KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 627/2011
af 27. juni 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 30. september 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina" eller "det pågældende land").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 16. august 2010 af Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union ("Defence Committee") på vegne af to grupper af EU-producenter ("klagerne"), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af sømløse rør af rustfrit stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og Kinas repræsentanter, kendte importører, leverandører og brugere såvel som deres sammenslutninger om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i De Forenede Stater ("USA"), da USA blev anset for et muligt referenceland. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen overvejet at anvende stikprøver for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at give Kommissionen mulighed for at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den undersøgte vare i undersøgelsesperioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
a) Stikprøve af kinesiske eksporterende producenter
(6)
Ud af de 31 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der gav sig til kende, udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksporterede mængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre (grupper af) virksomheder, som tegner sig for 25 % af den samlede import, der er registreret i Eurostat i UP, og udgør over 38 % af alle de samarbejdsvillige eksportører i UP. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter og de kinesiske myndigheder hørt, men gjorde ikke indsigelse imod den foreslåede stikprøve.
b) Stikprøve af EU-producenter
(7)
Ud af de 21 EU-producenter, som Kommissionen kontaktede, fremlagde elleve de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve af to grupper, der repræsenterer fem EU-producenter. Stikprøven blev udtaget på grundlag af salgs- og produktionsmængder. De stikprøveudvalgte EU-producenter tegnede sig for 48 % af det samlede EU-salg fra alle EU-producenter og for 80 % fra de producenter, der gav sig til kende.
(8)
Ud af de 62 ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som Kommissionen kontaktede, besvarede kun fem virksomheder stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb. Derfor blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at udtage en stikprøve, og der blev udsendt spørgeskemaer til alle disse virksomheder. I sidste ende var der kun to importører, der besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
c) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(9)
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle grupper af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller individuel behandling, hvis undersøgelsen skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(10)
Tre (grupper af) virksomheder anmodede om individuel undersøgelse. Undersøgelsen af disse anmodninger i den midlertidige fase kunne ikke lade sig gøre inden for den fastsatte frist. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt disse virksomheder kan indrømmes en individuel undersøgelse.
(11)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Kina og for de stikprøveudvalgte EU-producenter.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og en bruger.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på analysen af markedsøkonomisk eller individuel behandling og for en midlertidig afgørelse af, hvorvidt der er tale om dumping, fastsættelse af deraf følgende skade og fastlæggelse af EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos nedenstående virksomheder.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Tyskland;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Tyskland;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanien.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen visse sømløse rør af rustfrit stål, undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 ("den pågældende vare"). Dette omfatter ubearbejdede "huljern", varmebehandlede varer og koldbehandlede varer.
(16)
I produktionsprocessen anvendes normalt cylindre ("billets") af rustfrit stål som råmateriale. I første fase af produktionen fremstilles et ufærdigt "huljern" ved anvendelse af enten en ekstruderingsproces eller en varmudstansningsproces. Efterfølgende kan huljernet først behandles ved en varmebehandlingsproces, hvorved der opnås et varmebehandlet rør, og videreforarbejdes ved en koldbehandlingsproces ("cold pilger process") eller ved en koldtrækningsproces, hvorved der opnås et koldbehandlet rør. Alle slags varer (huljern, varmebehandlede og koldbehandlede rør) har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.
(17)
Sømløse rør af rustfrit stål bruges hovedsageligt i følgende industrier: den kemiske og petrokemiske industri, gødningsproduktion, kraftværker, bygge- og anlægsvirksomhed, farmakologi og medicinske teknologier, bioteknologi, vandrensning og affaldsforbrænding, olie- og gasudvinding og -produktion, kulforarbejdning og gasbehandling, forarbejdning af levnedsmidler.
(18)
En EU-producent, der videreforarbejder rør af rustfrit stål, hævdede, at hvis der blev indført foranstaltninger, burde KN-kode 7304 49 10 ikke være omfattet af deres anvendelsesområde, fordi den dækker ufærdige huljern udelukkende bestemt til videreforarbejdning. Undersøgelsen viste imidlertid, at både EU og denne EU-producents kinesiske leverandører angav de varer, der blev solgt til denne producent, som varmebehandlede eller koldbehandlede varer.
(19)
Angivelsen af disse varer som "ubearbejdede huljern udelukkende bestemt til fremstilling af rør med andet tværsnit eller anden godstykkelse" vedrører faktisk varer, som ikke nødvendigvis har andre fysiske egenskaber, de har blot en anden anvendelse. Det blev midlertidigt konkluderet, at der ikke var nogen grund til at udelukke "ubearbejdede huljern" fra varedefinitionen.
2. Samme vare
(20)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og visse sømløse rør af rustfrit stål, der sælges på hjemmemarkedet i Kina, samt visse sømløse rør af rustfrit stål, som sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(21)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(22)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1.
Virksomhedernes beslutninger og udgifter afspejler markedsvilkårene uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne afspejler markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
3.
Der er ingen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(23)
I forbindelse med denne undersøgelse anmodede alle tre stikprøveudvalgte (grupper af) eksporterende producenter om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og de indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(24)
Det blev ved undersøgelsen fastslået, at ingen af de stikprøveudvalgte (grupper af) kinesiske eksporterende producenter opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(25)
Ingen af virksomhederne opfylder kravene i kriterium 1 på grund af statslig indgriben i afgørelser vedrørende anskaffelse af de vigtigste råmaterialer (især billets af rustfrit stål, ingots og rundstål). Disse råmaterialer udgør et godt stykke over 50 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare (sømløse rør af rustfrit stål). Derfor er disse råmaterialer langt det største input i produktionen af den pågældende vare.
(26)
Den kinesiske stat spiller en vigtig rolle i fastsættelsen af priser på råmaterialer til sømløse rør af rustfrit stål og griber konstant ind på markedet med følgende instrumenter: eksportafgift og ingen momsrabat. For det første har de vigtigste råmaterialer til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål, været pålagt en eksportafgift på 15 % siden 1. januar 2008. For det andet yder staten ikke momsrefusion på eksport af disse råmaterialer.
(27)
De stikprøveudvalgte virksomheder køber deres vigtigste råmaterialer til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål på det kinesiske hjemmemarked. Det fremgik af undersøgelsen, at de kinesiske priser på råmaterialer i gennemsnit og afhængigt af stålkvaliteten er omkring 30 % lavere end dem på verdensmarkederne (USA eller EU).
(28)
Da Kina må importere størstedelen af sin jernmalm til internationale markedspriser, er det klart, at der ikke findes nogen naturlige komparative fordele, som kan forklare de lave priser på råmaterialerne på det kinesiske hjemmemarked. Samtidig har en række undersøgelser i årevis peget på betydelig statslig indgriben i denne sektor (3). Det fremgår af rapporterne, at den kinesiske regering har udpeget 14 "nøgle"-industrier og syv "søjle"-industrier. Vigtige nedstrømsbrugere af specialstål er blandt de syv "søjle"-industrier, der støttes gennem den kinesiske regerings industripolitikker (4). Den negative indvirkning af eksportafgifter og delvis momsrabat fremhæves også i WTO's handelspolitiske evalueringer af Kinas handelspolitikker og -praksis (5).
(29)
Som fastslået i WTO's handelspolitiske evalueringer medvirker brugen af politikinstrumenter som eksportafgifter og momsrabat til at nedbringe eksportmængden af de pågældende råmaterialer og lede forsyningerne i retning af hjemmemarkedet, og den fører til et nedadgående pres på hjemmemarkedspriserne på disse varer (6). I forbindelse med den igangværende undersøgelse blev der faktisk konstateret en betydelig prisforskel mellem hjemmemarkedspriserne og verdensmarkedspriserne. Sådan en forskel udgør indirekte bistand til nedstrømsvirksomheder på hjemmemarkedet og dermed en komparativ fordel for dem. Dette argument styrkes yderligere af den kendsgerning, at der ikke opkræves eksportafgift på eksport af den pågældende vare (sømløse rør af rustfrit stål), som også nyder godt af momsrabat.
(30)
Den nuværende undersøgelse viser ved at fastslå forskelle i brugen af eksportafgifter og momsrabatter både for opstrøms- og nedstrømsvirksomheder, at der er tale om statslig indgriben, hvilket kan konkluderes ud fra den betydelige prisforskel på råmaterialerne af rustfrit stål (især billets af rustfrit stål, ingots og rundstål) på det kinesiske marked og verdensmarkederne.
(31)
I betragtning af prisforskellen mellem det kinesiske hjemmemarked og verdensmarkederne ville producenterne på hjemmemarkedet af ovennævnte råmaterialer - uden statslig indgriben - være tilbøjelige til at eksportere deres varer til markeder med højere priser, hvor de kunne opnå større fortjenester. De kinesiske toldstatistikker bekræfter faktisk, at der praktisk talt ikke finder nogen eksport sted af billets af rustfrit stål fra Kina til resten af verden. I 2009 var eksporten af ingots af rustfrit stål og andre ubearbejdede former for rustfrit stål på under 2 tons og i 2010 på under 5 tons. Dette er et yderligere argument til påvisning af statslig indgriben på markedet for råmaterialer.
(32)
Den kinesiske praksis bør betragtes som en underliggende faktor for statslig indgriben i virksomhedernes beslutninger vedrørende råmaterialer. Den nuværende kinesiske ordning med høje eksportafgifter og ingen momsrefusion for eksport af råmaterialer har i alt væsentligt ført til en situation, hvor kinesiske priser på råmaterialer fortsat fastsættes ved statslig indgriben og efter al sandsynlighed fremover fortsat vil udgøre en støtte til de kinesiske producenter af sømløse rør af rustfrit stål.
(33)
For så vidt angår kriterium 1, undlod en af virksomhederne endvidere at medtage to forretningsmæssigt forbundne leverandører af råmaterialer i sine stikprøveoplysninger og sin anmodning om markedsøkonomisk behandling. Virksomheden hævdede, at disse leverandører leverer små mængder, og at den kendsgerning, at de ikke blev indberettet, ikke kunne og ikke ville påvirke resultatet af undersøgelsen væsentligt. Det bemærkes, at Kommissionen først og fremmest skal danne sig et samlet billede af alle virksomheder i en gruppe, der beskæftiger sig med produktion og salg af den pågældende vare, uanset disse virksomheders størrelse og størrelsen af deres salg. Det bemærkes endvidere, at leverancerne af råmaterialer er splittet temmelig meget op og fordelt på en række små leverandører. Det konkluderedes, at virksomheden - ud over den ovenfor beskrevne fordrejning af de vigtigste råmaterialer - ikke kunne påvise, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og at udgifterne afspejlede markedsværdierne.
(34)
Ud over kriterium 1 undlod visse virksomheder også at påvise, at de opfyldte kriterium 2 og 3. To virksomheder kunne ikke påvise, at de havde ét klart sæt regnskabsforskrifter, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder. For en virksomheds vedkommende var uoverensstemmelser i regnskaberne ikke afspejlet i revisionsrapporten. En anden virksomhed kunne ikke fremlægge regnskaber for visse driftsår.
(35)
Endelig var der en virksomhed, som modtog lån fra statsejede banker til gunstige rentesatser, der var betydeligt lavere end markedsrentesatserne. Dette viser, at produktionsomkostningerne og den finansielle situation er underlagt fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(36)
Efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling blev der modtaget bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og tre stikprøveudvalgte (grupper af) berørte eksporterende producenter.
(37)
En virksomhed hævdede, at Kommissionens afgørelse om at afvise markedsøkonomisk behandling var påvirket og dermed fordrejet af beregningen af dumpingmargenen. Det bør i den forbindelse bemærkes, at afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling går forud for beregningen af dumping og den kontrol, som fandt sted udelukkende af oplysningerne i forbindelse med afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Påstanden er derfor ubegrundet.
(38)
En virksomhed hævdede, at den ikke var forpligtet til at indsende anmodninger om markedsøkonomisk behandling for forretningsmæssigt forbundne leverandører af råmaterialer. Dette argument må afvises. Det fremgik klart af indledningsmeddelelsen, at navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der beskæftiger sig med produktion og/eller salg af den undersøgte vare (til eksport og/eller på hjemmemarkedet), samt en udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter, skal indberettes til Kommissionen.
(39)
Virksomheden hævdede endvidere, at fordrejningerne på markedet for råmaterialer ikke var væsentlige, fordi 17,5 % af råmaterialerne importeres fra ikke forretningsmæssigt forbundne internationale leverandører, og resten købes fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder. De oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, viser, at omkring 30 % af råmaterialerne indkøbes lokalt, og resten importeres hovedsageligt fra forretningsmæssigt forbundne leverandører. I den forbindelse bør det bemærkes, at afregningspriser fra forretningsmæssigt forbundne leverandører normalt ikke betragtes som pålidelige oplysninger. Endvidere er virksomhedens købspriser på råmaterialer fra ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører generelt betydeligt lavere end priserne i EU eller USA, hvilket også gør sig gældende for de øvrige undersøgte eksporterende producenter. Påstanden afvises derfor.
(40)
En virksomhed anfægtede Kommissionens beregning af prisforskellen mellem priserne på råmaterialer på det kinesiske hjemmemarked og verdensmarkederne. Efter en kontrol bekræfter Kommissionen denne beregning. Virksomheden tog navnlig ikke hensyn til de ekstragebyrer for stål, som leverandørerne i USA og EU anvendte. Påstanden må derfor afvises.
(41)
En virksomhed hævdede endvidere, at afvigelserne mellem selvangivelsen og årsregnskabet var normale og ikke væsentlige, og derfor var der ingen pligt til at afgive forklaringer i noterne til regnskabet. Dette burde derfor ikke have haft en indvirkning på Kommissionens afgørelse. Det bemærkes, at afvigelserne vedrørende det årlige overskud er tæt på 30 mio. RMB og derfor burde være blevet betragtet som væsentlige og dermed være blevet forklaret i noterne til regnskabet.
(42)
En anden påstand vedrørte et påstået brud på WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger og EU's antisubsidiegrundforordning (7). Virksomheden hævdede, at en afvisning af anmodningen om markedsøkonomisk behandling ud fra den begrundelse, at virksomhederne muligvis modtager subsidier, har den virkning, at eksportøren straffes for subsidier, der anses for ulovlige, uden at det er dokumenteret. Dette argument må afvises. Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling er ikke blevet afvist ud fra en begrundelse om mulige subsidier, men ud fra specifikke grunde, der fremgår af betragtningerne ovenfor og de detaljerede fremlagte dokumenter om markedsøkonomisk behandling, som parterne har fået tilsendt. Hovedårsagen til afvisningen af markedsøkonomisk behandling var konstaterede fordrejninger på markedet for råmaterialer. Det bør desuden fremhæves, at virksomhederne f.eks. opnåede lån fra statsejede banker til gunstige rentesatser, der var betydeligt lavere end markedsrentesatserne, hvilket tydeligt peger på overførsel fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(43)
Det konkluderes, at ingen af de modtagne bemærkninger var af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne vedrørende afgørelsen om markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(44)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
at eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, frit kan tilbageføre kapital og fortjeneste
-
at eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit
-
at størstedelen af aktierne tilhører private; statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at selskabet er tilstrækkelig uafhængigt af statslig indgriben
-
at valutaomregninger foretages til markedskursen, og
-
at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(45)
De tre ovennævnte stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling. Det blev midlertidigt konstateret, at alle disse tre stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
a) Referenceland
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(47)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den agtede at bruge USA som referenceland ved fastsættelsen af den normale værdi for Kina. En part hævdede, at Indien var et bedre referencemarked, fordi landet har et udviklingsniveau, der svarer til Kinas. Kommissionen mødte ingen samarbejdsvilje fra de indiske producenter. USA virkede oprindelig som et egnet referenceland i betragtning af sin åbenhed over for importkonkurrence (toldsatser på 0 % i forhold til 10 % i Indien) og et rimelig godt konkurrenceniveau på hjemmemarkedet med 15 til 20 producenter i USA.
(48)
Spørgeskemabesvarelserne og kontrolbesøget afslørede imidlertid, at USA ikke er et egnet referenceland. Alle de samarbejdsvillige producenter i USA er afhængige af import af råmaterialer og færdigvarer fra deres EU-moderselskaber og opretholder en begrænset produktionsaktivitet i USA, især for at kunne udføre kundespecifikke eller tidskritiske ordrer. De samarbejdsvillige USA-producenters produktionsmængde udgør rent faktisk en brøkdel af deres europæiske moderselskabers. Vigtigst af alt har USA's samarbejdsvillige producenter imidlertid forarbejdningsomkostninger, der afspejler deres særlige fremstillingsforhold. Disse omkostninger fører til høje hjemmemarkedspriser på USA's marked.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(49)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder EU. I betragtning af at den normale værdi ikke kunne fastsættes på grundlag af priser eller beregnede værdier i USA af de i foregående betragtning anførte grunde, blev den anden metode undersøgt. Af de nedenfor anførte grunde er denne metode imidlertid heller ikke egnet i det foreliggende tilfælde. I lighed med USA's salgspriser på hjemmemarkedet vil USA's eksportpriser også blive påvirket af høje produktionsomkostninger og af den kendsgerning, at eksportmængderne ville blive begrænsede, dvs. under 2 % af den kinesiske eksport til EU. Det tyder også på, at en del af denne eksport foregår til forretningsmæssigt forbundne virksomheder og derfor ikke er velegnet til fastsættelse af den normale værdi.
(50)
Som et alternativ til ovennævnte to metoder fremgår det af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), at den normale værdi kan fastsættes på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i EU for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. Denne metode er midlertidigt blevet anvendt i det foreliggende tilfælde, i betragtning af at undersøgelsen i denne fase fastslog, at USA ikke er et egnet referenceland.
(51)
For de varetyper, der blev eksporteret af de stikprøveudvalgte kinesiske (grupper af) eksporterende producenter, og som ikke blev solgt af de stikprøveudvalgte EU-producenter, anvendte Kommissionen midlertidigt de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Fællesskabet for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, for de varetyper, der kommer tættest på med samme diameter, stålkvalitet og varetype (f.eks. koldttrukne eller varmttrukne).
4. Eksportpris
(52)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
5. Sammenligning
(53)
Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos de stikprøveudvalgte eksportører med de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser på hjemmemarkedet, jf. betragtning 50 ovenfor.
(54)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. Der blev navnlig indrømmet en justering for indirekte skatter, søtransport og forsikring, fragt i eksportlandet, omkostninger til garantier, provisioner, kreditomkostninger, bankgebyrer, forskelle i handelsled og, jf. betragtning 70 nedenfor, kvalitetsopfattelse.
6. Dumpingmargener
(55)
De midlertidige dumpingmargener blev udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
a) For samarbejdsvillige stikprøveudvalgte eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(56)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, fastslået på grundlag af en sammenligning af en vejet gennemsnitlig normal værdi fastsat ud fra priser, der faktisk er betalt eller skal betales i EU for samme vare, behørigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, jf. betragtning 50 og 51 ovenfor, og den enkelte virksomheds vejede gennemsnitlige eksportpris på den pågældende vare til EU som anført ovenfor.
(57)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomheder i stikprøven
Midlertidig dumpingmargen
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(58)
Dumpingmargenen for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som et vejet gennemsnit af de dumpingmargener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.
(59)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
c) Alle andre (ikke samarbejdsvillige) eksporterende producenter
(60)
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen (de samarbejdsvillige virksomheder tegner sig for ca. 64 % af den samlede import, der er registreret i Eurostat i UP) blev den landsdækkende margen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat ved at anvende den højeste margen, der blev konstateret for de stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder.
(61)
På det grundlag er det midlertidige landsdækkende dumpingniveau, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 83,2 %.
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(62)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 21 producenter i EU. I henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, anses alle 21 nuværende EU-producenter for at udgøre EU-erhvervsgrenen ("EU-erhvervsgrenen").
(63)
To grupper af EU-producenter bestående af fem EU-producenter blev udvalgt til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 7, og de tegnede sig for over 50 % af den samlede EU-produktion af samme vare. Ud af de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter var den virksomhed, som krævede en begrænsning af varedækningen (jf. betragtning 16 og 17 ovenfor) ikke enig i udtagelsen af stikprøven. Producenten indvendte navnlig, at stikprøven kun omfatter virksomheder, der både er på "markedet for færdigvarer" og "markedet for udgangsmateriale", og at stikprøven udelukkende består af klagere. Det gentages, at den pågældende virksomhed køber udgangsmateriale af både Kina og EU-erhvervsgrenen. Producenten kunne imidlertid ikke bevise, at der faktisk findes sådanne to separate markeder. Producenten tegnede sig desuden for under 2 % af den samlede EU-produktion i UP, hvorimod de to grupper af virksomheder blev udvalgt ud fra de objektive kriterier i betragtning 7 og 8 ovenfor.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet ud fra de oplysninger, der var modtaget fra Defence Committee, som repræsenterer klagerne, jf. betragtning 2 ovenfor, og importtal for EU-markedet fra Eurostat. Sidstnævnte oplysninger måtte justeres en smule, for så vidt angår import fra Sydafrika og Japan for visse perioder, fordi disse oplysninger var fordrejede på grund af ukorrekt indberetning af oplysninger.
(65)
EU-forbruget faldt kraftigt med 35 % mellem 2006 og UP. Forbruget var dog vokset en smule mellem 2006 og 2007, toppede i 2007 og dalede derefter støt år for år indtil UP.
Tabel 1
EU-forbruget
2006
2007
2008
2009
UP
Enheder (tons)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indeks
100
116
101
78
65
(66)
Den betragtede periode var faktisk præget af betydelige markedsudsving, hovedsageligt på grund af en betydelig volatilitet i efterspørgslen efter rør af rustfrit stål. 2007 og de første tre kvartaler af 2008 kan karakteriseres ved et stærkt voksende marked. I sidste ende fik den økonomiske krise en stor indvirkning på efterspørgslen. Denne indvirkning begyndte at vise sig i sidste kvartal af 2008, blev alvorligere i løbet af 2009, fortsatte i første halvdel af 2010 og havde således konsekvenser for hele UP. Alt dette afspejler sig i tendensen i EU-forbruget, der var på sit højeste i 2007, hvorefter det aftog år for år.
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde af dumpingimport
(67)
Udtrykt i mængde voksede importen af den pågældende vare fra Kina til EU's marked i den betragtede periode. Importen fra Kina voksede samlet set med 14 % i den betragtede periode. Importen fra Kina fordobledes faktisk næsten mellem 2006 og 2007, hvorimod den dalede år for år mellem 2007 og UP, i høj grad på grund af det dalende forbrug (da markedsandelen forblev stabil mellem 2008 og UP, jf. betragtning 68 nedenfor).
Tabel 2
Import fra Kina (mængder)
2006
2007
2008
2009
UP
Enheder (tons)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indeks
100
194
182
123
114
3.2. Dumpingimportens markedsandel
(68)
Markedsandelen for dumpingimporten fra Kina næsten fordobledes i den betragtede periode og øgedes med 76 % eller 7,9 procentpoint. Denne vækst i markedsandel fandt navnlig sted mellem 2006 og 2007, og markedsandelen forblev efterfølgende på sit høje niveau.
Tabel 3
Import fra Kina (markedsandel)
2006
2007
2008
2009
UP
Markedsandel (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indeks
100
167
180
158
176
3.3. Priser
a) Prisudvikling
(69)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra Kina ved EU's grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode steg gennemsnitsprisen på importen fra Kina indtil 2008 og faldt siden mellem 2008 og UP.
Tabel 4
Import fra Kina (priser)
2006
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indeks
100
118
126
100
91
b) Prisunderbud
(70)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, af de kinesiske eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i EU. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i det pågældende land. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i markedsopfattelsen af varekvalitet, i handelsled og i omkostninger efter import.
(71)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina i UP blev solgt i EU til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 21-32 %, udtrykt som en procentdel heraf.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(72)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. Nedennævnte tal vedrører alle EU-producenter, for så vidt angår salg og markedsandele, samt de stikprøveudvalgte EU-producenter, for så vidt angår alle de resterende indikatorer. For så vidt angår de indikatorer, der tager udgangspunkt i de stikprøveudvalgte producenter, og i betragtning af at stikprøven kun bestod af to grupper af producenter, kunne de faktiske aggregerede data af fortrolighedshensyn ikke fremlægges i nedenstående tabeller; i stedet fremlægges kun indeksene for at vise tendensen i disse indikatorer.
4.2. Produktion
(73)
EU-produktionsmængden voksede mellem 2006 og 2008, men faldt drastisk mellem 2008 og UP. Dette betydelige fald i produktionen skyldtes både tilbagegangen på markedet og det øgede pres fra dumpingimport.
Tabel 5
Produktion
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Produktion (indeks)
100
107
121
84
66
4.3. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(74)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev relativt stabil i den undersøgte periode: Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt imidlertid med 35 % mellem 2006 og UP. I UP faldt kapacitetsudnyttelsesgraden til lidt over det halve af sit niveau i 2008.
Tabel 6
Produktionskapacitet
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Kapacitet (indeks)
100
98
101
102
101
Kapacitets-udnyttelse (indeks)
100
109
120
82
65
4.4. Lagerbeholdninger
(75)
Nedenstående tabel viser, at slutlagrene først voksede indtil 2008, da EU-produktionen var på sit højeste, men derefter begyndte at aftage som følge af de lavere niveauer af fremstillingsvirksomhed.
Tabel 7
Lagerbeholdninger
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Lagerbeholdninger (indeks)
100
124
168
138
118
4.5. EU-salgsmængder (hele EU-erhvervsgrenen)
(76)
Alle EU-producenters salgsmængde på EU-markedet faldt samlet med 39 %, hvorimod den kinesiske eksport voksede med 14 % i samme tidsrum, jf. betragtning 68 ovenfor. EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængder udviklede sig som følger:
Tabel 8
EU-salg (mængder)
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
2009
UP
EU-salg (tons)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indeks
100
110
96
76
61
4.6. Markedsandel (hele EU-erhvervsgrenen)
(77)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3,4 procentpoint mellem 2006 og 2007 og forblev relativt stabil i resten af den betragtede periode med en lille midlertidig stigning i 2009. Samlet set tabte EU-erhvervsgrenen en markedsandel på 3,6 procentpoint, hvorved markedsandelen for dumpingimporten fra Kina som det fremgår af tabel 3 ovenfor nærmest blev fordoblet i den betragtede periode.
Tabel 9
Unionens markedsandel
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
2009
UP
Markedsandel (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indeks
100
95
95
98
94
4.7. Salgspriser
(78)
For så vidt angår gennemsnitssalgspriser, viser tabellen nedenfor, at EU-erhvervsgrenen satte sine salgspriser op og derefter gradvist satte dem ned år for år indtil UP og nåede prisniveauer, der ligger under dem i 2006. Udviklingen og den store volatilitet i EU-erhvervsgrenens salgspriser skyldtes delvis store svingninger i omkostningerne til råmaterialer.
Tabel 10
EU-salg (gennemsnitspriser)
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitspris pr. ton (indeks)
100
135
126
100
92
4.8. Beskæftigelse
(79)
Beskæftigelsesniveauet fulgte i vidt omfang udviklingen i produktionsmængden (se tabel 5 ovenfor), hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen har forsøgt at nedbringe produktionsomkostningerne, hvor det var nødvendigt. EU-erhvervsgrenen forsøgte at tilpasse sin arbejdsstyrke til de forværrede markedsforhold ved at nedsætte arbejdstiden snarere end ved at nedbringe antallet af beskæftigede. Derfor viser tabellen nedenfor beskæftigelsesniveauet i fuldtidsækvivalenter. EU-producenternes beskæftigelse i fuldtidsækvivalenter voksede med 11 procentpoint mellem 2006 og 2008, hvorefter den faldt med 19 procentpoint fra 2008 til UP. Alt i alt faldt antallet af fuldtidsækvivalenter med 8 % i den betragtede periode.
Tabel 11
Beskæftigelse
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Beskæftigelse i fuldtids-ækvivalenter (indeks)
100
106
111
95
92
4.9. Produktivitet
(80)
Trods EU-erhvervsgrenens ovennævnte bestræbelser faldt EU-producenternes produktion pr. fuldtidsækvivalent betydeligt, samlet med 29 %. De alvorlige konsekvenser af dumpingimporten fra Kina i en periode med en voldsomt faldende efterspørgsel på markedet forhindrede EU-erhvervsgrenen i at opretholde sit produktionsniveau.
Tabel 12
Produktivitet
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Produktions-mængde pr. fuldtidsækvivalent (indeks)
100
102
109
88
71
4.10. Arbejdskraftomkostninger
(81)
EU-erhvervsgrenen har i den betragtede periode været i stand til at kontrollere udviklingen i arbejdskraftomkostningerne. Det fremgår således af nedenstående tabel, at de gennemsnitlige årlige arbejdskraftomkostninger steg en smule i 2007 og 2008, men faldt i 2009 og i UP. I den samlede periode faldt enhedsarbejdskraftomkostningerne med 2 %. Dette fald ville have været mere markant, hvis omkostningerne til fratrædelsesgodtgørelser ikke var blevet medregnet i ovenstående tendens.
Tabel 13
Arbejdskraftomkostninger
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Arbejdskraft-omkostninger pr. ansat (indeks)
100
103
109
100
98
4.11. Rentabilitet og investeringsafkast
(82)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens fortjenstmargener udviklede sig derfor på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 14
Rentabilitet og investeringsafkast
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Nettofortjeneste (indeks)
100
202
89
- 147
- 188
Investeringsafkast(indeks)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Som det fremgår af ovenstående tabel toppede EU-erhvervsgrenens rentabilitet i 2007 som følge af de usædvanlige markedsvilkår, som alle markedsaktører kunne nyde godt af. Den gennemsnitlige rentabilitet forværredes betydeligt fra 2007, og fortjenesterne ændrede sig til betydelige tab i 2009 og UP.
(84)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen.
4.12. Likviditet og evne til at rejse kapital
(85)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne udviklede sig som følger (i betragtning af det negative beløb i 2006 blev 2007 ekstraordinært for denne tabel betragtet som referenceår med henblik på at angive likviditetsudviklingen):
Tabel 15
Likviditet
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Likviditet (indeks)
Negativ
100
685
175
53
(86)
Ovenstående tabel viser, at EU-erhvervsgrenens likviditet toppede i 2008, og at den efterfølgende faldt indtil udgangen af den betragtede periode og nåede et temmelig lavt niveau i UP.
4.13. Investeringer
(87)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer sig som følger:
Tabel 16
Investeringer
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Nettoinvesteringer (indeks)
100
192
406
286
183
(88)
Som ovenstående tabel viser, besluttede EU-producenterne at fortsætte med at investere trods deres ovennævnte skrøbelige finansielle situation i 2009 og UP. Dette skyldes, at i) denne type virksomhed normalt fordrer visse flerårige investeringer, som måtte foretages uanset markedssituationen, og at ii) hyppige opgraderinger af maskiner i denne sektor er en forudsætning for fremstilling af større mængder af varer i den højere ende af skalaen (som en indsats for at bevare konkurrenceevnen over for andre producenter).
4.14. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(89)
Dumpingmargenerne for importen fra Kina er meget høje, jf. betragtning 57 ovenfor. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandel og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne betragtes som betydelige.
5. Konklusion vedrørende skade
(90)
Skadesindikatorerne udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Dette gælder især indikatorerne vedrørende rentabilitet, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel, som alle har udvist en klar negativ tendens.
(91)
Samtidig underbød importen af rør af rustfrit stål fra Kina EU-erhvervsgrenens priser med op til 32 % i UP (se betragtning 71 ovenfor).
(92)
På baggrund af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(93)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Virkninger af dumpingimporten
(94)
Mellem 2006 og UP voksede mængden af dumpingimport af den pågældende vare med 14 % på et marked, der skrumpede med 35 %, hvilket medførte en stigning i markedsandele på EU-markedet på 76 %, fra 10,5 % til 18,4 %.
(95)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte en markedsandel på 3,6 procentpoint, og dens salgspriser faldt med 8 % som følge af pristrykket fra dumpingimporten til lave priser på EU-markedet. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte negative rentabilitetsniveauer i UP.
(96)
På grundlag af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at den kinesiske dumpingimport til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(97)
Importen fra andre tredjelande var begrænset i den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end Kina faldt med 4,3 procentpoint fra 26,8 % til 22,5 %.
(98)
De næststørste importkilder i UP var Japan og Ukraine. De havde en markedsandel på 5,2 % hver. Indien havde en markedsandel på 3,0 % og USA en markedsandel på 2,7 % i UP. Nedenstående tabel viser udviklingen i importmængder, priser og markedsandele for de fire største importkilder efter Kina og for importen fra de øvrige tredjelande baseret på tal fra Eurostat. Som nævnt i betragtning 64 ovenfor var det nødvendigt at foretage en lille justering af Eurostats tal for den japanske import for at korrigere for fordrejninger som følge af ukorrekt indberetning af transaktioner.
Tabel 17
Import fra andre lande
Land
2006
2007
2008
2009
UP
Japan
Mængde (tons)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Markedsandel (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Gennemsnitspris (EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukraine
Mængde (tons)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Markedsandel (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Gennemsnitspris (EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indien
Mængde (tons)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Markedsandel (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Gennemsnitspris (EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
USA
Mængde (tons)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Markedsandel (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Andre lande
Mængde (tons)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Markedsandel (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
I alt - alle andre tredjelande end Kina
Mængde (tons)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Markedsandel (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Som anført i tabellen ovenfor øgede Japan i den betragtede periode sin markedsandel moderat med 0,8 procentpoint fra 4,4 % til 5,2 %. Priserne på den japanske import forekommer imidlertid at være langt mere sammenlignelige med EU's priser end priserne på importen fra Kina. Vigtigst af alt var de japanske importpriser i UP væsentlig højere end EU-erhvervsgrenens.
(100)
Importen fra USA fandt sted til priser, der var betydelig højere end EU-erhvervsgrenens i den betragtede periode (undtagen i år 2007). For så vidt angår importen fra Ukraine og importen fra Indien, bevarede de begge en relativt stabil markedsandel på EU-markedet, skønt gennemsnitspriserne på importen fra disse lande alt i alt var lavere end EU-priserne: Ukraines markedsandel faldt fra 5,9 % til 5,2 %, mens Indiens markedsandel voksede fra 2,8 % til 3,0 % i den betragtede periode.
(101)
Det kan konkluderes, at den samlede markedsandel for importen fra alle andre tredjelande end Kina faldt med 4,3 procentpoint fra 26,8 % til 22,5 % i den betragtede periode. Samlet set voksede gennemsnitsimportprisen fra alle andre tredjelande end Kina med 34 % i den betragtede periode (fra 5 586 EUR til 7 484 EUR pr. ton), hvilket står i skarp kontrast til nedsættelsen af den allerede meget lave kinesiske importpris med 9 % og faldet på 8 % i de gennemsnitlige EU-salgspriser.
(102)
På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end Kina ikke lader til at have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.2. Virkningen af markedssvingninger og den økonomiske krise
(103)
2007 og de første tre kvartaler af 2008 kan karakteriseres som et stærkt voksende marked for rør af rustfrit stål, men i sidste ende fik den finansielle og økonomiske krise en stor indvirkning også på denne sektor. Den økonomiske afmatning satte ind i sidste kvartal af 2008, fortsatte i 2009 og havde endog en indvirkning på første halvdel af 2010, dvs. på hele UP. Alt dette afspejler sig i tendenserne i EU-forbruget, der var på sit højeste i 2007, hvorefter det aftog år for år (se tabel 1 ovenfor).
(104)
Ovennævnte fald i forbruget som følge af den økonomiske afmatning havde utvivlsomt også en indvirkning på situationen i EU-erhvervsgrenen. Det skal dog bemærkes, at den negative virkning blev betydelig forværret af dumpingimporten fra Kina, som i væsentligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om den økonomiske afmatning kan anses for at have bidraget til den skade, som blev forvoldt i UP, kan dette derfor på ingen måde mindske de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina til lave priser på EU-markedet. Uden en sådan illoyal konkurrence fra Kina samt den importmængde og det pristryk, som den lagde på EU-producenterne, ville det have været muligt for sidstnævnte at holde deres salgspriser og rentabilitet på relativt acceptable niveauer selv i en situation med faldende efterspørgsel.
(105)
I øjeblikket kan virkningen af dumpingimporten fra Kina, der foregik til priser, som markant underbød EU-salgspriserne i UP, anses for endnu mere skadelig i en periode med økonomisk krise, hvor salgsmængderne og -priserne under alle omstændigheder allerede er under pres på grund af det lavere forbrug.
(106)
Den økonomiske afmatning kan på grundlag af ovenstående forhold ikke anses for at kunne bryde årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina.
3.3. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(107)
For så vidt angår udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportsalg, faldt eksporten mindre end hjemmemarkedssalget, uanset om det er alle EU-producenter eller kun stikprøveudvalgte producenter, der undersøges. For så vidt angår udviklingen i eksportsalgsmængden, kunne man opstille følgende tendens for EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode:
Tabel 18
EU-erhvervsgrenen - eksportsalg (tons) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
2009
UP
Indeks
100
99
108
88
64
(108)
Det bør fremhæves, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg skrumpede langsommere end dens salg på EU-markedet. Dette kan tyde på, at presset fra dumpingimporten fra Kina er særlig stærkt på EU-markedet. Som følge heraf og af eksportens betydelige andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg (konstant mellem 39 % og 45 % i den betragtede periode) kan EU-producenternes manglende konkurrenceevne på verdensmarkedet med sikkerhed udelukkes.
3.4. Konkurrenceevne for dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(109)
Stålprisernes høje volatilitet og den generelle udvikling i efterspørgslen på markedet førte til betydelige svingninger i omkostningerne til billets af rustfrit stål, som er det vigtigste råmateriale til fremstilling af den undersøgte vare. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 19
EU-erhvervsgrenen - produktionsomkostninger (EUR pr. ton)
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Indeks
100
120
119
124
118
(110)
Som fastslået i betragtning 78 ovenfor er markedet i Kina for billets af rustfrit stål meget fordrejet. Som følge af denne fordrejning lader eksporterende producenter i Kina til at have mulighed for at foretage eksportsalg af den pågældende vare til EU-markedet med en prisfastsættelse, der sandsynligvis er mindre elastisk over for priserne på råmaterialer, og som medfører priser, der betydeligt underbyder priserne på EU-markedet. Med andre ord har producenterne af rør af rustfrit stål i Kina som følge af fordrejningen på det kinesiske marked for råmaterialer en illoyal konkurrencefordel i forhold til EU-erhvervsgrenen. Denne fordrejning lader til at have bidraget til at give de kinesiske producenter mulighed for at opretholde det lave prisniveau på dumpingimporten fra Kina.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(111)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at importen fra Kina er vokset i mængde og har vundet betydelige markedsandele i den betragtede periode. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser betydeligt. EU-erhvervsgrenen har i en vis periode været i stand til at kompensere for de negative virkninger af dette pres takket være de usædvanlig positive markedsbetingelser i 2007 og 2008, men dette var ikke længere muligt, da den økonomiske krise medførte en betydelig nedgang i efterspørgslen.
(112)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i denne henseende konstateret, at importen fra andre tredjelande, virkningerne af den økonomiske krise, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og andre faktorer, herunder fordrejninger på det kinesiske marked for råmaterialer, ikke synes at være af en sådan art, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
(113)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der på behørig vis er sondret mellem alle kendte faktorers konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det midlertidigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
(114)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng var årsager, som ville få Kommissionen til klart at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for alle berørte parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger.
(115)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører og brugere. To importører og en bruger indgav spørgeskemabesvarelser inden for tidsfristen.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(116)
En EU-producent modsatte sig indførelsen af antidumpingforanstaltninger, da virksomheden delvis køber ubearbejdede huljern af rustfrit stål fra Kina for at videreforarbejde dem til færdige rør. Producenten tegner sig imidlertid for under 2 % af den samlede EU-produktion.
(117)
Det skal påpeges, at skadesindikatorerne generelt udviste en negativ tendens, og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængde og markedsandel samt finansielle resultater, herunder rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.
(118)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(119)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra Kina. Dette ville sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og lukning af produktionsanlæg i EU med omfattende tab af arbejdspladser til følge.
(120)
Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(121)
Som anført ovenfor blev der ikke udtaget stikprøver af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, da der kun var to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen ved at indgive en spørgeskemabesvarelse. Kun en lille del af omsætningen hos disse to importører vedrørte videresalg af den pågældende vare fra Kina.
(122)
Den import, der blev oplyst af disse to importører, repræsenterede imidlertid en forholdsvis lille del af den samlede import fra Kina i UP (langt under 10 %). I betragtning af de høje margener, som importørerne opnåede på videresalget af den pågældende vare i UP, må det antages, at indførelsen af antidumpingtold kunne føre til lavere rentabilitetsniveauer for dem. Ingen af importørerne fremførte imidlertid argumenter ifølge hvilke, indførelsen af antidumpingtold ville være imod deres interesser. Da de begge desuden videresælger rør af rustfrit stål af ikke-kinesisk oprindelse (herunder rør af EU-oprindelse), kan de meget vel beslutte at begynde at foretage indkøb hos ikke-kinesiske leverandører, som ikke påvirkes af tolden.
(123)
Ingen andre importører har samarbejdet ved at indgive en spørgeskemabesvarelse eller uddybende bemærkninger. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
3. Brugernes interesser
(124)
De sømløse rør af rustfrit stål, der er genstand for denne procedure, anvendes til en lang række formål, jf. betragtning 17 ovenfor. Trods dette udviste kun en bruger samarbejdsvilje; denne bruger rør af rustfrit stål til fremstilling af luftkølede varmevekslere og luftkølede kondensatorer og tegner sig for under 1 % af den samlede kinesiske import i UP. Det kan dog midlertidigt konkluderes, at brugernes meget begrænsede samarbejdsvilje tyder på, at indvirkningen på brugerindustriens rentabilitet og økonomiske situation er ret begrænset.
(125)
Det fremgår af denne brugers spørgeskemabesvarelse, at virksomheden ikke vil blive hårdt ramt af antidumpingforanstaltninger, selv ikke for så vidt angår dens afdeling, der bruger rør af rustfrit stål. Hvis man sammenligner værdien af importen af den pågældende vare med omsætningen i den afdeling, som bruger importerede varer, kan virkningen betragtes som ubetydelig.
(126)
Ud fra oplysningerne om denne bruger kan det imidlertid ikke udelukkes, at visse brugervirksomheder, der anvender betydelige mængder rør af rustfrit stål importeret fra Kina, kunne blive negativt påvirket af antidumpingforanstaltninger.
(127)
Ud fra de oplysninger, som den eneste samarbejdsvillige bruger fremkom med, er det umuligt at beregne den samlede beskæftigelse for hele brugerindustrien i EU, i betragtning af dens begrænsede repræsentativitet og den store spredning i anvendelserne.
(128)
Det bør også bemærkes, at foranstaltningernes niveau sandsynligvis ikke vil forhindre kinesisk import i fortsat at forsyne EU-markedet, omend til forhøjede ikke-skadevoldende priser. Endvidere bevirker EU-erhvervsgrenens uudnyttede produktionskapacitet samt de alternative importkilder fra en række andre tredjelande, at der ikke er nogen risiko for forsyningssikkerheden for rør af rustfrit stål på EU-markedet.
(129)
Desuden er EU-erhvervsgrenen trods sine nylige vanskeligheder fortsat den største leverandør til brugerindustrien i EU. Uden indførelse af foranstaltninger og i tilfælde af en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation ville EU-erhvervsgrenens eksistens blive truet, hvilket ville medføre en risiko for forsyningssikkerheden også for brugerne i EU.
(130)
Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne, lader den positive virkning på EU-erhvervsgrenen alt i alt til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper. Derfor konkluderes det midlertidigt, at antidumpingtolden ikke er i strid med Unionens interesser.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(131)
Det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for visse brugere, men de vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører.
(132)
Det konkluderes midlertidigt på grundlag af ovenstående, at der alt taget i betragtning ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(133)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina for at forhindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(134)
De midlertidige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe virkningerne af dumping uden at overstige den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.
(135)
EU-erhvervsgrenen har gjort gældende, at der ved fastsættelsen af skadestærsklen bør anvendes en målfortjeneste på 12 %. Det fremgår imidlertid ikke indtil videre, at denne rentabilitet kan opnås i en normal markedssituation. End ikke i det ekstraordinære år 2007 kunne EU-erhvervsgrenen opnå så høje rentabilitetsniveauer. Ud fra de oplysninger, der blev indsamlet i løbet af undersøgelsen, betragtes en fortjeneste på 5 % midlertidigt som passende for at fastsætte skadestærsklen.
(136)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris.
(137)
Følgende skadestærskler er på dette grundlag midlertidigt blevet fastsat:
Virksomhed/virksomheder
Skadestærskel
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Virksomheder opført i bilag I
56,6 %
Alle andre virksomheder
71,5 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(138)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er skadesmargenen.
(139)
I betragtning af den udbredte samarbejdsvilje blandt kinesiske eksporterende producenter fastsættes satsen for alle andre virksomheder til satsen for den samarbejdsvillige virksomhed i stikprøven med den højeste sats. For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder. På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Virksomhed/virksomheder
Midlertidig told
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Virksomheder opført i bilag I
56,6 %
Alle andre virksomheder
71,5 %
(140)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet af disse satser, men er underlagt tolden for "alle andre virksomheder".
(141)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(142)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(143)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål, undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (Taric-kode 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 og 7304900091), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed/virksomheder
Midlertidig told
TARIC-tillægskode
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Virksomheder opført i bilag I
56,6 %
B121
Alle andre virksomheder
71,5 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 627/2011,
annettu 27 päivänä kesäkuuta 2011,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä syyskuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’etukomitea’, teki 16 päivänä elokuuta 2010 valituksen sellaisten unionin kahden tuottajaryhmän, jäljempänä ’valituksen tekijät’, puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli yli 50 prosenttia ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien koko tuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta aineellisesta vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn vireille panemiseksi.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan edustajille sekä tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille ja niiden järjestöille. Komissio ilmoitti myös tuottajille Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, koska sitä harkittiin mahdolliseksi vertailumaaksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, etuyhteydettömiä tuojia ja unionin tuottajia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjaksolta (1 päivän heinäkuuta 2009 ja 30 päivän kesäkuuta 2010 väliseltä ajalta). Lisäksi kuultiin Kiinan viranomaisia.
a) Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(6)
Ilmoittautuneista 31 kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan mahdolliseen edustavaan vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen sisältyi kolme yritystä (yritysryhmää), joiden osuus oli 25 prosenttia Eurostatin tutkimusajanjaksolla rekisteröimästä kokonaistuonnista ja yli 38 prosenttia yhteistyössä toimineiden viejien kokonaisvientimäärästä tutkimusajanjaksolla. Asianomaisia osapuolia ja Kiinan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet ehdotettua otosta.
b) Unionin tuottajia koskeva otanta
(7)
Niistä 21:stä unionin tuottajasta, joihin komissio otti yhteyttä, 11 toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näiltä yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kaksi ryhmää, jotka edustivat viittä unionin tuottajaa. Otos valittiin myynti- ja tuotantomäärien perusteella. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus oli 48 prosenttia kaikkien unionin tuottajien kokonaismyynnistä EU:ssa ja 80 prosenttia niistä tuottajista, jotka ilmoittautuivat.
(8)
Niistä 62:sta etuyhteydettömästä tuojayrityksestä, joihin komissio otti yhteyttä, vain viisi vastasi otantaa koskeviin kysymyksiin annetussa määräajassa. Sen vuoksi katsottiin, että otanta ei ollut tarpeen, ja kaikille näille yrityksille lähetettiin kyselylomake. Loppujen lopuksi vain kaksi tuojaa vastasi kyselyyn ja toimi tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä.
c) Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkistaminen
(9)
Jotta otokseen valitut Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Kaikki vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, etteivät ne tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.
(10)
Kolme yritystä (yritysryhmää) pyysi yksilöllistä tarkastelua. Näiden pyyntöjen tarkastelua ei pystytty tekemään alustavassa vaiheessa aikarajoitusten vuoksi. Päätös siitä, myönnetäänkö näistä yrityksistä joillekin yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn loppuvaiheessa.
(11)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otokseen valituille unionin tuottajille.
(12)
Kyselylomakevastaukset saatiin otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kahdelta etuyhteydettömältä unionin tuojalta ja yhdeltä käyttäjältä.
(13)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelun tai yksilöllisen kohtelun analysointia sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarvitsemansa tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Saksa;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Saksa;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Espanja.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Tutkimusajanjakso
(14)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2009 ja 30 päivän kesäkuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2006 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(15)
Vireillepanoilmoituksessa kuvattu tarkasteltavana oleva tuote sisältää tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 luokiteltavat tietyt ruostumattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, muut kuin ne, joissa on liitos- ja muita osia, jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Tähän sisältyvät muokkaamattomat ainesputket, kuumamuokatut tuotteet ja kylmämuokatut tuotteet.
(16)
Tuotantoprosessissa käytetään yleensä raaka-aineena ruostumattomasta teräksestä valmistettuja sylintereitä (”billettejä”). Ensimmäisessä tuotantovaiheessa tuotetaan muokkaamaton ainesputki käyttämällä joko pursotusta tai kuumalävistysprosessia. Tämän jälkeen ainesputki voidaan ensin käsitellä kuumamuokkauksella, josta saadaan kuumamuokattu putki, minkä jälkeen se jatkokäsitellään kylmämuokkauksella (pilger-menetelmällä), tai kylmävedolla, josta saadaan kylmämuokattu putki. Kaikilla tuotelajeilla (ainesputkilla sekä kuumamuokatuilla ja kylmämuokatuilla putkilla) on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset.
(17)
Ruostumattomasta teräksestä valmistettuja saumattomia putkia käytetään pääasiassa seuraavilla teollisuudenaloilla: kemian- ja petrokemianteollisuus, lannoitetuotanto, sähkövoiman tuottaminen, maa- ja vesirakennus, rakennusala, farmakologia ja lääketieteellinen teknologia, bioteknologia, vedenkäsittely ja jätteenpoltto, öljyn ja kaasun etsintä ja tuotanto, hiilen ja kaasun käsittely sekä elintarvikkeiden jalostus.
(18)
Yksi unionin tuottaja, joka jatkokäsittelee ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia, väitti, että jos toimenpiteitä otetaan käyttöön, CN-koodi 7304 49 10 olisi jätettävä toimenpiteiden ulkopuolelle, koska se kattaa muokkaamattomat ainesputket, joita käytetään vain jatkokäsittelyä varten. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että sekä unionin että kiinalaiset tavarantoimittajat ilmoittivat tälle unionin tuottajalle myydyt tuotteet joko kuumamuokattuina tai kylmämuokattuina tuotteina.
(19)
Näiden tuotteiden ilmoittaminen ryhmään ”valmistamattomat, suorat ja seinämiltään tasapaksuiset, ainoastaan sellaisten putkien valmistukseen tarkoitetut, joilla on erilainen poikkileikkaus ja eri seinämän paksuus” koskee tuotteita, joilla ei välttämättä ole erilaiset fyysiset ominaisuudet vaan vain erilainen käyttötarkoitus. Näin ollen pääteltiin alustavasti, ettei ole syytä jättää muokkaamattomia ainesputkia tuotteen määritelmän ulkopuolelle.
2. Samankaltainen tuote
(20)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä tietyillä Kiinan kotimarkkinoilla myydyillä ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla saumattomilla putkilla ja tietyillä unionin tuotannonalan unionissa myymillä ruostumattomasta teräksestä valmistetuilla saumattomilla putkilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(21)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(22)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1.
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa
2.
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan
3.
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole
4.
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden
5.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(23)
Tässä tutkimuksessa kaikki otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa (tuottajaryhmää) hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.
(24)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että mikään otokseen valituista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista (tuottajaryhmistä) ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi, minkä vuoksi niille ei voida myöntää markkinatalouskohtelua.
(25)
Mikään yrityksistä ei täyttänyt vaatimusta 1, koska valtio puuttui tärkeimpien raaka-aineiden (erityisesti ruostumattomasta teräksestä valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen) hankintaa koskeviin päätöksiin. Näiden raaka-aineiden osuus on yli 50 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen (ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien) tuotantokustannuksista. Näin ollen kyseiset raaka-aineet ovat selvästi tärkein tuotantopanos tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa.
(26)
Kiinan valtiolla on ratkaiseva asema ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien raaka-ainehintojen asettamisessa, ja se puuttuu markkinoiden toimintaan jatkuvasti seuraavin välinein: vientivero ja alv-hyvityksen poistaminen. Ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tärkeimpiin raaka-aineisiin on sovellettu 15 prosentin vientiveroa 1 päivästä tammikuuta 2008. Lisäksi valtio ei myönnä alv-hyvitystä näiden raaka-aineiden viennistä.
(27)
Otokseen valitut yritykset hankkivat ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuotantoon käytetyt tärkeimmät raaka-aineet Kiinan kotimarkkinoilta. Tutkimuksessa vahvistettiin, että raaka-aineiden hinnat Kiinan markkinoilla ovat keskimäärin - ja teräslaadusta riippuen - noin 30 prosenttia alemmat kuin hinnat maailmanmarkkinoilla (Yhdysvalloissa tai EU:ssa).
(28)
Koska Kiinan on tuotava pääosa rautamalmistaan kansainvälisillä markkinahinnoilla, on selvää, että se ei hyödy mistään luontaisesta suhteellisesta edusta, joka selittäisi nämä tärkeimpien raaka-aineiden alhaiset hinnat Kiinan kotimarkkinoilla. Myös erilaiset tutkimukset osoittavat, että valtio on puuttunut merkittävästi sektorin toimintaan useiden vuosien ajan. (3) Kyseisten raporttien mukaan Kiinan valtio on yksilöinyt 14 avainalaa ja seitsemän pilarialaa. Erityisteräksen tärkeimmät käyttäjät jalostusketjun loppupäässä kuuluvat Kiinan valtion teollisuuspolitiikkansa kautta tukemiin seitsemään pilarialaan. (4) Vientiverojen ja osittaisen alv-hyvityksen negatiivinen vaikutus tuotiin esiin myös WTO:n kauppapoliittisissa maatutkinnoissa, jotka koskivat Kiinan kauppapolitiikkaa ja -käytäntöjä. (5)
(29)
Kuten WTO:n kauppapoliittisissa maatutkinnoissa todettiin, vientiverot ja alv-hyvitykset ovat poliittisia välineitä, joiden käyttö vähentää kyseisten raaka-aineiden vientimääriä, ohjaa tarvikkeita kotimarkkinoille ja johtaa kyseisten tuotteiden kotimarkkinahintojen alentamispaineeseen. (6) Tässäkin tutkimuksessa vahvistettiin, että kotimarkkinahintojen ja maailmanmarkkinahintojen välillä oli merkittävä ero. Tällainen ero tarkoittaa implisiittistä apua kotimaisille jalostusketjun loppupään tuotannonaloille ja antaa niille kilpailuedun. Tätä väitettä vahvistaa vielä se, että tarkasteltavana olevan tuotteen (ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien) viennistä ei peritä vientiveroa, ja siihen myönnetään lisäksi alv-hyvitys.
(30)
Tässä tutkimuksessa vahvistettiin vientiverojen ja alv-hyvitysten erilainen soveltaminen jalostusketjun alkupään ja loppupään tuotannonaloihin ja osoitettiin siten valtion puuttuminen toimintaan, mikä voidaan päätellä ruostumattomasta teräksestä valmistettujen raaka-aineiden (erityisesti ruostumattomasta teräksestä valmistettujen billettien, valanteiden ja pyöreiden tankojen) merkittävistä hintaeroista Kiinan markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla.
(31)
Kun otetaan huomioon Kiinan kotimarkkinoiden ja maailmanmarkkinoiden välinen hintaero, jos valtio ei puuttuisi toimintaan, edellä mainittujen raaka-aineiden kotimaiset tuottajat olisivat halukkaita viemään tuotteitaan korkeampien hintojen markkinoille, joilta ne voisivat saavuttaa suuremmat voitot. Kiinan tullitilastot vahvistavatkin, että ruostumattomasta teräksestä valmistettuja billettejä ei viedä käytännössä lainkaan Kiinasta muualle maailmaan. Vuonna 2009 ruostumattomasta teräksestä valmistettujen valanteiden ja muun alkumuodossa olevan ruostumattoman teräksen vienti oli alle 2 tonnia ja vuonna 2010 alle 5 tonnia. Tämä on lisäosoitus valtion puuttumisesta raaka-ainemarkkinoiden toimintaan.
(32)
Kiinan käytäntöjen katsottiin olevan taustatekijänä valtion puuttumisessa raaka-aineita koskeviin yritysten päätöksiin. Nykyinen Kiinan järjestelmä, jossa raaka-aineiden viennillä on korkeat vientitullit eikä alv-hyvityksiä, onkin johtanut tilanteeseen, jossa Kiinan raaka-aineiden hinnat ovat tulosta valtion puuttumisesta asiaan ja joka kaikella todennäköisyydellä tarjoaa jatkossakin tukea ruostumattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien kiinalaisille tuottajille.
(33)
Lisäksi vaatimuksen 1 osalta yksi yrityksistä ei sisällyttänyt otantaa koskevaan kyselyyn eikä markkinatalouskohtelua koskevaan pyyntöön tietoja kahdesta etuyhteydessä olevasta raaka-ainetoimittajasta. Yritys väitti, että kyseiset tavarantoimittajat toimittavat vain pieniä määriä, minkä vuoksi sillä, että niitä ei ilmoitettu, ei voi olla eikä olekaan mitään merkittävää vaikutusta tutkimuksen lopputulokseen. On huomattava, että komission on saatava täydellinen kuva kaikista ryhmään kuuluvista yrityksistä, jotka osallistuvat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon tai myyntiin, riippumatta yritysten koosta tai niiden myyntimääristä. Lisäksi on huomattava, että raaka-aineiden toimitukset ovat melko hajanaisia ja jakautuneet usean pienen toimittajan kesken. Pääteltiin, että yritys ei - ottamatta huomioon edellä kuvattua pääpanosten vääristymistä - onnistunut osoittamaan, että sen liiketoimintapäätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan ja että kustannukset heijastivat markkina-arvoa.
(34)
Vaatimuksen 1 lisäksi jotkin yritykset eivät myöskään onnistuneet osoittamaan, että ne täyttivät vaatimukset 2 ja 3. Kaksi yritystä ei pystynyt osoittamaan, että niillä oli yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena ja kansainvälisten kirjanpitonormien mukainen. Yhden yrityksen osalta kirjanpidossa olevia epäselvyyksiä ei tuotu esiin tilintarkastajan raportissa. Toinen yritys ei pystynyt esittämään tilinpäätöksiä joiltakin toimintavuosilta.
(35)
Yksi yritys sai vielä lainoja valtion omistamista pankeista edullisilla koroilla, jotka olivat merkittävästi markkinakorkoja alemmat. Tämä osoittaa, että tuotantokustannuksiin ja rahoitustilanteeseen kohdistui merkittäviä vääristymiä, jotka johtuivat aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä.
(36)
Markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatiin huomautuksia unionin tuotannonalalta ja kolmelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta (tuottajaryhmältä).
(37)
Yksi yritys väitti, että komission päätökseen markkinatalouskohtelun hylkäämisestä vaikutti vääristävästi polkumyyntimarginaalin laskeminen. On muistettava, että markkinatalouskohtelun määrittäminen tehdään ennen polkumyyntilaskelmia ja kaikki tarkistukset, joita tehtiin, liittyivät yksinomaan markkinatalouskohtelupäätökseen liittyviin tietoihin. Väite on näin ollen perusteeton.
(38)
Yksi yritys väitti, että sitä ei pyydetty toimittamaan markkinatalouskohtelua koskevia pyyntöjä etuyhteydessä olevien raaka-ainetoimittajien osalta. Tämä väite on hylättävä. Vireillepanoilmoituksessa ilmoitetaan selvästi, että komissiolle on toimitettava kaikkien tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin (vienti- ja/tai kotimarkkinoille) osallistuvien etuyhteydessä olevien yritysten nimet ja tarkka kuvaus niiden toiminnasta.
(39)
Lisäksi kyseinen yritys väitti, että raaka-ainemarkkinoiden vääristymät eivät olleet merkittäviä, koska 17,5 prosenttia raaka-aineesta tuodaan etuyhteydettömiltä kansainvälisiltä tavarantoimittajilta ja loput ostetaan pääasiassa etuyhteydessä olevilta yrityksiltä. Komission käytössä olevat tiedot osoittavat, että noin 30 prosenttia raaka-aineesta ostetaan paikallisesti ja loput tuodaan pääasiassa etuyhteydessä olevilta tavarantoimittajilta. On huomattava, että etuyhteydessä olevien tavarantoimittajien siirtohintoja ei yleensä pidetä luotettavina tietoina. Yrityksen riippumattomilta toimittajilta ostaman raaka-aineen hinnat ovat yleisesti merkittävästi alemmat kuin hinnat EU:ssa tai Yhdysvalloissa, kuten muidenkin tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Näin ollen väite hylättiin.
(40)
Yksi yritys kiisti komission laskelmat Kiinan kotimarkkinoiden ja maailmanmarkkinoiden raaka-aineiden hintaeroista. Tarkistuksen jälkeen komissio vahvisti laskelmansa. Yritys ei ottanut huomioon metalliseosten lisämaksuja, joita Yhdysvaltojen ja EU:n toimittajat soveltavat. Näin ollen väite oli hylättävä.
(41)
Yksi yritys väitti lisäksi, että tuloveroilmoituksen ja tilinpäätöksen väliset eroavaisuudet olivat normaaleja eivätkä merkittäviä, minkä vuoksi tilinpäätöksen huomautuksissa ei ollut mitään velvoitetta antaa selityksiä. Tämän vuoksi tällä ei olisi pitänyt olla vaikutusta komission tekemiin päätelmiin. On huomattava, että vuotuista voittoa koskevat eroavaisuudet olivat lähes 30 miljoonaa Kiinan juania (RMB), minkä vuoksi ne olisi pitänyt katsoa merkittäviksi ja selittää tilinpäätöksen huomautuksissa.
(42)
Yksi väite liittyi WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen sekä EU:n tukien vastaisen perusasetuksen (7) väitettyyn rikkomiseen. Yritys totesi, että jos markkinatalouskohtelu hylätään sillä perusteella, että yritykset saattavat saada tukia, tämä merkitsee viejien rankaisemisesta tuista, joita pidetään laittomina, ilman perusteita. Tämä väite on hylättävä. Markkinatalouskohtelupyyntöjä ei hylätty mahdollisten tukien perusteella vaan täsmällisin perustein, jotka on esitetty edellä olevissa johdanto-osan kappaleissa samoin kuin osapuolille toimitetuissa markkinatalouskohtelua koskevissa yksityiskohtaisissa asiakirjoissa. Markkinatalouskohtelun hylkäämisen pääsyynä olivat vääristymät, joita havaittiin raaka-ainemarkkinoilla. Lisäsi on vielä korostettava, että yritykset saivat esimerkiksi lainoja valtion omistamilta pankeilta edullisin koroin, jotka olivat merkittävästi markkinakorkoja alemmat, mikä on selvästi peräisin aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä.
(43)
Päätelmänä voidaan todeta, että mikään saaduista huomautuksista ei ollut sellainen, että se olisi muuttanut markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevia havaintoja.
2. Yksilöllinen kohtelu
(44)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan sekä
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(45)
Edellä mainitut otokseen valitut kolme yritystä (yritysryhmää), joilta evättiin markkinatalouskohtelu, hakivat myös yksilöllistä kohtelua. Alustavasti havaittiin, että nämä otokseen valitut kolme yritystä (yritysryhmää) täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan edellytykset ja niille voitiin näin ollen myöntää yksilöllinen kohtelu.
3. Normaaliarvo
a) Vertailumaa
(46)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä kotimarkkinahintojen tai vertailumaan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(47)
Vireillepanoilmoituksessa komissio ehdotti Yhdysvaltoja vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle. Yksi osapuoli väitti, että Intia olisi parempi vertailumaa, koska sen kehitystaso vastaa Kiinaa. Intialaiset tuottajat eivät ilmoittaneet yhteistyöhalukkuudestaan komissiolle. Yhdysvaltoja pidettiin aluksi sopivana, koska tuonti on avointa kilpailulle (tullitariffi 0 % ja Intiassa 10 %) ja kotimarkkinoilla on melko paljon kilpailua (15-20 yhdysvaltalaista tuottajaa).
(48)
Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynti kuitenkin paljastivat, että Yhdysvallat ei sovellu vertailumaaksi. Kaikkien yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten tuottajien toiminta nojautuu perusraaka-aineiden ja valmiiden tuotteiden tuontiin EU:ssa toimivilta emoyhtiöiltä, ja niillä on Yhdysvalloissa vain vähäistä tuotantotoimintaa, pääasiassa räätälöityihin tai pikaisiin toimituksiin vastaamiseksi. Yhteistyössä toimineiden yhdysvaltalaisten tuottajien tuotantomäärä on itse asiassa vain murto-osa niiden eurooppalaisten emoyhtiöiden tuotannosta. Tärkein ero on kuitenkin se, että yhdysvaltalaisilla yhteistyössä toimineilla tuottajilla on korkeat jalostuskustannukset, jotka ilmentävät niiden erityisiä tuotanto-olosuhteita. Nämä kustannukset näkyvät korkeina kotimarkkinahintoina Yhdysvaltojen markkinoilla.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(49)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritetään markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella taikka tällaisesta maasta muihin maihin, myös EU:hun, suuntautuvan viennin hintojen perusteella. Koska normaaliarvoa ei voitu vahvistaa Yhdysvalloissa sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella edeltävässä kappaleessa mainituista syistä, tutkittiin toisen menetelmän käyttöä. Jäljempänä esitetyistä syistä tämäkään menetelmä ei ollut sopiva tässä tapauksessa. Yhdysvaltojen kotimarkkinamyyntihintojen tavoin myös Yhdysvaltojen vientihinnat ovat vääristyneet korkeiden tuotantokustannusten vuoksi ja siksi, että vientimäärät ovat vähäiset (alle 2 % Kiinan viennistä EU:hun). Vaikuttaisi myös siltä, että osa tästä viennistä suuntautuu etuyhteydessä oleviin yrityksiin eikä näin ollen ole luotettavaa normaaliarvon määrittämistä varten.
(50)
Vaihtoehtona edellä mainituille kahdelle menetelmälle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädetään, että normaaliarvo voidaan määrittää millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. Tätä menetelmää on alustavasti käytetty tässä tapauksessa, koska tutkimuksessa vahvistettiin tässä vaiheessa, että Yhdysvallat ei ole sopiva vertailumaa.
(51)
Niiden tuotelajien osalta, joita otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat (tuottajaryhmät) veivät mutta joita otokseen valitut unionin tuottajat eivät myyneet, komissio käytti alustavasti tuotelajeja eniten muistuttavista samankaltaisista tuotteista, joilla on sama halkaisija, teräslaatu ja tuotelaji (esim. kylmä- tai kuumavedetyt), tosiasiallisesti unionissa maksettua tai maksettavaa hintaa, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
4. Vientihinta
(52)
Kaikissa tapauksissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
5. Vertailu
(53)
Polkumyyntimarginaalit määritettiin vertailemalla otokseen valittujen viejien yksittäisiä noudettuna lähettäjältä -vientihintoja otokseen valittujen unionin tuottajien kotimaan myyntihintoihin, jotka vahvistettiin 50 kappaleessa.
(54)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin erityisesti välillisistä veroista, merirahdista ja vakuutuksesta, rahdista viejämaassa, takuukustannuksista, palkkioista, luottokustannuksista, pankkimaksuista, kaupan portaan eroista ja laadusta (ks. 70 kappale).
6. Polkumyyntimarginaalit
(55)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistiin prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
a) Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu
(56)
Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti otokseen valituille yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, vahvistettiin polkumyyntimarginaalit vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa, joka vahvistettiin tosiasiallisesti unionissa maksetun tai maksettavan hinnan perusteella, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla (ks. 50 ja 51 kappale), ja kunkin yrityksen tarkasteltavana olevan tuotteen painotettua keskimääräistä vientihintaa unioniin (ks. edellä).
(57)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina cif-hinnoista unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:
Otokseen valitut yritykset
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) Kaikki muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(58)
Polkumyyntimarginaali muille kiinalaisille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joita ei valittu otokseen, laskettiin painotettuna keskiarvona otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaaleista perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(59)
Näin saatu väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 71,1 prosenttia.
c) Kaikki muut (yhteistyöstä kieltäytyneet) vientiä harjoittavat tuottajat
(60)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso tutkimuksessa oli korkea (yhteistyössä toimineiden yritysten osuus Eurostatin kirjaamasta kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla oli noin 64 prosenttia), koko maata koskeva marginaali yhteistyöstä kieltäytyneille yrityksille määritettiin käyttämällä otokseen valituille yrityksille (yritysryhmille) vahvistettua korkeinta marginaalia.
(61)
Näin saatu väliaikainen koko maata koskeva polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 83,2 prosenttia.
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(62)
Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 21 tuottajaa unionissa. Kaikkien 21 tuottajan katsotaan muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti unionin tuotannonalan, ja sen vuoksi niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(63)
Kuten 7 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kaksi unionin tuottajien ryhmää, jotka muodostuivat viidestä unionin tuottajasta ja joiden osuus oli yli 50 prosenttia samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta. Muista yhteistyössä toimineista unionin tuottajista se yritys, joka pyysi tuotteen määritelmän supistamista (ks. 16 ja 17 kappale), ei hyväksynyt otoksen valintaa. Tuottaja kritisoi erityisesti sitä, että otokseen sisältyy vain sekä lopputuotteiden markkinoilla että lähtömateriaalimarkkinoilla toimivia yrityksiä ja vain valituksen tehneitä yrityksiä. On syytä muistaa, että kyseinen yritys ostaa lähtömateriaalia sekä Kiinasta että unionin tuotannonalalta. Tuottaja ei kuitenkaan pystynyt osoittamaan, että tällaiset kahdet eri markkinat ovat olemassa. Lisäksi kyseisen tuottajan osuus oli alle 2 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla ja kaksi yritysryhmää valittiin objektiivisin perustein (ks. 7 ja 8 kappale).
2. Unionin kulutus
(64)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan myyntimäärän perusteella unionin markkinoilla; tiedot saatiin valituksen tekijöitä edustavalta etukomitealta (ks. 2 kappale) sekä unionin markkinoille tuotuja määriä koskevista Eurostatin tiedoista. Eurostatin tietoja oli oikaistava hieman Etelä-Afrikasta ja Japanista tiettyinä kausina tulevan tuonnin osalta, koska tietoihin sisältyi joitakin tietojen virheellisestä raportoinnista johtuvia vääristymiä.
(65)
Unionin kulutus putosi voimakkaasti 35 prosentilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutus kohosi kuitenkin hieman vuosien 2006 ja 2007 välillä, oli huipussaan vuonna 2007 ja sitten laski jatkuvasti vuosittain tutkimusajanjaksoon saakka.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indeksinä
100
116
101
78
65
(66)
Tarkastelujaksolla markkinoilla oli merkittäviä vaihteluja, jotka johtuivat pääasiassa ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien kysynnän valtavista heilahteluista. Vuodelle 2007 sekä vuoden 2008 kolmelle ensimmäiselle neljännekselle olivat ominaista vankasti kukoistavat markkinat. Myöhemmin talouskriisillä oli suurta vaikutusta kysyntään. Vaikutus alkoi näkyä vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä, paheni vuonna 2009 ja jatkui vielä vuoden 2010 ensimmäisellä puoliskolla ja kohdistui näin koko tutkimusajanjaksoon. Tämä kaikki tulee selvästi näkyviin unionin kulutuksen suuntauksessa: kulutus oli huipussaan vuonna 2007, jonka jälkeen se kutistui vuosittain.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
3.1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä
(67)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärä Kiinasta unionin markkinoille kasvoi tarkastelujakson aikana. Tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujakson aikana yhteensä 14 prosenttia. Vuosien 2006 ja 2007 välillä tuonti Kiinasta lähes kaksinkertaistui mutta laski vuosittain vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, suureksi osaksi siksi, että kulutus laski (markkinaosuus pysyi vakaana vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä; ks. 68 kappale).
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta (määrät)
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tonnia)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indeksinä
100
194
182
123
114
3.2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus
(68)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus lähes kaksinkertaistui tarkastelujaksolla: se kasvoi 76 prosenttia (7,9 prosenttiyksikköä). Markkinaosuuden kasvu tapahtui pääasiassa vuosien 2006 ja 2007 välillä ja pysytteli tämän jälkeen korkealla tasolla.
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta (markkinaosuus)
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indeksinä
100
167
180
158
176
3.3. Hinnat
a) Hintojen kehitys
(69)
Seuraavassa taulukossa esitetään Eurostatin tietojen perusteella Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta Euroopan unionin rajalla tullaamattomana. Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kasvoivat tarkastelujaksolla vuoteen 2008 asti, minkä jälkeen ne laskivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 4
Tuonti Kiinasta (hinnat)
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen hinta (euroa/ tonni)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indeksinä
100
118
126
100
91
b) Hintojen alittavuus
(70)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihintoja unionissa vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Tätä varten otokseen valittujen unionin tuottajien hintoja etuyhteydettömille asiakkaille vertailtiin otokseen valittujen asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa markkinoilla havaitun tuotteen laadun, kaupan portaan erojen ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(71)
Vertailusta kävi ilmi, että Kiinasta peräisin olevia tarkasteltavana olevia tuontituotteita myytiin tutkimusajanjakson aikana unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 21-32 prosentilla (ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista).
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1. Alustavat huomiot
(72)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. Seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät myynti- ja markkinaosuustietojen osalta kaikkiin unionin tuottajiin ja muiden indikaattorien osalta otokseen valittuihin unionin tuottajiin. Koska otos koostuu vain kahdesta tuottajien ryhmästä, otokseen valittuihin tuottajiin perustuvat indikaattorit esitetään indeksoituina indikaattoreiden suuntauksen osoittamiseksi, koska jäljempänä olevissa taulukoissa ei luottamuksellisuussyistä voitu esittää aggregoituja tietoja.
4.2. Tuotanto
(73)
Unionin tuotantomäärät kasvoivat vuosien 2006 ja 2008 välillä mutta putosivat sitten jyrkästi vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Tuotannon merkittävä lasku aiheutui sekä markkinoiden supistumisesta että polkumyynnillä tulevan tuonnin kasvavasta paineesta.
Taulukko 5
Tuotanto
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (indeksinä)
100
107
121
84
66
4.3. Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(74)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujakson ajan. Kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski 35 prosentilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Tutkimusajanjaksolla kapasiteetin käyttöaste putosi vähän yli puoleen vuonna 2008 saavutetusta tasosta.
Taulukko 6
Tuotantokapasiteetti
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kapasiteetti (indeksinä)
100
98
101
102
101
Kapasiteetin käyttöaste (indeksinä)
100
109
120
82
65
4.4. Varastot
(75)
Jäljempänä olevasta taulukosta näkyy, että loppuvarastot kasvoivat ensin vuoteen 2008 asti, kun unionin tuotanto oli huipussaan, mutta alkoivat sitten pienentyä, kun tuotantotoiminta väheni.
Taulukko 7
Varastot
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Varastot (indeksinä)
100
124
168
138
118
4.5. Unionin myyntimäärät (unionin koko tuotannonala)
(76)
Kaikkien unionin tuottajien myyntimäärä EU:n markkinoilla väheni kokonaisuudessaan 39 prosenttia, kun taas kiinalainen vienti lisääntyi 14 prosenttia samaan aikaan, kuten 68 kappaleessa todetaan. Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionissa kehittyi seuraavasti:
Taulukko 8
Unionin myyntimäärä
Kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Unionin myynti (tonnia)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indeksinä
100
110
96
76
61
4.6. Markkinaosuus (unionin koko tuotannonala)
(77)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 3,4 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2007 välillä ja pysytteli kohtalaisen vakaana tarkastelujakson loppuajan; vuonna 2009 havaittiin pieni väliaikainen kohoaminen. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni yhteensä 3,6 prosenttiyksikköä, ja kuten taulukosta 3 käy ilmi, Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus melkein kaksinkertaistui tarkastelujaksolla.
Taulukko 9
Unionin markkinaosuus
Kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indeksinä
100
95
95
98
94
4.7. Myyntihinnat
(78)
Jäljempänä olevasta taulukosta näkyy keskimääräisten myyntihintojen osalta, että vuonna 2007 unionin tuotannonala nosti myyntihintojaan ja sitten asteittain alensi niitä vuosittain tutkimusajanjaksolle asti, jolloin hintatasot olivat alle vuoden 2006 tasojen. Myyntihintojen kehitys ja suuri vaihtelu johtuivat osittain raaka-ainekustannusten suuresta vaihtelusta.
Taulukko 10
Unionin myynti (keskimääräiset hinnat)
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen hinta tonnia kohti (indeksinä)
100
135
126
100
92
4.8. Työllisyys
(79)
Työllisyystaso noudatteli pääasiassa tuotantomäärien kehitystä (ks. taulukko 5), mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pyrki järkeistämään valmistuskustannuksia tarpeen mukaan. Unionin tuotannonala yritti mukauttaa työvoimaansa heikkeneviin markkinaolosuhteisiin vähentämällä työtunteja pikemminkin kuin vähentämällä työvoiman määrää. Sen vuoksi jäljempänä olevassa taulukossa esitetään työllisyystaso kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuna (FTE). Unionin tuottajien FTE-työllisyys kohosi 11 prosenttiyksikköä vuosien 2006 ja 2008 välillä, minkä jälkeen se laski 19 prosenttiyksikköä vuodesta 2008 tutkimusajanjaksolle. Kokonaisuudessaan kokoaikaisiksi muutettujen työntekijöiden määrä laski 8 prosenttia tarkastelujaksolla.
Taulukko 11
Työllisyys
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Työntekijät kokoaikaiseksi muutettuna (indeksinä)
100
106
111
95
92
4.9. Tuottavuus
(80)
Unionin tuotannonalan edellä esitetyistä pyrkimyksistä huolimatta unionin tuottajien tuotos FTE:tä kohti putosi huomattavasti, kokonaisuudessaan 29 prosenttia. Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vakavat vaikutukset kaudella, jolloin markkinoiden kysyntä romahti, estivät unionin tuotannonalaa pitämästä yllä tuottavuustasoaan.
Taulukko 12
Tuottavuus
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä/FTE (indeksinä)
100
102
109
88
71
4.10. Työvoimakustannukset
(81)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi hallitsemaan työvoimakustannuksia. Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että keskimääräiset vuotuiset työvoimakustannukset kasvoivat hieman vuosina 2007 ja 2008 mutta laskivat vuonna 2009 ja tutkimusajanjakson aikana. Koko jakson aikana yksikkötyövoimakustannukset laskivat 2 prosenttia. Lasku olisi ollut jyrkempi, jos erorahoja ei olisi otettu huomioon.
Taulukko 13
Työvoimakustannukset
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset/työntekijä (indeksinä)
100
103
109
100
98
4.11. Kannattavuus ja investointien tuotto
(82)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä EU:n markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus kehittyi seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 14
Kannattavuus ja investointien tuotto
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Nettotuotto (indeksinä)
100
202
89
- 147
- 188
Investointien tuotto (indeksinä)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, unionin tuotannonalan kannattavuus oli huipussaan vuonna 2007 epätavallisten markkinaedellytysten vuoksi, joista kaikki markkinatoimijat hyötyivät. Keskimääräinen kannattavuus heikkeni merkittävästi vuodesta 2007 lähtien, ja voitot kääntyivät merkittäviksi tappioiksi vuonna 2009 ja tutkimusajanjaksolla.
(84)
Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) näyttää noudattaneen kannattavuuden kehitystä.
4.12. Kassavirta ja pääoman saanti
(85)
Toiminnan nettokassavirta kehittyi seuraavasti (koska summa oli negatiivinen vuonna 2006, tässä taulukossa pidettiin vuotta 2007 poikkeuksellisesti viitevuotena kassavirran kehityksen kuvaamisessa):
Taulukko 15
Kassavirta
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kassavirta (indeksinä)
negatiivinen
100
685
175
53
(86)
Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että unionin tuotannonalan kassavirta oli huipussaan vuonna 2008, minkä jälkeen se laski tarkastelujakson loppuun asti ja oli melko alhaisella tasolla tutkimusajanjaksolla.
4.13. Investoinnit
(87)
Otokseen valittujen unionin tuottajien investoinnit kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 16
Investoinnit
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (indeksinä)
100
192
406
286
183
(88)
Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, unionin tuottajat päättivät tehdä edelleen investointeja huolimatta heikosta taloudellisesta tilanteestaan vuonna 2009 ja tutkimusajanjaksolla. Tähän on syynä se, että i) tämän tyyppinen tuotannonala edellyttää normaalisti monivuotisia investointeja, jotka on tehtävä markkinatilanteesta riippumatta, ja ii) tiheät koneiden päivitykset ovat alalla edellytys, jotta voidaan tuottaa suuria määriä korkealaatuisia tuotteita (kun pyritään säilyttämään kilpailukyky muihin valmistajiin nähden).
4.14. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(89)
Kiinasta tulevan tuonnin polkumyyntimarginaalit ovat erittäin korkeat kuten johdanto-osan 57 kappaleessa todettiin. Kun otetaan huomioon polkumyyntituonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, polkumyyntimarginaalien vaikutusta voidaan pitää merkittävänä.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(90)
Vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla. Tämä oli erityisen merkittävää kannattavuutta, tuotantomäärää, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevien indikaattoreiden osalta, jotka kaikki osoittivat selvästi heikkenevää suuntausta.
(91)
Samaan aikaan Kiinasta tuotujen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat jopa 32 prosentilla tutkimusajanjaksolla (ks. 71 kappale).
(92)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(93)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(94)
Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 14 prosenttia markkinoilla, jotka supistuivat 35 prosentilla, mikä johti markkinaosuuden kasvuun 76 prosentilla eli 10,5 prosentista 18,4 prosenttiin unionin markkinoista.
(95)
Kiinasta polkumyynnillä tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan unionin tuotannonalan useimpien vahinkoindikaattoreiden laskusuuntauksen kanssa. Unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 3,6 prosenttiyksikköä ja sen myyntihinnat laskivat 8 prosenttia alhaiseen hintaan myydyn polkumyyntituonnin unionin markkinoilla aiheuttaman hintapaineen johdosta. Merkittävä hinnan alittavuus esti unionin tuotannonalaa siirtämästä lisääntyneitä tuotantokustannuksia myyntihintoihin riittävällä tavalla, mikä johti negatiiviseen kannattavuuteen tutkimusajanjaksolla.
(96)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta alhaiseen hintaan tuleva polkumyyntituonti, joka suuntautui unionin markkinoille suurina ja jatkuvasti kasvavina määrinä ja joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat koko tarkastelujaksolla, aiheuttaa merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1. Tuonti muista kolmansista maista
(97)
Tarkastelujaksolla muista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia oli vähän. Muista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin koko markkinaosuus laski 4,3 prosenttiyksiköllä eli 26,8 prosentista 22,5 prosenttiin.
(98)
Seuraavaksi suurimmat tuontilähteet tutkimusajanjaksolla olivat Japani ja Ukraina. Niiden molempien markkinaosuus oli 5,2 prosenttia. Intian markkinaosuus oli 3,0 prosenttia ja Yhdysvalloista tulevan tuonnin markkinaosuus 2,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Seuraavasta taulukosta näkyy neljän Kiinan jälkeen suurimman tuojamaan tuontimäärien, hintojen ja markkinaosuuksien sekä kaikkien muiden kolmansien maiden tuonnin kehitys (kaikki tiedot on saatu Eurostatista). Kuten jo 64 kappaleessa mainittiin, Japanista tulevaa tuontia koskevat Eurostatin tiedot edellyttivät pieniä mukautuksia, jotta voitiin sulkea pois virheellisestä raportoinnista johtuvat vääristymät.
Taulukko 17
Tuonti muista maista
Maa
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Japani
Määrä (tonnia)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Markkinaosuus (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukraina
Määrä (tonnia)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Markkinaosuus (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Intia
Määrä (tonnia)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Markkinaosuus (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
Yhdysvallat
Määrä (tonnia)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Markkinaosuus (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Muut maat
Määrä (tonnia)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Markkinaosuus (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta
Määrä (tonnia)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Markkinaosuus (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, Japanin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla hieman, 0,8 prosenttiyksiköllä eli 4,4 prosentista 5,2 prosenttiin. Japanista tulevan tuonnin hinnat vaikuttavat kuitenkin olevan enemmän verrattavissa unionin hintoihin kuin Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin. Mikä tärkeintä, tutkimusajanjaksolla Japanista tulevan tuonnin hinnat olivat merkittävästi korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat.
(100)
Tuonti Yhdysvalloista tapahtui huomattavasti unionin tuotannonalan hintoja korkeammilla hinnoilla tarkastelujaksolla (vuotta 2007 lukuun ottamatta). Ukrainasta ja Intiasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat yleisesti alemmat kuin unionin hinnat, mutta molemmilla oli suhteellisen vakaa markkinaosuus unionin markkinoilla: Ukrainan markkinaosuus pieneni 5,9 prosentista 5,2 prosenttiin ja Intian kasvoi 2,8 prosentista 3,0 prosenttiin tarkastelujaksolla.
(101)
Päätelmänä voidaan todeta, että kaikista kolmansista maista Kiinaa lukuun ottamatta tulevan tuonnin markkinaosuus laski 4,3 prosenttiyksikköä (26,8 %:sta 22,5 %:iin) tarkastelujaksolla. Kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat 34 prosenttia tarkastelujaksolla (5 586 eurosta/tonni 7 484 euroon/tonni); tässä on selvä ero Kiinan jo valmiiksi alhaisiin hintoihin, jotka laskivat 9 prosenttia, ja unionin keskimääräisiin hintoihin, jotka laskivat 8 prosenttia.
(102)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ei ole vaikuttanut unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneeseen vahinkoon.
3.2. Markkinavaihteluiden ja talouskriisin vaikutukset
(103)
Vuodelle 2007 ja vuoden 2008 kolmelle ensimmäiselle neljännekselle oli ominaista ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien vankasti kukoistavat markkinat, mutta talouskriisillä oli myös tähän sektoriin suuri vaikutus. Talouden taantuma alkoi vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä, jatkui läpi vuoden 2009 ja vaikutti vielä vuoden 2010 ensimmäisellä puoliskollakin eli koko tutkimusajanjakson ajan. Tämä kaikki tulee selvästi näkyviin unioni kulutuksen suuntauksessa: kulutus oli huipussaan vuonna 2007, jonka jälkeen se kutistui vuosittain (ks. taulukko 1).
(104)
Edellä esitetyllä talouden taantumasta johtuvalla kulutuksen laskulla oli eittämättä vaikutusta myös unionin tuotannonalan tilanteeseen. On kuitenkin huomattava, että tätä negatiivista vaikutusta pahensi vakavasti Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Vaikka talouden taantumaa voidaankin pitää tutkimusajanjaksolla vahinkoon vaikuttaneena tekijänä, se ei kuitenkaan voi millään tavoin vähentää niitä vahingollisia vaikutuksia, joita Kiinasta unionin markkinoille halvoin hinnoin tulevalla polkumyyntituonnilla oli. Jos tällaista vilpillistä kilpailua ei olisi tullut Kiinasta ja sen aiheuttamaa määrä- ja hintapainetta ei olisi kohdistunut unionin tuottajiin, niillä olisi ollut mahdollisuus pitää myyntihinnat ja kannattavuus suhteellisen hyväksyttävällä tasolla jopa tilanteessa, jossa kysyntä väheni.
(105)
Kiinasta polkumyynnillä tulevaa tuontia, jonka hinnat alittivat merkittävästi unionin myyntihinnat tutkimusajanjaksolla, voidaan itse asiassa pitää vieläkin vahingollisempana talouskriisin aikana, kun myyntimääriin ja -hintoihin joka tapauksessa kohdistuu painetta alhaisen kulutuksen vuoksi.
(106)
Edellä mainitut olosuhteet huomioon ottaen ei voida katsoa, että taloudellinen taantuma olisi tekijä, joka poistaisi syy-yhteyden unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin väliltä.
3.3. Unionin tuotannonalan vientitulos
(107)
Jos tarkastellaan unionin tuotannonalan vientimyynnin kehitystä, vienti laski vähemmän kuin kotimarkkinamyynti riippumatta siitä, otetaanko huomioon kaikki unionin tuottajat vaiko vain otokseen valitut tuottajat. Unionin tuotannonalan vientimyynnin määrien kehityksestä voidaan esittää seuraava suuntaus tarkastelujaksolla:
Taulukko 18
Unionin tuotannonala - vientimyynti (tonnia) etuyhteydettömille asiakkaille
Kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksinä
100
99
108
88
64
(108)
On huomattava, että unionin tuotannonalan vientimyynti supistui hitaammin kuin sen myynti unionin markkinoilla. Tämä saattaa osoittaa sitä, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin paine on erityisen voimakasta unionin markkinoilla. Kun otetaan huomioon tämä samoin kuin unionin tuotannonalan viennin merkittävä osuus kokonaismyynnistä (jatkuvasti 39-45 % tarkastelujaksolla), voidaan varmuudella sanoa, että kyse ei ole unionin tuottajien kilpailukyvyn puutteesta.
3.4. Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin kilpailukyky ja unionin tuotannonalan tuotantokustannukset
(109)
Metalliseosten hintojen suuri heilahtelu sekä yleinen kehitys markkinoiden kysynnässä saivat aikaan suuria vaihteluita tarkasteltavana olevan tuotteen valmistuksen tärkeimmän raaka-aineen kustannuksissa. Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkötuotantokustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 19
Unionin tuotannonala - tuotantokustannukset (euroa/tonni)
Otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Indeksinä
100
120
119
124
118
(110)
Kuten jo 78 kappaleessa todettiin, tärkeimpien raaka-aineiden markkinat Kiinassa ovat erittäin vääristyneet. Vääristymisen vuoksi kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla vaikuttaa olevan mahdollisuus harjoittaa tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyyntiä unionin markkinoille hinnoilla, jotka todennäköisesti eivät riipu niin paljon raaka-aineiden hinnoista, minkä tuloksena hinnat alittavat unionin markkinoiden hinnat. Toisin sanoen Kiinan raaka-ainemarkkinoiden vääristymien vuoksi ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien valmistajilla Kiinassa on kohtuutonta kilpailuetua unionin tuotannonalaan verrattuna. Nämä vääristymät ovat vaikuttaneet siihen, että kiinalaiset tuottajat ovat pystyneet pitämään Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin hintatason alhaisena.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(111)
Edellä esitetyn analyysin perusteella voidaan päätellä, että tuonti Kiinasta on kasvanut määrällisesti ja saanut huomattavan markkinaosuuden tarkastelujaksolla. Lisäksi nämä lisämäärät, jotka ovat tulleet unionin markkinoille polkumyyntihinnoilla, alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Unionin tuotannonala oli tietyn ajanjakson ajan pystynyt kompensoimaan kyseisen paineen aiheuttamat kielteiset vaikutukset poikkeuksellisen suotuisten markkinaedellytysten ansiosta vuosina 2007 ja 2008, mutta tämä ei ollut enää mahdollista talouskriisin vähennettyä huomattavasti kysyntää.
(112)
Myös muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, on tarkasteltu. Tältä osin todettiin, että kolmansista maista tuleva tuonti, talouskriisin vaikutus, unionin tuotannonalan vientitulos ja muut tekijät, mukaan luettuina Kiinan raaka-ainemarkkinoiden vääristymiin liittyvät tekijät, eivät vaikuta olevan sellaisia, että ne poistaisivat polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
(113)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
(114)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa syitä, joiden perusteella komissio voisi selvästi päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin, ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi.
(115)
Komissio lähetti kyselylomakkeen riippumattomille tuojille ja käyttäjille. Kaksi tuojaa ja yksi käyttäjä vastasivat kyselylomakkeeseen määräajassa.
1. Unionin tuotannonalan etu
(116)
Yksi unionin tuottaja vastusti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa, koska yritys hankkii muokkaamattomia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja ainesputkia osittain Kiinasta jalostaakseen ne valmiiksi putkiksi. Tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta on kuitenkin alle 2 prosenttia.
(117)
On muistettava, että vahinkoindikaattorit osoittivat yleisesti ottaen negatiivista suuntausta ja että erityisesti tuotantoon, myyntimäärään, markkinaosuuteen ja unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia.
(118)
Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, on odotettavissa, että hintojen lasku ja markkinaosuuden menetys lievenevät ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee huomattavasti.
(119)
Toisaalta jos polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, on todennäköistä, että unionin tuotannonalan markkinatilanteen ja taloudellisen tilanteen heikkeneminen jatkuu. Tällöin unionin tuotannonala menettäisi vielä lisää markkinaosuuttaan, koska se ei voi seurata Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin asettamia markkinahintoja. Todennäköisiä vaikutuksia olisivat tuotannon supistaminen edelleen ja tuotantolaitosten sulkeminen unionissa, minkä johtaisi merkittäviin työpaikkojen menetyksiin.
(120)
Kaikki edellä esitetyt tekijät huomioon ottaen päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(121)
Kuten edellä on todettu, otantaa ei sovellettu etuyhteydettömiin tuojiin, koska vain kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimi täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa toimittamalla kyselylomakevastaukset. Vain pieni osa näiden tuojien liikevaihdosta liittyi Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyyntiin.
(122)
Kyseisen kahden tuojan ilmoittama tuonti edusti kuitenkin suhteellisen pientä osaa kaikesta Kiinasta peräisin olleesta tuonnista tutkimusajanjakson aikana (huomattavasti alle 10 prosenttia). Kun otetaan huomioon korkeat marginaalit, jotka tuojat saivat tarkasteltavana olevan tuotteen jälleenmyynnistä tutkimusajanjaksolla, voidaan olettaa, että polkumyyntitullien käyttöönotto voisi johtaa alempiin voittotasoihin. Kumpikaan tuojista ei kuitenkaan esittänyt väitteitä, joiden mukaan polkumyyntitullien käyttöönotto olisi vastoin niiden etua. Koska ne molemmat lisäksi jälleenmyyvät muualta kuin Kiinasta (myös unionista) peräisin olevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia, ne saattavat yhtä hyvin päättää ryhtyä hankkimaan muilta kuin kiinalailta toimittajilta, joihin tullit eivät vaikuta.
(123)
Muut tuojat eivät toimittaneet kyselylomakevastauksia eivätkä esittäneet perusteltuja huomautuksia. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuojien etuun.
3. Käyttäjien etu
(124)
Tämän menettelyn kohteena olevia ruostumattomasta teräksestä valmistettuja saumattomia putkia käytetään monissa sovelluksissa (ks. 17 kappale). Tästä huolimatta yhteistyössä toimi vain yksi käyttäjä, joka käyttää ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia rivoitettujen jäähdyttimien ja ilmajäähdytteisten lauhduttimien valmistukseen ja jonka osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli alle 1 prosentti tutkimusajanjaksolla. Alustavasti voidaan kuitenkin päätellä, että käyttäjien erittäin vähäinen yhteistyössä toimiminen vaikuttaa osoittavan, että yleisesti ottaen vaikutus käyttäjäteollisuuden kannattavuuteen ja taloudelliseen tilanteeseen on melko vähäinen.
(125)
Tämän yhden käyttäjän kyselylomakevastausten perusteella vaikuttaa siltä, että polkumyyntitoimenpiteet eivät vaikuta vakavasti yritykseen, eikä edes sen siihen osaan, joka käyttää ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia. Kun verrataan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin arvoa tuotuja tuotteita käyttävän yrityksen osan liikevaihtoon, vaikutusta voidaan pitää merkityksettömänä.
(126)
Tämän käyttäjän tietojen perusteella ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta, että polkumyyntitoimenpiteillä voisi olla kielteistä vaikutusta tiettyihin käyttäjäyrityksiin, jotka käyttävät suurempia määriä Kiinasta tuotuja ruostumattomasta teräksestä valmistettuja putkia.
(127)
Ainoan yhteistyössä toimineen käyttäjän toimittamien tietojen perusteella on mahdotonta arvioida unionin koko käyttäjäteollisuuden kokonaistyöllisyyttä, kun otetaan huomioon yrityksen vähäinen edustavuus ja sovellusten laaja valikoima.
(128)
On myös huomattava, että toimenpiteiden taso ei todennäköisesti estä Kiinasta unionin markkinoille tulevan tuonnin jatkumista, joskin korkeammilla hinnoilla, jotka eivät aiheuta vahinkoa. Unionin tuotannonalan käyttämätön tuotantokapasiteetti sekä vaihtoehtoiset tuontimahdollisuudet useista muista kolmansista maista osoittavat lisäksi, että ruostumattomasta teräksestä valmistettujen putkien toimitusvarmuus unionin markkinoilla ei vaarannu.
(129)
Unionin tuotannonalan hiljattaisista vaikeuksista huolimatta se on edelleen suurin toimittaja unionin käyttäjäteollisuudelle. Jos unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee, ilman toimenpiteiden käyttöönottoa unionin tuotannonalan olemassaoloa vaarantuu, mikä aiheuttaisi toimitusriskejä myös unionissa toimiville käyttäjille.
(130)
Kun tarkastellaan polkumyyntitoimenpiteiden vaikutuksia kaiken kaikkiaan, positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan vaikuttavat selvästi voittavan mahdolliset negatiiviset vaikutukset muihin asianomaisiin osapuoliin. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitullit eivät ole unionin edun vastaisia.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(131)
Voidaan siis päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta polkumyynnillä tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa tilannettaan lisäämällä myyntimääriään, korottamalla myyntihintojaan ja nostamalla markkinaosuuttaan. Vaikka joitakin kielteisiä vaikutuksia ilmenisikin, kuten kustannusten kohoaminen tiettyjen käyttäjien osalta, ne eivät todennäköisesti ole yhtä merkittäviä kuin tuottajille ja niiden toimittajille odotettavissa olevat edut.
(132)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(133)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa unionin tuotannonalalle.
1. Vahingon korjaava taso
(134)
Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynti ylittämättä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsotaan, että toimenpiteillä pitäisi taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa.
(135)
Unionin tuotannonala väitti, että vahingon korjaavan tason määrittämisessä olisi käytettävä 12 prosentin voittotavoitetta. Tähänastinen näyttö ei kuitenkaan ole osoittanut, että tällainen voitto voitaisiin saavuttaa tavanomaisessa markkinatilanteessa. Unionin tuotannonala ei saavuttanut näin suurta voittoa edes poikkeuksellisena vuonna 2007. Tutkimuksessa kerättyjen tietojen perusteella katsotaan alustavasti, että 5 prosentin voitto on asianmukainen vahingon korjaavan tason määrittämiseksi.
(136)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin vähentämällä tosiasiallinen voittomarginaali noudettuna lähettäjältä -hinnasta ja lisäämällä edellä mainittu tavoitevoittomarginaali näin laskettuun kannattavuusrajaa vastaavaan hintaan.
(137)
Seuraavat vahingon korjaavat tasot on vahvistettu alustavasti:
Yritys/yritykset
Vahingon korjaava taso
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Liitteessä I luetellut yritykset
56,6 %
Kaikki muut yritykset
71,5 %
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(138)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva väliaikainen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön alimman polkumyyntimarginaalin ja vahingon korjaavan tason suuruisena alhaisimman tullin säännön mukaisesti; alhaisin tulli on kaikissa tapauksissa vahinkomarginaali.
(139)
Kun otetaan huomioon kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien korkea yhteistyötaso, kaikkia muita yrityksiä koskeva tulli on asetettu sen otokseen valitun yhteistyössä toimineen yrityksen tasolle, jolla oli korkein tulli. Liitteessä lueteltujen yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten yritysten väliaikainen tulli on asetettu otokseen valittujen yritysten painotetun keskimääräisen tullin tasolle. Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:
Yritys/yritykset
Väliaikainen tulli
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Liitteessä I luetellut yritykset
56,6 %
Kaikki muut yritykset
71,5 %
(140)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(141)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(142)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(143)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinasta peräisin olevia tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 ja ex 7304 90 00 luokiteltavia tiettyjä ruostumattomasta teräksestä valmistettuja saumattomia putkia, muita kuin niitä, joissa on liitos- ja muita osia, jotka soveltuvat kaasujen ja nesteiden johtamiseen ja joita käytetään siviili-ilma-aluksissa.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys/yritykset
Väliaikainen tulli
Taric-lisäkoodi
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Liitteessä I luetellut yritykset
56,6 %
B121
Kaikki muut yritykset
71,5 %
B999
3. Edellä olevassa 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullimääräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan yksityiskohdat niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 27 päivänä kesäkuuta 2011.