RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1331/2011
af 14. december 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 627/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 16. august 2010 (»klagen«) af Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union (»Defence Committee«) på vegne af to grupper af EU-producenter (»klagerne«), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af visse sømløse rør af rustfrit stål.
(3)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«) som omhandlet i betragtning 14 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige foranstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(5)
Med hensyn til de tre anmodninger om individuel undersøgelse er det blevet endelig besluttet, at de ikke kan efterkommes, da de ville gøre undersøgelsen urimeligt byrdefuld og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. Som nævnt i betragtning 6 i forordningen om midlertidig told udtog Kommissionen en repræsentativ stikprøve, som tegner sig for 25 % af den samlede import, der er registreret i Eurostat i UP, og over 38 % af de samarbejdsvillige eksportørers samlede eksport i UP. Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told er to ud af de tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter store grupper. Gruppernes størrelse udgjorde en særlig belastning for nærværende undersøgelse både med hensyn til undersøgelsesindsatsen og analysen. Det var under disse omstændigheder ikke muligt at efterkomme anmodningerne om individuel undersøgelse fra yderligere eksporterende producenter.
C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(6)
Det skal erindres, at den pågældende vare, jf. betragtning 15 i forordningen om midlertidig told, er sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer), med oprindelse i Kina, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (»den pågældende vare«).
(7)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til den pågældende vare efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, bekræftes betragtning 15 til 19 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Samme vare
(8)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(9)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger anfægtede et antal parter nogle af konklusionerne i forbindelse med afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling, jf. betragtning 21-43 i forordningen om midlertidig told.
(10)
En part hævdede, at Kommissionen ikke fremlagde prisforskellen på råmaterialer mellem EU-markedet og det kinesiske marked. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at forskellen i nominelle priser mellem Unionens, USA's og Kinas priser på råmaterialer både fremlægges i forbindelse med den markedsøkonomiske behandling og i forordningen om midlertidig told. Som fastslået i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told ligger denne forskel i gennemsnit og afhængigt af stålkvaliteten på omkring 30 %. Med hensyn til de informationskilder, der ligger til grund for denne sammenligning, har Kommissionen anvendt oplysninger fra samarbejdsvillige EU-producenter og eksporterende producenter i Kina. Oplysningerne er blevet krydstjekket med offentligt tilgængelige kilder (3).
(11)
Det blev endvidere hævdet, at Kommissionen ikke foretog nogen sammenligning mellem priserne på jernmalm importeret til Kina og de internationale markedspriser. En påstand i relation hertil var, at der ikke er fremlagt oplysninger om jernmalms indvirkning på priserne for de råmaterialer (billets, ingots og rundstål), som producenterne af den pågældende vare køber. Henvisningen til jernmalm i betragtning 28 i forordningen om midlertidig told tager udgangspunkt i komparative fordele som en mulig forklaring på de lave priser for billets, ingots og rundstål i Kina. Jernmalm samt nikkel og krom er vigtige udgiftsforøgende faktorer i fremstillingen af billets, ingots og rundstål af rustfrit stål. Da priserne på jernmalm, nikkel og krom imidlertid generelt følger de internationale markedspriser, kan de kun have en begrænset indvirkning på prisforskellen mellem Unionens og Kinas billets, ingots og rundstål samt i sidste ende sømløse rør af rustfrit stål. Derfor var de konklusioner, der førte til afvisningen af kriterium 1 i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, ikke baseret på priserne på jernmalm, men på prisforskellen mellem de råmaterialer, bl.a. billets, ingots og rundstål, der indgår direkte i fremstillingen af den pågældende vare. Denne prisforskel førte sammen med den påviste statslige indgriben (eksportafgift og ingen momsrefusion) til den konklusion, at det ikke er blevet godtgjort, at kriterium 1 for at indrømme markedsøkonomisk behandling var opfyldt.
(12)
En part gentog ved flere lejligheder den samme påstand vedrørende de proceduremæssige aspekter ved afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Påstanden vedrørte konsultationerne med det rådgivende udvalg af medlemsstater, og navnlig de oplysninger, som udvalget under den nuværende undersøgelse har fået fremsendt. Der blev redegjort for sagen i to skrivelser til parten, og den var genstand for flere udvekslinger med høringskonsulenten. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at udvekslingen af oplysninger vedrørende konsultationer med rådgivende udvalg af medlemsstater kun må videregives, hvis dette udtrykkeligt fremgår af grundforordningen, jf. grundforordningens artikel 19, stk. 5. De gældende bestemmelser giver ikke parter tilladelse til at få adgang til udvekslingerne mellem Kommissionen og medlemsstaterne.
(13)
Den samme part fremsatte en række påstande, der fortrinsvist vedrørte spørgsmålet om fordrejninger på markedet for råmaterialer. Det blev hævdet, at de billets af rustfrit stål, der blev købt på det kinesiske hjemmemarked, kun udgjorde en del af indkøbene af råmaterialer i UP. Det skal i den henseende først og fremmest bemærkes, at der i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke fastsættes nogen tærskel for den andel af indkøbte råmaterialer, der må gøres til genstand for fordrejninger. Det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), at udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt skal afspejle markedsværdierne. Vigtigere er det dog, at Kommissionen forklarede, at fordrejningerne på det kinesiske marked for råmaterialer vedrører de vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål, og ikke kun billets. De vigtigste råmaterialer, der anvendes til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål, er billets, ingots og rundstål af rustfrit stål, som udgør over 50 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Disse råmaterialer henhører sammen under HS-kode 7218 10 (ingots af rustfrit stål og andre ubearbejdede former for rustfrit stål). De er alle pålagt en eksportafgift på 15 %, og der ydes ikke refusion af momsen på 17 % ved eksport. Det er i den henseende, at der er konstateret fordrejninger, hvilket har ført til konklusionen om, at ingen af de kinesiske stikprøveudvalgte eksporterende producenter fra Kina opfyldte kriterium 1 for markedsøkonomisk behandling. De råmaterialer, der i den pågældende virksomhed anvendes til fremstilling af den pågældende vare, og som indkøbes på det kinesiske hjemmemarked, tegner sig for en væsentlig del, nemlig omkring 30 % af indkøbene. Det skal hertil bemærkes, at en anden stor andel importeres fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
Fokuseres der specifikt på køb fra ikke-forretningsmæssigt forbundne leverandører, svarer indkøbene på hjemmemarkedet faktisk til 56 %. I modsætning til partens påstand var der derfor ikke givet en forkert fremstilling af kendsgerninger for så vidt angår afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling, hverken i kommunikationen med parten eller i konsultationerne med det rådgivende udvalg, som var orienteret om samtlige fremførte argumenter. Påstanden må derfor afvises.
(14)
En virksomhed hævdede, at afgørelsen om at afvise markedsøkonomisk behandling bør være individuel og virksomhedsspecifik i modsætning til denne sag, hvor institutionerne har udvidet de generelle konklusioner om landet til også at gælde de enkelte producenter. Dette argument kan ikke accepteres. Institutionernes analyse blev foretaget individuelt for hver stikprøveudvalgt producent. Det er korrekt, at institutionerne har draget den samme konklusion for de tre producenter, men det skyldes, at staten griber ind i producenternes beslutningsproces, som forklaret i forordningen om midlertidig told.
(15)
I betragtning af ovenstående bekræftes konklusionen om at afvise alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling, som fastslået i betragtning 21-43 i forordningen om midlertidig told.
2. Normal værdi
a) Referenceland
(16)
En part hævdede, at USA burde være brugt som referenceland. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at der i betragtning 46-48 i forordningen om midlertidig told redegøres grundigt for årsagerne til afgørelsen om ikke at bruge USA som referenceland. Da parten ikke uddybede sin påstand og ikke fremførte nogen yderligere argumenter, som kunne ændre konklusionerne med hensyn til USA som et muligt referenceland, må påstanden afvises.
(17)
Det skal samtidig understreges, at Kommissionen fortsatte sin indsats for at få et egnet referenceland til at samarbejde. Som følge af den indsats, der henvises til i betragtning 47 i forordningen om midlertidig told, kontaktede Kommissionen producenter i Brasilien, Canada, Malaysia, Mexico, Sydafrika, Sydkorea, Taiwan og Ukraine. Alt i alt er 46 virksomheder blevet kontaktet, men ingen viste samarbejdsvilje.
(18)
I betragtning af ovenstående bekræftes den foreløbige konklusion om, at den normale værdi fastsættes på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, jf. betragtning 51 i forordningen om midlertidig told.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(19)
Som det fremgår af betragtning 49-51 i forordningen om midlertidig told, fastsættes den normale værdi på grundlag af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, for de varetyper, der kommer tættest på med samme diameter, stålkvalitet og varetype (f.eks. koldttrukne eller varmttrukne).
(20)
Parternes bemærkninger vedrørende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen, samt bemærkninger vedrørende justeringer (f.eks. af forskelle i handelsled og kvalitetsopfattelse) er behandlet i betragtning 45 og 46 nedenfor.
(21)
En virksomhed hævdede, at den normale værdi kunne fastsættes på grundlag af prisen på ubearbejdede huljern af rustfrit stål ved import fra Unionen til USA eller fra EU-producenter til Unionen. Denne påstand er ikke blevet yderligere uddybet. Virksomheden fremførte ikke argumenter for, hvordan denne konstruktion ville være bedre egnet til fastsættelse af den normale værdi end den metode, der anvendes i forordningen om midlertidig told. Det er navnlig ikke blevet uddybet, hvorfor det ville være mere hensigtsmæssigt at fastsætte den normale værdi på grundlag af prisen for huljern i stedet for at basere den på EU-erhvervsgrenens pris for samme vare.
(22)
Det er endvidere ikke blevet uddybet, hvorfor Unionen’s eksport til USA skal tages i betragtning. Dette alternativ synes ikke at være hensigtsmæssigt, især da alle samarbejdsvillige producenter i USA er afhængige af import fra deres EU-moderselskaber, som allerede nævnt i betragtning 48 i forordningen om midlertidig told. Desuden betyder de høje forarbejdningsomkostninger i USA, som netop er årsagen til, at USA ikke betragtes som et egnet referenceland, at den foreslåede metode ikke er hensigtsmæssig, jf. betragtning 48 i forordningen om midlertidig told.
(23)
Hvad angår eksport fra USA til Unionen, er dette spørgsmål blevet behandlet i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told. Det blev anslået, at USA's eksportpriser ville blive påvirket af de høje produktionsomkostninger, og at eksportmængderne ville blive meget begrænsede.
(24)
Den samme virksomhed foreslog at fastsætte den normale værdi på grundlag af de faktiske priser for huljern af rustfrit stål importeret af EU-producenter. Imidlertid samarbejder den EU-producent, der importerer huljern fra Indien til Unionen, som nævnt i klagen, ikke i denne undersøgelse, og ingen af de stikprøveudvalgte EU-producenter importerer huljern fra noget land uden for Unionen. Derfor kan den foreslåede metode ikke anvendes.
(25)
Med hensyn til ovenstående bekræftes fastsættelsen af den normale værdi i betragtning 49-51 i forordningen om midlertidig told.
3. Eksportpris
(26)
En part gentog sin påstand om, at ordredatoen burde betragtes som salgsdato frem for fakturadatoen for at sikre en rimelig sammenligning. Denne påstand blev fremsat under henvisning til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). Som den pågældende part allerede er blevet orienteret om under høringen med høringskonsulenten den 11. marts 2011, henviser denne bestemmelse specifikt til valutaomregning, dvs. den vekselkurs, der anvendes, når prissammenligningen nødvendiggør en valutaomregning. Henvisningen til datoen på indkøbsordren vedrører derfor valutaomregning inden for rammerne af en rimelig sammenligning mellem eksportpris og normal værdi og vedrører ikke omsætning og mængden af eksportsalg til Unionen under UP.
(27)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales. Derfor bekræftes betragtning 52 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Sammenligning
(28)
Som fastslået i betragtning 20 ovenfor er parternes bemærkninger vedrørende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen, samt bemærkninger vedrørende justeringer (f.eks. af forskelle i handelsled og kvalitetsopfattelse) blevet behandlet i betragtning 45 og 46 nedenfor.
(29)
En part anfægtede metoden med at sammenligne eksportprisen og den normale værdi på grundlag af tre specifikke parametre (diameter, stålkvalitet og varetype (f.eks. koldttrukne eller varmttrukne)). Parten hævdede, at der burde være foretaget mere detaljerede sammenligninger, f.eks. ved også at tage højde for andre parametre, navnlig godstykkelse, længde og testning.
(30)
Kommissionens tjenestegrene indsamlede oplysninger vedrørende en række forskellige parametre, herunder længde, godstykkelse og testning.
(31)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastslås dumpingmargenen normalt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af priserne for alle eksporttransaktioner. Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 11, bør dumpingberegningerne være baseret på »alle eksporttransaktioner til Fællesskabet«, men de bør foretages »under hensyntagen til de relevante bestemmelser om en rimelig sammenligning«. Virksomheden henviste til det såkaldte varekontrolnummer og de heri indeholdte parametre. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at varekontrolnummeret er et redskab, der anvendes i undersøgelsen til at strukturere og organisere den væsentlige mængde af yderst detaljerede oplysninger, som virksomhederne fremsender. Det bidrager til at foretage en mere detaljeret analyse af forskellige produktegenskaber inden for kategorien af den pågældende vare og den samme vare. Sammenligningen var baseret på de mest relevante egenskaber for at sikre en rimelig sammenligning.
(32)
Som følge af virksomhedens påstand forklarede Kommissionen i en skrivelse, at godstykkelsen på et rør er proportional med rørets vægt og dermed indirekte omfattet af sammenligningen. Andre egenskaber, såsom testning, har kun en lille indvirkning på sammenligningen. Eksempelvis er næsten alle de pågældende varer omfattet af standardtest.
(33)
Det skal understreges, at Kommissionen i modsætning til partens påstande ikke har ladet nogen oplysninger ude af betragtning. Det er dog ikke ualmindeligt, at nogle af de parametre, der anvendes i varekontrolnummeret, er mindre væsentlige, og at nogle specifikke parametre danner et bedre sammenligningsgrundlag end andre. Der er i sammenligningen ikke set bort fra rør på grundlag af fysiske forskelle eller af andre grunde, og der er heller ikke skabt nye varetyper. Tværtimod omfattede sammenligningen alle former for salg, uanset diameter eller rørlængde.
(34)
Virksomheden hævdede yderligere, at Kommissionens fremgangsmåde forhindrede virksomheden i at fremsætte krav om justeringer for fysiske egenskaber. Denne påstand er igen blevet baseret på den kendsgerning, at Kommissionen foretog sammenligningen på grundlag af tre parametre og ikke flere og er allerede blevet behandlet ovenfor i betragtning 31 ff.
(35)
Med hensyn til sammenligningsproceduren, som samme part også gjorde indvendinger mod, skal det bemærkes, at virksomheden havde fuld lejlighed til at kommentere de foretagne beregninger i sit eget tilfælde. Nærmere oplysninger om disse beregninger blev fremlagt på dagen for offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told. Ved en skrivelse af 11. juli 2011 kommenterede virksomheden spørgsmålet om de anvendte parametre i sammenligningen og anmodede om yderligere præciseringer. Kommissionens tjenestegrene fremsendte et svar den 19. juli 2011. Virksomheden gentog herefter sine argumenter i en skrivelse af 29. juli 2011. Virksomheden var uenig i sammenligningsgrundlaget og hævdede igen, at parametre som godstykkelse, længde eller testning havde en indvirkning på prisen. Som fastslået ovenfor erkender Kommissionen, at disse parametre havde en vis indvirkning på prisen. Det blev dog anset for mere hensigtsmæssigt at basere beregningerne på de tre vigtigste parametre, da det førte til det største matchningsniveau og samtidig gjorde det muligt at finde matchende salg for alle eksporttransaktioner.
(36)
Virksomheden hævdede, at den var forhindret i at fremsætte krav om justeringer. Det argument må afvises. Det var muligt at fremsætte krav under hele proceduren, ikke mindst på tidspunktet for den foreløbige fremlæggelse af oplysninger, hvor virksomheden fik fuldt kendskab til beregningerne i detaljer.
(37)
En part hævdede, at anvendelsen af de samme produktionsomkostninger for rør med en lille og en stor diameter ikke afspejlede de faktiske omkostninger, da der var meget større omkostninger for rør med en stor diameter. Parten kom dog ikke med noget alternativ og uddybede heller ikke sin påstand. Da der ikke er foreslået nogen alternativ metode, betragtes den anvendte metode derfor som den mest hensigtsmæssige.
(38)
En virksomhed hævdede, at antallet af justeringer (den kendsgerning, at Kommissionen kun har anvendt tre parametre, justeringer af forskelle i kvalitetsopfattelse og handelsled) indikerer, at EU-producenternes varer næppe kan sammenlignes med de importerede kinesiske varer. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at institutionerne foretager justeringer, fordi de ganske enkelt er et grundlæggende element i enhver dumpingberegning. Disse justeringer er fastsat i grundforordningen og rejser således ikke tvivl om sammenligneligheden mellem den pågældende vare og den samme vare. Det høje matchningsniveau bekræfter faktisk, at den pågældende vare og den samme vare er fuldt sammenlignelige.
(39)
I betragtning af ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 53-54 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Dumpingmargen
(40)
En part hævdede, at dumpingmargenen burde beregnes på kvartalsbasis på grund af de store prissvingninger på nikkel. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at sammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi i dette tilfælde ikke er en sammenligning mellem priser og omkostninger, men kun mellem de vejede gennemsnitlige salgspriser (den normale værdi blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgspriser). Endvidere var stigningen i nikkelpriserne en stigning i verdensmarkedspriserne og derfor ikke et isoleret kinesisk fænomen. Stigningen påvirkede højst tre måneder af UP, mens salget af den pågældende vare fandt sted i hele UP. Desuden skal ændringer i råmaterialepriserne betragtes som en naturlig del af forretningsaktiviteter. De stigende nikkelpriser burde have den samme indvirkning på både EU-producenter og kinesiske producenter, eftersom nikkel er noteret på London Metal Exchange. Enhver forskel ville skyldes fordrejede råmaterialepriser i Kina og bør derfor ikke medtages i beregningen. Derfor må påstanden afvises, og sammenligningen baseres på de kinesiske årlige gennemsnitlige eksportpriser og de årlige gennemsnitlige EU-priser, behørigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. Påstanden blev derfor afvist.
(41)
En kinesisk producent fremsatte en underbygget påstand om, at beregningen af justeringer i dennes individuelle dumpingberegning var ukorrekt. Kommissionen accepterede denne påstand og foretog en ny beregning, der resulterede i en dumpingmargen på 83,7 %. Bortset fra denne ændring bekræftes konklusionerne i betragtning 55-61 i forordningen om midlertidig told hermed. De reviderede dumpingmargener er som følger:
Endelig dumpingmargen
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som er anført i bilag I
71,5 %
Alle andre virksomheder
83,7 %
E. SKADE
1. EU-erhvervsgren
(42)
Der blev efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger ikke fremsat påstande vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og til, hvorvidt stikprøven af EU-producenter var repræsentativ. Derfor bekræftes betragtning 62-63 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. EU-forbruget
(43)
Der blev ikke fremsat påstande vedrørende EU-forbruget. Derfor bekræftes betragtning 64-66 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Import fra det pågældende land
(44)
Der blev ikke fremsat påstande fra interesserede parter vedrørende de foreløbige konklusioner om dumpingimportens størrelse, markedsandel og prisudvikling. Derfor bekræftes betragtning 67-69 i forordningen om midlertidig told hermed.
(45)
For så vidt angår beregningen af prisunderbuddet på import fra Kina, anmodede både de kinesiske eksporterende producenter og EU-erhvervsgrenen om yderligere oplysninger vedrørende den metode til fastsættelse af visse justeringer (såsom forskelle i omkostninger efter import, i handelsled og i markedsopfattelse af kvalitet), der var blevet anvendt ved beregningen. Kommissionen har imødekommet disse anmodninger ved at fremlægge, hvordan disse justeringer blev fastsat samtidig med, at reglerne om fortrolighed blev overholdt.
(46)
Der blev som følge af kommentarerne fra en kinesisk producent foretaget en mindre rettelse i beregningen af prisunderbuddet, da justeringen for forskelle i handelsleddet i den foreløbige beregning også omfattede en del af omkostningerne efter import, som samtidig var blevet medregnet i en separat justering for forskelle i alle omkostninger efter import. Rettelsen resulterede i en ændring på mindre end ét procentpoint i underbudsmargenerne og skadestærsklen (jf. betragtning 82 og 83 nedenfor for en revision af skadestærsklen) i forhold til den midlertidige fase.
(47)
Bortset fra ovennævnte ændringer, og da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes betragtning 70-71 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(48)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger hævdede et antal kinesiske producenter, at visse indikatorer skulle udelukkes fra skadesundersøgelsen. De fastslog navnlig, at produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt i samme takt som EU-forbruget, og mente derfor ikke, at disse indikatorer skulle betragtes som faktorer i undersøgelsen om væsentlig skade. Der blev fremsat en lignende påstand vedrørende salget på EU-markedet, der angiveligt ligeledes faldt i samme takt som faldet i forbruget.
(49)
Det skal i denne sammenhæng for det første bemærkes, at det ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 5, er »alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på denne erhvervsgrens situation«, som skal undersøges i en undersøgelse om skade. Den mulige indvirkning af andre faktorer end dumpingimporten, der kan have forvoldt skade, behandles i kapitel F. Årsagssammenhæng, navnlig under punktet vedrørende andre faktorers indvirkning (jf. betragtning 59-69 nedenfor).
(50)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 72-89 i forordningen om midlertidig told hermed.
5. Konklusion vedrørende skade
(51)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 90-92 i forordningen om midlertidig told hermed.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Virkninger af dumpingimporten og den økonomiske afmatning
(52)
Nogle parter gentog deres påstande fra den midlertidige fase om, at det i et stort omfang er andre faktorer end dumpingimporten, der har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(53)
Efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger påstod visse kinesiske eksporterende producenter i den forbindelse navnlig, at den faldende salgsmængde og tabet af markedsandele for en stor del skyldtes faldende efterspørgsel som følge af den økonomiske krise snarere end dumpingimporten fra Kina. De påstod endvidere, at det samme fald i priserne på kinesisk import og i EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode (med henholdsvis 9 % og 8 %) også vidnede om, at de faldende priser i EU-erhvervsgrenen udelukkende skyldtes faldende efterspørgsel snarere end virkninger af dumpingimporten.
(54)
Det skal for det første bemærkes, at det i betragtning 103-106 i forordningen om midlertidig told erkendes, at den økonomiske afmatning og det deraf følgende fald i efterspørgslen havde en negativ indvirkning på situationen i EU-erhvervsgrenen, og at det som sådan kan have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Det kan dog på ingen måde mindske de skadevoldende virkninger af den kinesiske dumpingimport til lave priser, der i betydeligt omfang har kunnet forøge sin andel på EU-markedet i den betragtede periode.
(55)
Som forklaret i betragtning 104 og 105 i forordningen om midlertidig told er virkningerne af dumpingimporten faktisk endnu mere skadelige i en periode med faldende efterspørgsel end i en årrække med hurtig vækst. Det lader til, at den kinesiske import vedvarende har underbudt EU-priserne i hele den betragtede periode. Desuden lå prisunderbuddet i UP på mellem 21 % og 32 %, og den kinesiske import udgjorde mere end 18 % af Unionens markedsandel som følge af en væsentlig fremgang på 7,9 procentpoint i den betragtede periode. Mens den kinesiske import derfor lagde et åbenbart pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvilket forhindrede denne i at fastsætte omkostningsdækkende (for ikke at sige overskudsgivende) priser, gjorde den stigende mængde og markedsandel af denne import det samtidig umuligt for EU-erhvervsgrenen at sigte mod øget produktion, kapacitetsudnyttelse og salg, navnlig med henblik på råvarer, der hovedsagelig sælges via distributører.
(56)
For det andet ville det i dette tilfælde have fordrejet undersøgelsen at drage konklusioner udelukkende på grundlag af udvalgte skadesindikatorer, såsom salgsmængde og markedsandel eller salgspriser alene. Eksempelvis var den faldende salgsmængde og tabet af markedsandele bl.a. kombineret med et kraftigt fald i rentabilitet og skyldtes i vid udstrækning pristrykket fra dumpingimporten. Med hensyn til selve spørgsmålet om markedsandel tabte EU-erhvervsgrenen 3,6 procentpoint til fordel for den kinesiske import i den betragtede periode. Endelig kan det igen i betragtning af underbuddet og stigningen i den kinesiske import i både relative og absolutte tal på ingen måde konkluderes, at faldet i EU-producenternes priser ikke var forbundet med dumpingimportens prisniveau.
(57)
I betragtning af ovenstående bekræftes årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er forvoldt, på grundlag af en kombination af de store mængder og det pristryk, som den kinesiske import udøvede på EU-erhvervsgrenen.
(58)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 94-96 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Andre faktorers indvirkning
(59)
For så vidt angår virkningerne af import fra andre tredjelande til Unionen, hævdede nogle kinesiske eksporterende producenter, at 1,0 procentpoint ud af EU-erhvervsgrenens tabte markedsandel på 3,6 procentpoint burde tilskrives import fra Japan og Indien. Men faktisk øgede den kinesiske import sin markedsandel på bekostning af både anden import og EU-erhvervsgrenen. Stigningen i den kinesiske markedsandel på 7,9 procentpoint kan inddeles i et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen på 3,6 procentpoint og et tab af markedsandelen for anden import på 4,3 procentpoint.
(60)
De samme kinesiske eksporterende producenter hævdede, at gennemsnitspriserne på importen fra udvalgte tredjelande, navnlig Ukraine, Indien og USA, også var faldet kraftigt, hvilket kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Det skal dog i den sammenhæng bemærkes, at gennemsnitsimportprisen fra alle andre tredjelande end Kina samlet set voksede med 34 % i den betragtede periode. Som fastslået i betragtning 100 i forordningen om midlertidig told var gennemsnitsimportprisen fra USA betydeligt højere end priserne på EU-markedet. Som det også blev understreget i samme betragtning faldt markedsandelen for import fra Ukraine, mens USA og Indien bevarede relativt stabile markedsandele. Det kan dog ikke på grundlag af Eurostats tal for denne import konkluderes, at importen fra andre tredjelande har spillet en væsentlig rolle for forværringen af EU-erhvervsgrenens situation, og at den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og skaden dermed skal brydes.
(61)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende konklusionerne i betragtning 97-102 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
(62)
Med hensyn til virkningerne af den økonomiske afmatning undersøges årsagerne til, hvorfor den økonomiske afmatning ikke kan betragtes som en faktor, der kan bryde årsagssammenhængen, i betragtning 52-58 ovenfor. Da ingen af de fremsatte bemærkninger viste det modsatte, bekræftes konklusionerne i betragtning 103-106 i forordningen om midlertidig told hermed.
(63)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende konklusionerne om EU-erhvervsgrenens eksportresultater i betragtning 107-108 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
(64)
Et antal kinesiske eksporterende producenter hævdede, at den stigning i enhedsproduktionsomkostningerne på 18 %, der omtales i betragtning 109 i forordningen om midlertidig told, spillede en vigtigere rolle for EU-erhvervsgrenens lavere rentabilitet end dumpingimporten, og anmodede om en mere detaljeret undersøgelse af konsekvenserne af denne stigning i enhedsomkostningerne.
(65)
Kommissionen undersøgte spørgsmålet og fandt, at stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne kan tilskrives højere produktionsomkostninger som følge af højere råmaterialepriser samt faste omkostninger, såsom direkte arbejdskraftomkostninger, afskrivningsomkostninger, faste fremstillingsomkostninger og SA&G-omkostninger, og også det hurtige fald i produktionen.
(66)
Da de svingende råmaterialeomkostninger i vid udstrækning dækkes af EU-erhvervsgrenens prissætningsmekanisme, det såkaldte legeringstillæg, hvor priserne direkte følger noteringen af de vigtigste råmaterialer, såsom nikkel, molybdæn og krom, vil det sandsynligvis ikke have en stor indvirkning på rentabiliteten. Til gengæld havde de andre faktorer i form af utilstrækkelige produktions- og salgsmængder en direkte indvirkning på rentabilitetsniveauet. Da EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængder ville have været betydeligt større uden dumpingimporten, kan det ikke konkluderes, at stigningen i enhedsproduktionsomkostningerne i sig selv er en vigtigere årsag til skaden end dumpingimporten, da den er uløseligt forbundet med stigningen i mængden af dumpingimport.
(67)
Nogle kinesiske eksporterende producenter hævdede yderligere, at EU-erhvervsgrenens undladelse af at foretage en omstrukturering trods det faldende forbrug kan have været en vigtig årsag til den skade, der er konstateret.
(68)
Det skal i den sammenhæng for det første bemærkes, at EU-erhvervsgrenen ikke alene skulle håndtere konsekvenserne af det faldende forbrug, men også overkomme virkningerne af dumpingimporten i en periode med faldende forbrug. Undersøgelsen har dog vist, at EU-erhvervsgrenen i) opretholdt sin produktionskapacitet i forventning om krisens midlertidige karakter og en snarlig genopretning og ikke kan forventes at tilpasse sin kapacitet efter den stigende importmængde fra Kina til unormalt lave dumpingpriser, ii) fortsat udviklede sin produktpalet med fokus på specialiserede varer af højere værdi, hvor den kinesiske konkurrence er knap så fremtrædende, og iii) reducerede sin arbejdsstyrke med 8 % og de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger per arbejdstager med 2 % i den betragtede periode (ser man udelukkende på de beskæringer, der er foretaget i kriseperioden, altså mellem 2008 og UP, svarer de henholdsvis til godt 19 og 11 procentpoint). Alle disse faktorer viser, at EU-erhvervsgrenen har været yderst aktiv med at træffe foranstaltninger i et forsøg på at imødegå de negative konsekvenser af den forvoldte skade. Ovennævnte tiltag har dog vist sig at være utilstrækkelige til at modvirke de skadelige virkninger af dumpingimporten i en periode med lav efterspørgsel.
(69)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 109-110 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(70)
Ingen af de fremsatte bemærkninger fra de interesserede parter har påvist, at virkningen af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina har været af en sådan art, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, der er konstateret. I betragtning af ovenstående konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som defineret i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
(71)
Konklusionerne om årsagssammenhæng i forordningen om midlertidig told, som er gengivet i betragtning 111-113 i samme forordning, bekræftes derfor hermed.
G. UNIONENS INTERESSER
(72)
På baggrund af parternes bemærkninger fortsatte Kommissionen sin analyse vedrørende Unionens interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(73)
Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger eller oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 116-120 i forordningen om midlertidig told hermed.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(74)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dette punkt, bekræftes betragtning 121-123 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Brugernes interesser
(75)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger fremsatte en brugervirksomhed, som ikke havde været samarbejdsvillig, bemærkninger vedrørende Unionens interesser. Brugeren hævdede navnlig, at antidumpingforanstaltningerne vil have en væsentlig indvirkning på virksomheden. Virksomheden fastslog, at rør af rustfrit stål er en afgørende komponent i flere produkter på efterfølgende produktionstrin, som fremstilles af denne bruger (f.eks. varmevekslere), og at der også var et yderligere problem med forsyningssikkerheden i betragtning af de forsinkelser, virksomheden havde oplevet med hensyn til visse leverancer fra EU-producenter.
(76)
Da denne bruger dog kun erhverver 5 % af sine rør af rustfrit stål i Kina, tyder det på, at den mulige indvirkning på denne virksomhed er ret begrænset, både hvad angår omkostninger og forsyningssikkerhed.
(77)
Hvad angår de påståede omkostningsvirkninger, kunne virksomheden ikke underbygge denne påstand med faktiske data. Der skal desuden mindes om, at omkostningsvirkningerne for den ene fuldt samarbejdsvillige bruger blev betragtet som ubetydelige, både hvad angår selve virksomheden og den afdeling, som bruger rør af rustfrit stål, jf. betragtning 124-125 i forordningen om midlertidig told.
(78)
Med hensyn til det problem med forsyningssikkerhed, som brugeren kom ind på, skal det erindres, at der er mange andre tredjelande end Kina, der fortsat eksporterer rør af rustfrit stål til Unionen. Hertil kommer, at EU-erhvervsgrenen fortsat er den største leverandør af varen, og dens fortsatte eksistens er derfor afgørende også for brugerindustrien.
(79)
Selv om det i den midlertidige fase også blev overvejet, om antidumpingforanstaltningerne ville få en større indvirkning på de brugere, der anvender betydelige mængder rør af rustfrit stål importeret fra Kina til fremstilling af produkter på efterfølgende produktionstrin (jf. betragtning 126 i forordningen om midlertidig told), blev det i mangel af underbyggede påstande og nye oplysninger efter den foreløbige fremlæggelse af oplysninger konkluderet, at de afgørende fordele for EU-erhvervsgrenen ved indførelsen af antidumpingforanstaltninger lader til at opveje de forventede negative virkninger på sådanne brugere. Derfor bekræftes konklusionerne vedrørende brugernes interesser i betragtning 124-130 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(80)
På baggrund af ovenstående konkluderes det endeligt, at der i det store og hele ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 131-132 i forordningen om midlertidig told hermed.
H. ENDELIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(81)
Klagerne hævdede, at den målfortjeneste på 5 %, der blev fastlagt i den midlertidige fase, var uforholdsmæssigt lav, og gentog, at niveauet på 12 % ville være berettiget, idet den pågældende industri er kapitalintensiv og konstant har brug for tekniske forbedringer og opdateringer, hvilket kræver væsentlige investeringer. Klagerne hævdede, at det var nødvendigt med et sådant rentabilitetsniveau for at give tilstrækkeligt afkast og muliggøre disse investeringer. Ovenstående påstand var dog ikke på overbevisende måde underbygget med faktiske tal. Det konkluderes derfor, at en fortjenstmargen på 5 % som fastsat i den midlertidige fase, bør bibeholdes.
(82)
Hvad angår fastsættelsen af skadestærsklen, blev der ved beregningen af skadestærsklen, jf. betragtning 45 ovenfor, også taget højde for den mindre rettelse vedrørende justeringen for forskelle i handelsleddet, som påvirkede beregningen af prisunderbuddet.
(83)
Ovenstående ændring førte til en mindre revision af skadestærsklen. Som det fremgår af nedenstående tabel ligger skadestærsklen således på mellem 48,3 % og 71,9 %:
Virksomhed/virksomheder
Skadestærskel
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som er anført i bilag I
56,9 %
Alle andre virksomheder
71,9 %
(84)
En kinesisk eksporterende producent hævdede, at skadesmargenen som følge af den skade, som den økonomiske krise har forvoldt, bør fastsættes på grundlag af prisunderbud snarere end på unormalt lave salgspriser, og at denne metode var blevet anvendt i en række antidumpingprocedurer (4). I alle de undersøgelser, som den eksporterende producent har henvist til, var der imidlertid særlige omstændigheder vedrørende erhvervsgrenen eller den økonomiske sektor (truslen om at skabe et monopol, en væsentlig kapacitetsstigning i EU-erhvervsgrenen på et modent marked, langvarigt manglende overskud i erhvervsgrenen på verdensplan), som lå til grund for den usædvanlige anvendelse af denne specifikke metode. Det er ikke tilfældet i denne undersøgelse, eftersom den økonomiske krise har påvirket den globale økonomi som sådan og derfor ikke kan siges at være specifik for den erhvervsgren, der fremstiller sømløse rør af rustfrit stål.
2. Endelige foranstaltninger
(85)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør de endelige foranstaltninger fastsættes på grundlag af skadestærsklen, da skadestærsklen er lavere end den konstaterede dumpingmargen.
(86)
I betragtning af ovenstående fastsættes toldsatserne, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, til:
Virksomhed/virksomheder
Endelig antidumpingtold
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, og som er anført i bilag I
56,9 %
Alle andre virksomheder
71,9 %
(87)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende de pågældende virksomheder. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer, der har oprindelse i Kina og er fremstillet af de nævnte virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(88)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter fremlæggelsen for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter.
(89)
Hvis der efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
(90)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (5) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgs- enheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(91)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for den påtænkte anbefaling af indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner.
(92)
Der blev taget behørigt hensyn til de interesserede parters bemærkninger. Ingen af bemærkningerne var af en sådan art, at de kunne ændre undersøgelsesresultaterne.
(93)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør den landsdækkende told ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
(94)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilag I til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(95)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen (den endelige toldsats indført ved denne forordning er højere end den midlertidige told indført ved forordningen om midlertidig told), anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (Taric-kode 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 og 7304900091), med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed/virksomheder
Endelig antidumpingtold
Taric-tillægs-kode
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Virksomheder opført i bilag I
56,9 %
Alle andre virksomheder
71,9 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af en midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 627/2011 på importen af sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer), som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00, med oprindelse i Kina, opkræves endeligt.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed
-
ikke eksporterede den i artikel 1, stk. 1, omhandlede vare til Unionen i UP (1. juli 2009 til 30. juni 2010)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen,
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 56,9 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Geneve, den 14. december 2011.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1331/2011,
annettu 14 päivänä joulukuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sekä kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 627/2011 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille, koska Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’etukomitea’, teki 16 päivänä elokuuta 2010 valituksen, jäljempänä ’valitus’, sellaisten unionin kahden tuottajaryhmän puolesta, jäljempänä ’valituksen tekijät’, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli yli 50 prosenttia tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2009 ja 30 päivän kesäkuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. MYÖHEMPI MENETTELY
(4)
Niiden olennaisten tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisesti huomautuksensa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista.
Yksilöllinen tarkastelu
(5)
Yksilöllistä tarkastelua koskevien kolmen pyynnön osalta on päätetty lopullisesti, ettei yksilöllisiä tarkasteluja myönnetä, koske ne hankaloittaisivat tutkimusta kohtuuttomasti ja estäisivät tutkimuksen loppuun saattamisen hyvissä ajoin. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 6 kappaleessa todettiin, komissio oli valinnut edustavan otoksen, johon kuuluvien yritysten osuus oli 25 prosenttia Eurostatin tutkimusajanjaksolla rekisteröimästä kokonaistuonnista ja yli 38 prosenttia yhteistyössä toimineiden viejien kokonaisvientimäärästä tutkimusajanjaksolla. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa todettiin, otokseen kuuluneista kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kaksi on osa suurta yritysryhmää. Ryhmien koko hankaloitti tutkimusta sekä tutkimukseen käytettävän työmäärän että analysoinnin osalta. Näissä olosuhteissa oli mahdotonta suostua yksilöllistä tarkastelua koskeviin muiden vientiä harjoittavien tuottajien pyyntöihin.
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(6)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevat tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 luokiteltavat ruostumattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket (muut kuin ne, joissa on liitos- ja muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(7)
Koska alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei ole esitetty muita huomautuksia tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15-19 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Samankaltainen tuote
(8)
Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
D. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(9)
Jotkin osapuolet kiistivät alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen osan markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista päätelmistä, jotka esitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-43 kappaleessa.
(10)
Eräs osapuoli väitti, ettei komissio paljastanut EU:n ja Kiinan markkinoiden välistä raaka-aineiden hintaeroa. Tältä osin on syytä huomata, että sekä markkinatalouskohtelua koskevasta päätöksestä ilmoittamisen että väliaikaista tullia koskevan asetuksen yhteydessä kerrottiin raaka-aineiden nimellinen hintaero EU:n, Yhdysvaltojen ja Kiinan välillä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 kappaleessa todettiin, että hintaero on teräslaadusta riippuen noin 30 prosenttia. Komissio käytti vertailun perustana tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta EU:n tuottajilta ja kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatuja tietoja. Tiedot on tarkistettu vertaamalla niitä julkisesti saatavilla oleviin tietoihin (3).
(11)
Lisäksi väitettiin, ettei komissio verrannut toisiinsa Kiinaan tuodun rautamalmin hintoja ja rautamalmin kansainvälisiä markkinahintoja. Tähän liittyvässä väitteessä todettiin, ettei tietoja rautamalmin vaikutuksista tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien hankkimien raaka-aineiden (billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen) kustannuksiin ollut annettu. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa oleva viittaus rautamalmiin koski suhteellista etua, joka saattaisi selittää billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen alhaiset hinnat Kiinassa. Rautamalmi, nikkeli ja kromi ovat tärkeimmät kustannustekijät ruostumattomasta teräksestä valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen tuotannossa. Koska rautamalmin, nikkelin ja kromin hinnat perustuvat yleensä kuitenkin kansainvälisiin markkinahintoihin, niillä voi olla ainoastaan rajallinen vaikutus toisaalta EU:ssa ja toisaalta Kiinassa valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen sekä näin ollen myös ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien väliseen hinta-eroon. Tämän vuoksi markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan vaatimuksen 1 hylkääminen ei perustunut rautamalmin hintoihin vaan raaka-aineiden eli tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksessa suoraan käytettävien billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen väliseen hintaeroon; tämä hintaero sekä valtion puuttuminen (vientivero ja alv-hyvityksen poistaminen) johtivat siihen päätelmään, ettei markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevan vaatimuksen 1 osoitettu täyttyneen.
(12)
Eräs osapuoli toisti useaan kertaan saman väitteen, joka koski markkinatalouskohtelun määrittämisessä käytettyyn menettelyyn liittyviä seikkoja. Väite koski jäsenvaltioiden neuvoa-antavan komitean kuulemista ja tietoja, joita komitealle oli toimitettu nykyisen tutkimuksen kuluessa. Asiaa on selvitetty osapuolelle lähetetyissä kahdessa kirjeessä, ja siitä vaihdettiin useaan kertaan tietoja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että perusasetuksen 19 artiklan 5 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden neuvoa-antavan komitean kuulemista koskevia tietoja ei saa luovuttaa, paitsi jos niiden luovuttamisesta nimenomaan säädetään perusasetuksessa. Voimassa olevat säännökset eivät siis salli, että osapuolet saisivat tietoa komission ja jäsenvaltioiden välisestä tiedonvaihdosta.
(13)
Sama osapuoli esitti väitteitä, jotka koskivat lähinnä raaka-ainemarkkinoiden vääristymiä. Väitettiin, että Kiinan kotimarkkinoilla ostetut ruostumattomasta teräksestä valmistetut billetit muodostivat ainoastaan osan tutkimusajanjakson aikana tehdyistä raaka-aineiden ostoista. Tältä osin todettakoon ensinnäkin, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa ei vahvisteta kynnysarvoa sellaiselle raaka-aineostosten osuudelle, johon vääristymien olisi pitänyt vaikuttaa. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään, että kustannukset ja huomattavat tuotantopanokset heijastavat merkittävässä määrin niiden arvoa markkinoilla. Tärkeämpi on kuitenkin se komission esittämä seikka, että Kiinan raaka-ainemarkkinoiden vääristymät koskivat ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuotannossa käytettäviä pääraaka-aineita eikä ainoastaan billettejä. Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuotannossa käytettävien pääraaka-aineiden eli ruostumattomasta teräksestä valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen osuus on yli 50 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista. Kaikki nämä raaka-aineet kuuluvat HS-koodiin 7218 10 (valanteet ja muu alkumuodossa oleva ruostumaton teräs). Niihin kaikkiin sovelletaan 15 prosentin vientiveroa, eikä niistä myönnetä 17 prosentin alv-hyvitystä viennin yhteydessä. Tältä osin on vahvistettu vääristymien olemassaolo, minkä perusteella pääteltiin, ettei yksikään otokseen kuuluneista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin vaatimusta 1. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon käytetyt Kiinan kotimarkkinoilta ostetut raaka-aineet muodostivat huomattavan osan eli noin 30 prosenttia kyseisen yrityksen ostoista. Lisäksi on syytä huomata, että toinen huomattava osa tuodaan etuyhteydessä olevilta yrityksiltä.
Kun tarkastellaan ostoja etuyhteydettömiltä toimittajilta, jopa 56 prosenttia niistä on ostettu kotimaisilta toimittajilta. Näin ollen voidaan todeta, että toisin kuin kyseinen osapuoli väittää, tosiseikkoja ei tulkittu väärin markkinatalouskohtelun määrittämisen osalta; tämä koskee sekä viestintää kyseisen osapuolen kanssa että kuulemismenettelyä neuvoa-antavan komitean kanssa, joka sai tiedon kaikista osapuolten toimittamista väitteistä. Väite on näin ollen hylättävä.
(14)
Eräs yritys väitti, että markkinatalouskohtelun kieltämistä koskevan päätöksen tulisi olla yrityskohtainen ja että tässä tapauksessa toimielimet laajensivat maan tasolla tehdyt yleiset havainnot koskemaan yksittäisiä tuottajia. Tätä väitettä ei voida hyväksyä; toimielimet olivat tehneet erilliset analyysit kullekin otoksessa mukana olleelle tuottajalle. On totta, että toimielimet ovat päätyneet samaan päätelmään kaikkien kolmen tuottajan tapauksessa, mutta tämä johtuu siitä, että valtio puuttuu kaikkien niiden päätöksentekoon, kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa selitetään.
(15)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-43 kappaleessa esitetty päätelmä, että kaikki markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt olisi hylättävä.
2. Normaaliarvo
a) Vertailumaa
(16)
Eräs osapuoli väitti, että vertailumaana olisi pitänyt käyttää Yhdysvaltoja. On syytä huomata, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46-48 kappaleessa on esitetty yksityiskohtaiset perustelut päätökselle, jonka mukaan Yhdysvaltoja ei käytetä vertailumaana. Koska kyseinen osapuoli ei perustellut väitettään eikä esittänyt lisätietoja, jotka voisivat muuttaa päätelmiä, jotka koskevat mahdollisuutta käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana, väite on hylättävä.
(17)
On kuitenkin korostettava, että komissio pyrki edelleen löytämään soveltuvan vertailumaan, joka tekisi yhteistyötä tutkimuksessa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 kappaleessa mainittujen pyrkimysten lisäksi komissio otti yhteyttä tuottajiin Brasiliassa, Etelä-Afrikassa, Etelä-Koreassa, Kanadassa, Malesiassa, Meksikossa, Taiwanissa ja Ukrainassa. Yhteyttä on otettu yhteensä 46 yritykseen, mutta yksikään ei ole suostunut toimimaan yhteistyössä.
(18)
Edellä esitetty huomioon ottaen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa esitetty alustava päätelmä, jonka mukaan normaaliarvon tulisi perustua samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettuun tai maksettavaan hintaan, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(19)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49-51 kappaleessa todettiin, normaaliarvon perustana käytettiin tuotelajeja eniten muistuttavista samankaltaisista tuotteista, joilla on sama halkaisija, teräslaatu ja tuotelaji (esimerkiksi kylmä- tai kuumavedetyt), tosiasiallisesti unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(20)
Unionissa tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja sekä oikaisuja (esimerkiksi kaupan porrasta ja tuotteen havaittua laatua) koskevia osapuolten huomautuksia on käsitelty jäljempänä johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa.
(21)
Eräs yritys väitti, että normaaliarvon laskennan perustana voitaisiin käyttää ruostumattomasta teräksestä valmistettujen ainesputkien tuontihintoja Euroopan unionista Yhdysvaltoihin tai unionin tuottajien tuontihintoja Euroopan unioniin. Väitteelle ei esitetty lisäperusteluja. Yritys ei esittänyt perusteita sille, miksi tällainen laskentamalli soveltuisi normaaliarvon määrittämiseen paremmin kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä. Perusteita ei esitetty etenkään sille, miksi normaaliarvo olisi syytä laskea ainesputkien hintojen perusteella eikä unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen hintojen perusteella.
(22)
Ei myöskään ole esitetty perusteita sille, miksi pitäisi tarkastella EU:n vientiä Yhdysvaltoihin. Tämä vaihtoehto ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta, koska kaikkien yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten tuottajien toiminta nojautuu tuontiin EU:ssa toimivilta emoyhtiöiltä, kuten jo todettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48 kappaleessa. Ehdotettu menetelmä ei olisi tarkoituksenmukainen myöskään yhdysvaltalaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien korkeiden jalostuskustannusten takia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 48 kappaleessa todettiin, ja juuri tästä syystä Yhdysvaltojen ei katsottu soveltuvan vertailumaaksi.
(23)
Yhdysvalloista Euroopan unioniin suuntautuvaa vientiä on käsitelty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 kappaleessa. Katsottiin, että Yhdysvaltojen vientihinnat ovat vääristyneet korkeiden tuotantokustannusten vuoksi ja että vientimäärät ovat vähäisiä.
(24)
Sama yritys ehdotti, että normaaliarvo laskettaisiin ruostumattomasta teräksestä valmistettujen ainesputkien tosiasiallisten EU:n tuottajien tuontihintojen perusteella. EU:n tuottaja, joka tuo ainesputkia Intiasta Euroopan unioniin, kuten valituksessa mainitaan, ei kuitenkaan toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Yksikään otokseen kuuluvista unionin tuottajista ei myöskään tuo ainesputkia yhdestäkään EU:n ulkopuolisesta maasta. Näin ollen ehdotettua menetelmää ei voida käyttää.
(25)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49-51 kappaleessa vahvistetut normaaliarvon määrittämistä koskevat päätelmät vahvistetaan.
3. Vientihinta
(26)
Eräs osapuoli toisti väitteensä, että tasapuolisen vertailun varmistamiseksi myyntipäivänä tulisi pitää tilauspäivää eikä laskutuspäivää. Väitteen yhteydessä viitattiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohtaan. Kuten osapuolelle selvitettiin kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa 11 päivänä maaliskuuta 2011 järjestetyn kuulemisen aikana, kyseinen säännös koskee nimenomaan valuutan muuntamista eli vaihtokursseja, joita on käytettävä silloin kun hintojen vertailu vaatii valuutan muuntamista. Viittaus tilauksen päivämäärään koskee siis valuutan muuntamista vientihinnan ja normaaliarvon tasapuolisen vertailun osalta, eikä se koske liikevaihtoa eikä unioniin tulevan vientimyynnin määrää tutkimusajanjaksolla.
(27)
Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa esitetyt päätelmät.
4. Vertailu
(28)
Kuten edellä olevassa johdanto-osan 20 kappaleessa todettiin, unionissa tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja sekä oikaisuja (esimerkiksi kaupan porrasta ja tuotteen havaittua laatua) koskevia osapuolten huomautuksia on käsitelty jäljempänä johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa.
(29)
Eräs osapuoli ei hyväksynyt menetelmää, jossa vientihinnan ja normaaliarvon vertailu perustui kolmeen ominaisuuteen (halkaisijaan, teräslaatuun ja tuotelajiin, esim. kylmä- tai kuumavedetyt). Osapuoli väitti, että vertailut olisi pitänyt tehdä yksityiskohtaisemmalla tasolla, toisin sanoen huomioon olisi pitänyt ottaa myös muita ominaisuuksia, muun muassa seinämän paksuus, pituus ja testaus.
(30)
Komission yksiköt ovat todellakin keränneet tietoa myös muista ominaisuuksista, muun muassa pituudesta, seinämän paksuudesta ja testauksesta.
(31)
Polkumyyntimarginaali määritetään perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti yleensä normaaliarvon painotetun keskiarvon ja kaiken viennin hintojen painotetun keskiarvon välisen vertailun perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa vaaditaan, että polkumyyntiä koskevien laskelmien tulisi perustua ’kaikkeen yhteisöön suuntautuvaan vientiin’ mutta niihin olisi sovellettava ’tasapuolista vertailua koskevia säännöksiä’. Yritys viittasi niin kutsuttuun tuotevalvontakoodiin ja siihen sisältyviin parametreihin. Tässä yhteydessä on syytä huomata, että tuotevalvontakoodi on tutkimuksessa käytettävä työväline, jota käyttämällä voidaan jäsentää ja järjestää huomattavat määrät yritysten toimittamaa hyvin yksityiskohtaista tietoa. Se on apuväline, jonka avulla voidaan analysoida yksityiskohtaisemmin tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen luokkiin kuuluvien tuotteiden erilaiset ominaisuudet. Vertailu perustui tärkeimpiin ominaisuuksiin tasapuolisen vertailun varmistamiseksi.
(32)
Yrityksen esittämän vaatimuksen jälkeen komissio kertoi kirjeessä, että putken seinämän paksuus vaikuttaa suhteellisesti putken painoon ja se otettiin näin ollen välillisesti huomioon vertailussa. Muilla ominaisuuksilla, esimerkiksi testauksella, on vain pientä vaikutusta vertailuun. Lähes kaikille tarkasteltavana oleville tuotteille tehdään esimerkiksi standarditestit.
(33)
Korostettakoon, ettei komissio jättänyt huomiotta mitään tietoja, vaikka osapuoli näin väittääkin. Ei kuitenkaan ole tavatonta, että joillakin tuotevalvontanumerossa käytetyillä ominaisuuksilla on vähäisempi painoarvo ja että tietyt ominaisuudet toimivat muita paremmin tasapuolisen vertailun perustana. Mitään putkia ei jätetty pois vertailusta fyysisten erojen tai muiden syiden takia, eikä uusia tuotelajeja ole luotu. Päinvastoin, kaikki myynti oli mukana vertailussa putken halkaisijasta tai pituudesta riippumatta.
(34)
Yritys väitti myös, että komission käyttämä lähestymistapa esti sitä esittämästä fyysisiä ominaisuuksia koskevaa oikaisuvaatimusta. Myös tämä väite perustui siihen, että komissio suoritti vertailun vain kolmen parametrin perusteella, ja aihetta on jo käsitelty edellä johdanto-osan 31 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.
(35)
Sama osapuoli otti esiin myös vertailussa käytettyyn menettelyyn liittyviä näkökohtia, ja niiden osalta on sanottava, että yrityksellä on ollut hyvä mahdollisuus kommentoida sen tapauksessa tehtyjä laskelmia. Yksityiskohtaiset tiedot laskemista on ilmoitettu väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisupäivänä. Yritys esitti huomautuksia vertailussa käytetyistä ominaisuuksista ja vaati tarkennuksia asiaan 11 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyssä kirjeessä. Komission yksiköt antoivat vastauksensa 19 päivänä heinäkuuta 2011. Tämän jälkeen yritys toisti kannanottonsa 29 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyssä kirjeessä. Yritys oli eri mieltä vertailun perustasta ja väitti toistuvasti, että seinämän paksuuden, pituuden tai testauksen kaltaisilla ominaisuuksilla oli vaikutusta hintoihin. Kuten edellä todettiin, komissio on tietoinen siitä, että kyseisillä ominaisuuksilla oli vaikutusta hintoihin. Pidettiin kuitenkin tarkoituksenmukaisempana, että laskelmat perustuisivat tärkeimpiin kolmeen ominaisuuteen, sillä siten saavutetaan paras vastaavuus ja on mahdollista löytää vastaavat myynnit kaikkien vientitapahtumien osalta.
(36)
Yritys väitti, että siltä estettiin mahdollisuus esittää oikaisua koskevia vaatimuksia. Tämä väite on hylättävä. Vaatimusten esittäminen oli mahdollista koko menettelyn ajan ja varsinkin alustavien havaintojen ilmoittamisen aikana, jolloin yritys sai yksityiskohtaiset tiedot laskelmista.
(37)
Eräs osapuoli väitti, että halkaisijaltaan pienempien putkien tuotantokustannusten soveltaminen suurempiin putkiin ei kuvastanut todellisia kustannuksia, koska halkaisijaltaan suurempien putkien kustannukset olivat paljon suuremmat. Osapuoli ei kuitenkaan esittänyt vaihtoehtoja tai perustellut väitettään. Koska vaihtoehtoista menetelmää ei ole esitetty, käytettyä menetelmää pidetään tarkoituksenmukaisimpana.
(38)
Eräs yritys väitti, että oikaisujen lukumäärä (oikaisut havaitun laadun ja kaupan portaan vuoksi sekä siksi, että komissio käytti useamman ominaisuuden sijasta kolmea ominaisuutta), viittaa siihen, että EU:n tuottajien tuotteet eivät ole verrattavissa tuotuihin kiinalaisiin tuotteisiin. Tältä osin huomautetaan, että toimielinten tekemät oikaisut ovat olennainen osa polkumyyntilaskelmia. Oikaisuista säädetään perusasetuksessa, eikä niiden käyttäminen aseta sellaisenaan kyseenalaiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen vertailukelpoisuutta. Korkea vastaavuussuhde itse asiassa vahvistaa sen, että tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote ovat täysin vertailukelpoisia.
(39)
Edellä esitetyn perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53-54 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
5. Polkumyyntimarginaalit
(40)
Eräs osapuoli väitti, että nikkelin hinnan voimakkaiden vaihteluiden vuoksi polkumyyntimarginaali olisi pitänyt laskea neljännesvuosikohtaisesti. Tältä osin todetaan, että nyt käsiteltävänä olevassa tapauksessa vientihinnan ja normaaliarvon välinen vertailu ei ole vertailua hintojen ja kustannusten välillä vaan ainoastaan painotettujen keskimääräisten myyntihintojen välillä (normaaliarvo vahvistettiin EU:n tuotannonalan myyntihintojen perusteella). Lisäksi nikkelin hinnannousu johtui maailmanmarkkinahintojen noususta, eikä siten ollut pelkästään Kiinaan rajoittuva ilmiö. Hintojen nousu vaikutti enintään kolmen kuukauden pituiseen jaksoon tutkimusajanjakson aikana, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin koko tutkimusajanjakson ajan. Tällaisia raaka-aineiden hintojen muutoksia on lisäksi pidettävä tavanomaisena osana liiketoimintaa. Nikkelin hintojen nousun pitäisi vaikuttaa yhtä lailla sekä unionin että Kiinan tuottajiin, sillä nikkelin hinta noteerataan Lontoon metallipörssissä (London Metal Exchange). Mahdolliset erot johtuisivat raaka-ainehintojen vääristymistä Kiinassa, eikä niitä siksi pitäisi ottaa huomioon laskelmissa. Näin ollen väite on hylättävä, ja vertailun tulee perustua kiinalaisten vuotuisiin keskimääräisiin vientihintoihin ja EU:n vuotuisiin keskimääräisiin hintoihin, joita on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. Näin ollen väite hylättiin.
(41)
Eräs kiinalainen tuottaja esitti perustellun väitteen, että oikaisut oli laskettu väärin sitä koskevassa polkumyyntilaskelmassa. Komissio hyväksyi väitteen ja teki uuden laskelman, jonka seurauksena polkumyyntimarginaaliksi tuli 83,7 prosenttia. Tätä muutosta lukuun ottamatta vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 55-61 kappaleessa esitetyt päätelmät. Tarkistetut polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat:
Lopulliset polkumyyntimarginaalit
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,7 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,6 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
67,1 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen ja jotka on lueteltu liitteessä I
71,5 %
Kaikki muut yritykset
83,7 %
E. VAHINKO
1. Unionin tuotannonala
(42)
Unionin tuotannonalan määritelmästä tai unionin tuottajien otoksen edustavuudesta ei esitetty väitteitä alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62 ja 63 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin kulutus
(43)
Unionin kulutusta koskevia väitteitä ei ole esitetty. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64-66 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
(44)
Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet väitteitä polkumyyntituonnin määrää, markkinaosuutta ja hintakehitystä koskevista päätelmistä, jotka esitettiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67-69 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan.
Hintojen alittavuus
(45)
Kiinasta tulevan tuonnin hintojen alittavuutta koskevan laskelman osalta sekä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat että unionin tuotannonala pyysivät lisätietoa laskennassa käytetystä menetelmästä, jolla tietyt oikaisut (tuonnin jälkeiset kustannukset, kaupan porras ja markkinoilla havaittu tuotteen laatu) määriteltiin. Komissio vastasi pyyntöihin antamalla tiedot siitä, kuinka oikaisut määriteltiin, mutta varmisti samalla, että luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä noudatettiin.
(46)
Erään kiinalaisen tuottajan esittämien huomautusten perusteella hintojen alittavuutta koskevaan laskelmaan tehtiin pieni korjaus, koska väliaikaista tullia koskevassa laskelmassa kaupan porrasta koskevaan oikaisuun sisältyi myös osa tuontikustannuksista, jotka oli samaan aikaan otettu huomioon erillisessä tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevassa oikaisussa. Korjaus aiheutti alle 1 prosenttiyksikön muutoksen hintojen alittavuuden marginaaleihin ja vahingon korjaavaan tasoon verrattuna alustavaan vaiheeseen (ks. jäljempänä johdanto-osan 82 ja 83 kappale vahingon korjaavaa tasoa koskevasta tarkistuksesta).
(47)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70 ja 71 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan edellä esitettyjen muutosten jälkeen.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(48)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen jotkin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että jotkin indikaattorit olisi jätettävä pois vahinkoa koskevasta analyysista. Ne väittivät, että tuotanto ja kapasiteetin käyttö laskivat samaa tahtia unionin kulutuksen kanssa, eikä näitä indikaattoreita pitäisi siksi ottaa huomioon merkittävää vahinkoa koskevassa analyysissa. Samankaltainen väite esitettiin unionin myynnin laskun osalta, jonka väitettiin myös tapahtuneen samaa tahtia kuin kulutuksen pieneneminen.
(49)
On syytä huomata, että perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan vahingon arvioinnissa on otettava huomioon ”kaikki olennaiset taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttavat kyseisen teollisuuden tilanteeseen”. Muita tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa vahinkoon polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi, käsitellään luvussa ”F. SYY-YHTEYS” ja etenkin sen kohdassa, joka koskee muiden tekijöiden vaikutuksia (ks. jäljempänä johdanto-osan 59-69 kappale).
(50)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 72-89 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(51)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90-92 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
F. SYY-YHTEYS
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja talouden taantuman vaikutukset
(52)
Eräät osapuolet toistivat alustavan tutkimuksen aikana esittämänsä väitteet, että huomattava osa unionin tuotannonalan kärsimästä merkittävästä vahingosta johtui muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
(53)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräät vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat väittivät etenkin, että myyntimäärien lasku ja markkinaosuuden menetys johtuivat suurelta osin kysynnän laskusta, joka oli seurausta pikemminkin talouskriisistä kuin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Ne väittivät lisäksi, että kiinalaisen tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen toisiinsa verrattavissa oleva lasku tarkastelujaksolla (9 % Kiinan ja 8 % unionin tuotannonalan osalta) oli myös osoitus siitä, että unionin tuotannonalan hintojen lasku johtui yksinomaan kysynnän laskusta markkinoilla, ei niinkään polkumyyntituonnin vaikutuksista.
(54)
Ensinnäkin on todettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103-106 kappaleessa otetaan huomioon, että talouden taantuma ja siitä johtuva kysynnän lasku heikensivät unionin tuotannonalan tilannetta ja ovat siten saattaneet vaikuttaa unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tämä ei kuitenkaan vähennä Kiinasta alhaisin hinnoin tulleen polkumyyntituonnin vahingollista vaikutusta, ja tällainen tuonti on kasvattanut markkinaosuuttaan unionissa koko tarkastelujakson ajan.
(55)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104-105 kappaleessa selvitettiin, polkumyyntituonnin vaikutukset ovat itse asiassa vahingollisempia laskevan kysynnän aikaan kuin nopean kasvun vuosina. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat näyttävät jatkuvasti alittaneen unionin hinnat tarkastelujakson aikana. Lisäksi tutkimusajanjaksolla hintojen alittavuus vaihteli 21 ja 32 prosentin välillä, ja kiinalaisen tuonnin osuus kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti eli 7,9 prosenttiyksikköä ja oli sen seurauksena yli 18 prosenttia unionin markkinaosuudesta. Samalla kun kiinalainen tuonti aiheutti selvää hintapainetta, joka esti unionin tuotannonalaa asettamasta kustannukset kattavia (saatikka kannattavia) hintoja, kiinalaisen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu johti siihen, ettei unionin tuotannonala voinut kasvattaa tuotantomääriä, kapasiteetin käyttöastetta ja myyntiä etenkään niiden kulutushyödykkeiden osalta, jotka pääosin myydään välittäjien kautta.
(56)
Toiseksi mainittakoon, että tässä tapauksessa päätelmien tekeminen yksinomaan myyntimäärän ja markkinaosuuden tapaisten valikoitujen vahinkoindikaattorien tai yksinomaan myyntihintojen perusteella vääristäisi analyysiä. Esimerkiksi myyntimäärän ja markkinaosuuden laskuun yhdistyi muun muassa vakava kannattavuuden heikkeneminen, ja pääosin nämä johtuivat polkumyyntituonnin aiheuttamasta hintapaineesta. Unionin tuotannonala menetti tarkastelujaksolla 3,6 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan kiinalaiselle tuonnille. Kun otetaan huomioon hinnan alittavuuden taso ja kiinalaisen tuonnin sekä suhteellinen että absoluuttinen lisääntyminen, ei missään nimessä voida katsoa, ettei unionin tuottajien hintojen lasku liittyisi polkumyyntituonnin hintatasoon.
(57)
Edellä esitetyn kiinalaisen tuonnin merkittävän määrän ja sen unionin tuotannonalalle aiheuttaman hintapaineen perusteella vahvistetaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun merkittävän vahingon välinen syy-yhteys.
(58)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94-96 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Muiden tekijöiden vaikutukset
(59)
Jotkin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ottivat esiin muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin ja väittivät, että 1 prosenttiyksikkö unionin tuotannonalan markkinaosuuden 3,6 prosenttiyksikön menetyksestä johtui Japanista ja Intiasta tulevasta tuonnista. Itse asiassa kiinalainen tuonti kasvatti kuitenkin markkinaosuuttaan sekä muista maista tulevan tuonnin että unionin tuotannonalan kustannuksella. Kiinalaisen tuonnin markkinaosuuden 7,9 prosenttiyksikön kasvu voidaan jakaa siten, että unionin tuotannonala menetti 3,6 prosenttiyksikköä ja muut tuojat 4,3 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan.
(60)
Samat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että tiettyjen kolmansien maiden, etenkin Ukrainan, Intian ja Yhdysvaltojen tuonnin keskimääräiset hinnat olivat myös laskeneet merkittävästi, mikä olisi voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tältä osin on kuitenkin todettava, että keskimääräiset tuontihinnat kaikista muista maista Kiinaa lukuun ottamatta ovat itse asiassa yleisesti ottaen nousseet 34 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 100 kappaleessa todettiin, keskimääräinen tuontihinta Yhdysvalloista on suurelta osin ylittänyt unionin markkinoiden hinnat. Samassa johdanto-osan kappaleessa korostettiin myös, että Ukrainan markkinaosuus pieneni kun taas Yhdysvaltojen ja Intian markkinaosuudet pysyivät suhteellisen vakaina. Näistä maista tulevaa tuontia koskevien Eurostatin tietojen perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että muista kolmansista maista tulevalla tuonnilla olisi ollut merkittävä rooli unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisessä, eikä se näin ollen poista kiinalaisen polkumyyntituonnin ja vahingon välistä syy-yhteyttä.
(61)
Koska muita huomautuksia väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97-102 kappaleessa esitetyistä päätelmistä ei tehty, päätelmät vahvistetaan.
(62)
Talouden taantumaa ei myöskään pidetä sellaisena tekijänä, että se poistaisi syy-yhteyden, ja syitä tähän analysoidaan edellä olevissa johdanto-osan 52-58 kappaleessa. Koska yksikään esitetyistä huomautuksista ei osoittanut päinvastaista, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 103-106 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(63)
Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107-108 kappaleessa esitetyistä unionin tuotannonalan vientitulosta koskevista päätelmistä ei esitetty huomautuksia, kyseiset päätelmät vahvistetaan.
(64)
Useat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 kappaleessa kuvatulla yksikkötuotantokustannusten 18 prosentin kasvulla oli polkumyyntituontia merkittävämpi vaikutus unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenemiseen, ja vaativat yksityiskohtaisempaa analyysia yksikkökustannusten kasvun vaikutuksista.
(65)
Komissio tutki asian ja havaitsi, että yksikkötuotantokustannusten nousun voidaan katsoa johtuvan seuraavista tekijöistä: raaka-aineen hintojen noususta johtuvat korkeammat valmistuskustannukset; korkeammat kiinteät kulut, esimerkiksi suorat työvoimakulut, poistot, tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokulut; tuotannon nopea lasku.
(66)
Koska unionin tuotannonalan hinnoittelujärjestelmä - niin kutsutussa seostelisäjärjestelmässä hinnat yhdistetään suoraan nikkelin, molybdeenin ja kromin kaltaisten tärkeimpien raaka-aineiden hintanoteerauksiin - ottaa huomioon raaka-aineen kustannusvaihtelut, niiden vaikutus kannattavuuteen ei todennäköisesti ole merkittävä. Muilla riittämättömään tuotantoon ja myyntimäärään liittyvillä tekijöillä sen sijaan oli suora vaikutus kannattavuustasoihin. Koska unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärät olisivat olleet tuntuvasti suuremmat, jos polkumyynnillä tapahtunutta tuontia ei olisi ollut, ei voida päätellä, että yksikkötuotantokustannusten nousu on itsessään polkumyyntituontia merkittävämpi vahinkoon johtanut tekijä, sillä se liittyy erottamattomasti polkumyyntituonnin määrän kasvuun.
(67)
Jotkin vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat väittivät myös, että eräs merkittävä todettuun vahinkoon johtanut tekijä oli se, ettei unionin tuotannonala toteuttanut rakenneuudistusta kulutuksen vähenemisestä huolimatta.
(68)
Tässä yhteydessä on ensiksi todettava, että unionin tuotannonalan oli selvittävä sekä kulutuksen laskun vaikutuksista että vaikutuksista, joita polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla oli aikana, jolloin kysyntä laski. Tutkimus on kuitenkin osoittanut, että unionin tuotannonala i) säilytti tuotantokapasiteettinsa olettaen, että kriisi on väliaikainen ja että elpyminen seuraa piakkoin, eikä sen voitu olettaa mukauttavan kapasiteettiaan Kiinasta epänormaalin matalin, poljetuin hinnoin tapahtuvan tuonnin lisääntymisen vuoksi, ii) kehitti jatkuvasti tuotevalikoimaansa painottaen arvoltaan suurempia erikoistuotteita, joiden osalta kiinalainen kilpailu on vähäisempää ja iii) vähensi työvoimaansa 8 prosentilla ja leikkasi keskimääräisiä työntekijäkohtaisia työvoimakustannuksia 2 prosentilla tarkastelujaksolla (kriisikaudella eli vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä vastaavat määrät olivat 19 ja 11 prosenttiyksikköä). Kaikki nämä seikat osoittavat, että unionin tuotannonala toteutti hyvin aktiivisesti toimenpiteitä ja reagoi aiheutuneen vahingon negatiivisiin vaikutuksiin. Edellä esitetyt toimenpiteet osoittautuivat kuitenkin riittämättömiksi polkumyynnin vahingollisten vaikutusten torjumiseen aikana, jolloin kysyntä oli heikkoa.
(69)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109 ja 110 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(70)
Yksikään asianomaisten osapuolten esittämistä väitteistä ei osoita, että jonkin muun tekijän kuin Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus olisi sellainen, että se poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja havaitun merkittävän vahingon väliltä. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheutti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
(71)
Sen vuoksi vahvistetaan syy-yhteyttä koskevat päätelmät, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 111-113 kappaleessa.
G. UNIONIN ETU
(72)
Osapuolten esittämien huomautusten vuoksi komissio jatkoi kaikkien unionin etua koskevien seikkojen analysointia.
1. Unionin tuotannonalan etu
(73)
Unionin tuotannonalan etua koskevia kommentteja tai tietoja ei esitetty. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116-120 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(74)
Koska tästä asiasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 121-123 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. Käyttäjien etu
(75)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen eräs käyttäjäyritys, joka ei ollut toiminut yhteistyössä, esitti unionin etua koskevia huomautuksia. Käyttäjä väitti, että polkumyyntitoimenpiteiden vaikutukset olisivat yrityksen kannalta huomattavia. Se väitti, että ruostumattomasta teräksestä valmistetut putket ovat tärkeä komponentti useissa myös kyseisen käyttäjän valmistamissa jatkojalostustuotteissa (esimerkiksi lämmönvaihtimissa), ja että lisähuolta aiheutti toimitusvarmuus, koska yrityksellä oli kokemusta unionin tuottajien toimitusten myöhästymisistä.
(76)
Koska kyseinen käyttäjä ostaa kuitenkin vain 5 prosenttia ruostumattomasta teräksestä valmistetuista putkistaan Kiinasta, tähän yritykseen kohdistuvat vaikutukset vaikuttavat sekä kustannusten että toimitusvarmuuden osalta vähäisiltä.
(77)
Yritys ei myöskään toimittanut varsinaisia tietoja väitetyistä kustannusvaikutuksista. Lisäksi on syytä muistaa, että kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124-125 kappaleessa todetaan, kustannusvaikutukset ainoaan yhteistyössä toimineeseen käyttäjään - koko yritykseen tai sen siihen osaan, joka käyttää ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia - ovat hyvin pieniä.
(78)
Käyttäjän esiintuoman toimitusvarmuuden osalta on syytä muistaa, että Kiinan lisäksi on useita muita kolmansia maita, jotka tuovat edelleen ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia unioniin. Lisäksi unionin tuotannonala on edelleen tuotteen huomattavin toimittaja, ja sen säilyminen on olennaisen tärkeää myös käyttäjäteollisuuden kannalta.
(79)
Vaikka alustavien päätelmien yhteydessä katsottiin, että polkumyyntitoimenpiteillä voisi olla vakavampi vaikutus niihin käyttäjiin, jotka käyttävät huomattavia määriä Kiinasta tuotuja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia jatkojalostustuotteittensa valmistukseen (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 126 kappale), alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei ole esitetty asiasta perusteltuja väitteitä tai uutta tietoa ja näin ollen voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta yhteisön tuotannonalalle koituvat edut ovat merkittävämpiä kuin odotetut negatiiviset vaikutukset tällaisiin käyttäjiin. Sen vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124-130 kappaleessa esitetyt, käyttäjien etua koskevat päätelmät.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(80)
Edellä esitetyn perusteella päätellään lopullisesti, ettei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullisia polkumyyntitulleja Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 131 ja 132 kappaleessa esitetyt päätelmät.
H. LOPULLISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(81)
Valituksen tekijät väittivät, että alustavien päätelmien yhteydessä vahvistettu 5 prosentin voittotavoite oli aivan liian matala, ja toistivat näkemyksensä, että 12 prosentin taso olisi perusteltu, kun otetaan huomioon, että kyseinen tuotannonala on pääomaintensiivinen ja edellyttää jatkuvasti tekniikan ja innovaatioiden päivittämistä ja näin ollen huomattavia investointeja. Valituksen tekijät väittivät, että tällainen kannattavuustaso olisi tarpeen, jotta pääoman tuotto olisi riittävää ja kyseisten investointien tekeminen mahdollista. Edellä esitetyn väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty varsinaisia lukuja. Sen vuoksi päätellään, että alustavien päätelmien yhteydessä vahvistettu 5 prosentin voittomarginaali olisi säilytettävä.
(82)
Vahingon korjaavan tason määrittämisen osalta todettakoon, että edellä johdanto-osan 45 kappaleessa esitetty kaupan porrasta koskevaan oikaisuun tehty pieni korjaus, joka vaikutti hintojen alittavuutta koskevaan laskelmaan, tehtiin myös vahingon korjaavaa tasoa koskevaan laskelmaan.
(83)
Edellä mainittu tarkistus muutti hiukan vahingon korjaavaa tasoa. Sen tuloksena vahingon korjaava taso on 48,3-71,9 prosenttia, kuten jäljempänä olevassa taulukossa esitetään:
Yritys/yritykset
Vahingon korjaava taso
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen ja jotka on lueteltu liitteessä I
56,9 %
Kaikki muut yritykset
71,9 %
(84)
Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että talouskriisin aiheuttaman vahingon vuoksi vahinkomarginaalin tulisi perustua hintojen alittavuuteen eikä viitehinnan alittavuuteen, koska tätä menetelmää oli noudatettu useissa polkumyyntimenettelyissä (4). Kaikissa tämän vientiä harjoittavan tuottajan mainitsemissa tutkimuksissa oli kuitenkin erityisiä tuotannonalaa tai taloussektoria koskevia perusteltuja syitä (esimerkiksi monopolin syntymistä koskeva uhka, unionin tuotannonalan kapasiteetin huomattava kasvu kasvunsa lopettaneilla markkinoilla tai pitkään kestänyt tuotannonalan maailmanlaajuinen kannattamattomuus) siihen, että on sovellettu tätä poikkeuksellista menetelmää. Nyt käynnissä olevassa tutkimuksessa ei ole kyse tällaisesta tapauksesta, koska talouskriisi vaikutti globaalitalouteen kokonaisuudessaan, eikä sitä voida pitää nimenomaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja saumattomia putkia tuottavaan alaan kohdistuneena.
2. Lopulliset toimenpiteet
(85)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovellettava lopullinen polkumyyntitulli polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Koska vahingon korjaavat tasot ovat tässä tapauksessa matalammat kuin määritetyt polkumyyntimarginaalit, lopullisten toimenpiteiden olisi perustuttava vahingon korjaavaan tasoon.
(86)
Edellä esitetyn perusteella tullit prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna ovat seuraavat:
Yritys/yritykset
Lopullinen polkumyyntitulli
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen ja jotka on lueteltu liitteessä I
56,9 %
Kaikki muut yritykset
71,9 %
(87)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(88)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näihin erityissäännöksiin sisältyy vaatimus sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisestä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä II esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(89)
Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.
(90)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (5), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(91)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella Kiinasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(92)
Asianomaisten osapuolten huomautuksia tarkasteltiin asianmukaisesti. Yksikään kannanotoista ei ollut sellainen, että se olisi muuttanut tutkimuksen päätelmiä.
(93)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi koko maata koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjaksolla.
(94)
Mahdollisten uusien viejien ja tämän asetuksen liitteessä I mainittujen otokseen kuulumattomien mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun, koska kyseistä kohtaa ei sovelleta, kun on käytetty otantaa.
3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen
(95)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä (tällä asetuksella käyttöön otettu lopullinen tulli on korkeampi kuin väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettu tulli), katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisen väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 (Taric-koodit 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 ja 7304900091) luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa (muita kuin niitä, joissa on liitos- ja muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys/yritykset
Lopullinen polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,9 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,3 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,6 %
B119
Liitteessä I luetellut yritykset
56,9 %
Kaikki muut yritykset
71,9 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä.
2 artikla
Kannetaan lopullisesti Kiinasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 luokiteltavien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien (muiden kuin niiden, joissa on liitos- ja muita osia ja jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa) tuonnissa komission asetuksella (EU) N:o 627/2011 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Kun jokin uusi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että
-
se ei vienyt unioniin asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson (1 päivästä heinäkuuta 200930 päivään kesäkuuta 2010) aikana,
-
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä,
-
se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemisestä unioniin,
neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa lisäämällä asianomaisen uuden vientiä harjoittavan tuottajan niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan 56,9 prosentin suuruista painotettua keskimääräistä tullia.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä sen jälkeen, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Genevessä 14 päivänä joulukuuta 2011.