuuluu joitakin tyyppejä, joita saa myydä ainoastaan hienona jauheena, ja toisia tyyppejä, joita saa lisäksi myydä suspensioina. Suspensioina olevat lannoitteet aiheuttavat viljelijöiden terveydelle pienemmän riskin, kun niitä käytetään olosuhteissa, joissa hienojen jauheiden käyttö johtaisi pölyn hengittämiseen. Jotta vähennetään viljelijöiden altistumista pölylle, olisi suspensioiden käyttömahdollisuus laajennettava koskemaan mangaani-hivenravinnetta sisältäviä lannoitetyyppejä, ja nykyisissä booria ja kuparia sisältävien lannoitteiden suspensioissa sallittujen ainesosien määrää olisi myös lisättävä.
(3)
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 säädetään kompleksinmuodostajien käytöstä hivenravinnelannoitteiden ainesosina. Yhdestäkään tällaisesta lannoitteesta ei kuitenkaan saa käyttää nimitystä EY-lannoite, koska kyseisen asetuksen liitteessä I ei ole vielä vahvistettu luetteloa hyväksytyistä kompleksinmuodostajista eikä kompleksinmuodostajia sisältäville lannoitteille ole olemassa tyyppinimiä. Koska sopivia kompleksinmuodostajia (lignosulfonihapon suoloja, jäljempänä ’LS’) on nyt saatavilla, ne olisi lisättävä hyväksyttyjen kompleksinmuodostajien luetteloon ja luotava vastaavat tyyppinimet. Lannoiteliuosten nykyisiä tyyppinimiä olisi lisäksi mukautettava kompleksinmuodostajien käytön sallimiseksi, mutta virallisen valvonnan helpottamiseksi kukin tällainen liuos saisi sisältää ainoastaan yhden kompleksinmuodostajan.
(4)
Hivenravinneliuoksia ja -suspensioita koskevat uudet säännöt pakottavat muuttamaan kyseisten lannoitetyyppien pakkausmerkintöjä. Vanhojen sääntöjen mukaan merkittyjä lannoitteita on kuitenkin varastossa vielä jonkin aikaa. Valmistajille olisi näin ollen annettava riittävästi aikaa valmistaa uudet pakkausmerkinnät ja myydä kaikki nykyiset varastonsa.
(5)
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 annetaan säännöt hivenravinnelannoiteseosten merkitsemiseksi, mutta sen liitteessä I ei säädetä vastaavia tyyppinimiä. Asetuksella (EU) N:o 137/2011 sisällytettiin asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan E.2 jaksoon taulukko E.2.4, joka sisältää vastaavat tyyppinimet ja hivenravinnelannoiteseoksia koskevat selkeämmät säännöt. Taulukossa E.2.4 edellytetään kuitenkin joitakin merkintöjä koskevia tietoja, jotka eivät tietyissä tapauksissa vastaisi asetuksen (EY) N:o 2003/2003 6 artiklan 6 kohdan ja 23 artiklan 2 kohdan vaatimuksia. Sen vuoksi taulukkoa E.2.4 olisi muutettava. Olisi myönnettävä siirtymäkausi, jotta talouden toimijat ehtisivät sopeutua uusiin sääntöihin ja myydä hivenravinnelannoiteseostensa varastot.
(6)
N,N'-di(2-hydroksibentsyyli)etyleenidiamiini-N,N'-dietikkahappo, jäljempänä ’HBED’, on hivenravinteiden kanssa kelaatteja muodostava orgaaninen yhdiste. Erityisesti HBED:n kanssa kelatoitua rautaa käytetään korjaamaan useiden erilaisten hedelmäpuiden raudanpuutosta ja poistamaan niiden viherkatoa. Raudanpuutoksen aiheuttaman viherkadon ja sen oireiden poistamisella varmistetaan vihreä lehvistö sekä hedelmän hyvä kasvu ja kehitys. HBED:n raudan kanssa kelatoitunut muoto on sallittu Puolassa, eikä siitä ole aiheutunut vahinkoa ympäristölle. HBED olisi näin ollen lisättävä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan hyväksyttyjen, hivenravinteiden kanssa kelaatteja muodostavien orgaanisten yhdisteiden luetteloon. On kuitenkin aiheellista säätää siirtymäkaudesta, jotta HBED hyväksytään vastaavan EN-standardin julkaisemisen jälkeen.
(7)
Disyaanidiamidi/1,2,4-triatsoli, jäljempänä ’DCD/TZ’, ja 1,2,4-triatsoli/3-metyylipyratsoli, jäljempänä ’TZ/MP’, ovat nitrifikaation estoaineita, joita käytetään yhdessä sellaisten lannoitteiden kanssa, jotka sisältävät ravinteena typpeä urean ja/tai ammoniumsuolojen muodossa. Nämä estoaineet pidentävät typen saatavuutta viljelykasveille, vähentävät nitraattien huuhtoutumista ja pienentävät typpioksiduulin päästöjä ilmakehään.
(8)
N-(2-nitrofenyyli)fosforihappotriamidi, jäljempänä ’2-NPT’, on ureaasin estoaine, joka on tarkoitettu ureaa sisältävissä typpilannoitteissa lisäämään typen saatavuutta kasveille ja vähentämään samalla ammoniakkipäästöjä ilmakehään.
(9)
DCD/TZ:ää, TZ/MP:tä ja 2-NPT:tä on käytetty Saksassa ja DCD/TZ:ää ja TZ/MP:tä Tšekissä useiden vuosien ajan, ja ne ovat osoittautuneet tehokkaiksi, eikä niistä ole aiheutunut vaaraa ympäristölle. DCD/TZ, TZ/MP ja 2-NPT olisi tämän vuoksi lisättävä asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä I olevaan hyväksyttyjen nitrifikaation ja ureaasin estoaineiden luetteloon, jotta ne olisivat laajemmin viljelijöiden saatavilla koko unionissa.
(10)
Asetuksessa (EY) N:o 2003/2003 edellytetään, että EY-lannoitteita koskeva valvonta toteutetaan kyseisen asetuksen liitteessä IV kuvattuja näytteenotto- ja analyysimenetelmiä noudattaen. Jotkin näistä menetelmistä eivät kuitenkaan ole kansainvälisesti tunnustettuja, ja ne olisi korvattava Euroopan standardointikomitean hiljattain kehittämillä EN-standardeilla.
(11)
EN-standardit validoidaan tavallisesti laboratorioiden välisellä vertailulla analyysimenetelmien uusittavuuden ja toistettavuuden esittämiseksi määrällisesti. Tämän vuoksi olisi erotettava toisistaan validoidut EN-standardit ja validoimattomat menetelmät, jotta voidaan yksilöidä ne EN-standardit, jotka ovat todistetusti tilastollisesti luotettavia.
(12)
Lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja sen myöhemmän tarkistamisen helpottamiseksi on aiheellista korvata asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liitteessä IV olevat analyysimenetelmien tekstit kokonaisuudessaan viittauksilla Euroopan standardointikomitean julkaisemiin EN-standardeihin.
(13)
Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 2003/2003 olisi muutettava.
(14)
Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2003/2003 32 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutokset
1. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite I tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
2. Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2003/2003 liite IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.
2 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Liitteessä I olevaa 1 kohdan a alakohtaa, b alakohdan i alakohtaa, c alakohdan i alakohtaa, c alakohdan ii alakohtaa, d alakohdan i alakohtaa, e alakohdan i alakohtaa, f alakohdan i alakohtaa ja 2 kohtaa sovelletaan viimeistään 4 päivänä huhtikuuta 2013.
Liitteessä I olevaa 3 kohdan 11 kohtaa sovelletaan 4 päivästä heinäkuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2012.