KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 478/2010
af 1. juni 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 8. september 2009 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina), Republikken Korea (Korea) og Taiwan (de pågældende lande).
(2)
Proceduren blev iværksat som følge af en klage, der blev indgivet den 27. juli 2009 af CIRFS - European Man-made Fibres Association (klageren) på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede EU-produktion af garn med høj styrke af polyestere. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt de klagende EU-producenter, andre EU-producenter, de eksporterende producenter, importører, brugere, andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt Kinas, Koreas og Taiwans repræsentanter om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, eksporterende producenter i Kina, Korea og Taiwan, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina og Korea og importører anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina og Korea, og EU-importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. juli 2008 til 30. juni 2009.
(6)
Som anført i betragtning 22 til 27, indsendte 11 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Med hensyn til Korea fremlagde fire eksporterende producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.
(7)
Kommissionen udtog ud fra oplysningerne fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter en stikprøve på tre eksporterende producenter i Kina eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder med den største eksportmængde til Unionen. Alle berørte eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder blev hørt og gav deres samtykke til udtagelsen af stikprøven.
(8)
For Koreas vedkommende fremlagde kun fire eksporterende producenter de nødvendige oplysninger for at kunne deltage i stikprøveudtagelsen. Da antallet af eksporterende producenter, som var villige til at samarbejde, var lavt, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøver.
(9)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og til de eksporterende producenter, der ønskede at modtage sådanne spørgeskemaer med henblik på at søge om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(10)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik desuden mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(11)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, da de ikke opfyldte kriteriet i grundforordningens artikel 17, stk. 1, anmodede om en individuel margen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Det var imidlertid opfattelsen, at en individuel undersøgelse af de pågældende eksporterende producenter ville have ført til yderligere kontrolbesøg på stedet og til en særlig analyse, og det ville således have været urimelig byrdefuldt og ville have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen. Derfor var den foreløbige konklusion, at de eksporterende producenters anmodning om en individuel undersøgelse ikke kunne imødekommes.
(12)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig fire EU-producenter, 10 importører og 68 brugere.
(13)
De klagende EU-producenter, yderligere en EU-producent, der støttede undersøgelsen, to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og 33 brugere indsendte besvarelser.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen:
-
Brilén SA, Barbastro, Spanien
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed, Performance Fibers Longlaville, Longwy, Frankrig, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Tyskland, Performance Fibers, Bobingen, Tyskland, Performance Fibers, Guben, Tyskland
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Tyskland
-
Sioen, Mouscron, Belgien.
Importører i Unionen:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Tyskland.
Brugere i Unionen:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumænien
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Tyskland
-
Michelin, Clermont Ferrand, Frankrig
-
Mitas AS, Prague, Tjekkiet.
Eksporterende producenter i Kina:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co, Ltd., Shaoxing
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Eksporterende producenter i Korea:
-
Hyosung Corporation, Seoul
-
Kolon Industries Inc, Seoul
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan
-
Samyang Corporation, Seoul.
Eksporterende producenter i Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co. Ltd, Taipei
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxembourg.
Producenter i referencelandet:
-
Performance Fibers, Inc. og Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Undersøgelsesperiode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (undersøgelsesperioden eller UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Taiwan (den pågældende vare), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00.
(17)
Den pågældende vare har usædvanlige egenskaber og bruges til en række forskellige formål, som f.eks. forstærkning af dæk, brede tekstiler, transportbånd, sikkerhedsbælter, net og geokunststoffer.
(18)
I løbet af undersøgelsen hævdede visse parter, at det garn, der blev anvendt i produktionen af dæk, det såkaldte »High Modulus Low Shrinkage«-garn (HMLS) (højt elasticitetsmodul, begrænset krympning) bør udelukkes fra undersøgelsens omfang. De hævdede, at HMLS har forskellige egenskaber og anvendelsesformål i sammenligning med andre former for garn med høj styrke.
(19)
Af undersøgelsen fremgik det imidlertid, at selv om HMLS-garn har nogle bestemte egenskaber i sammenligning med andre former for garn med høj styrke (f.eks. elasticitetsmodul, krympning, brudstyrke og træthedsresistens) har de forskellige former for den pågældende vare alle de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. De betragtes derfor som udgørende én enkelt vare.
2.2. Samme vare
(20)
Den vare, der blev eksporteret til Unionen fra Kina, Korea og Taiwan, og den vare, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan såvel som i Kina af den kinesiske eksporterende producent, som var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, og også den vare, der blev fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter, blev anset for at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber såvel som de samme brugere. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøveudtagning af importører
(21)
I betragtning af det store antal importører i klagen påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det lave antal importører, der gav udtryk for samarbejdsvilje, imidlertid besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøveudtagning.
3.2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(22)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(23)
For at Kommissionen kunne afgøre, om det var nødvendigt at udtage stikprøver og i så fald gøre dette, blev de eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg, deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktionen af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter.
(24)
De kinesiske myndigheder og producentsammenslutninger, dvs. det kinesiske handelskammer for import og eksport af tekstiler, blev også hørt i forbindelse med udtagningen af en repræsentativ stikprøve.
3.2.1. Forhåndsudvælgelse af samarbejdsvillige eksporterende producenter
(25)
I alt 11 eksporterende producenter, herunder grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. De rapporterede alle om eksport af den pågældende vare til Unionen i UP og gav udtryk for, at de var villige til at indgå i stikprøven. Derfor blev disse 11 eksporterende producenter anset for at være samarbejdsvillige i forbindelse med den nuværende undersøgelse (samarbejdsvillige eksporterende producenter).
(26)
Eksporterende producenter, der ikke gav sig til kende inden for ovennævnte frist eller ikke afgav de ønskede oplysninger rettidigt, blev betragtet som ikke-samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Unionen af den pågældende vare, som virksomhederne har indberettet for UP, jf. betragtning 25, viser, at de kinesiske eksporterende producenter var meget samarbejdsvillige, jf. betragtning 73 nedenfor.
3.2.2. Udvælgelse af stikprøven af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde af garn med høj styrke til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der tegnede sig for mere end 65 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder hørt, og de gav deres samtykke til udtagelsen af stikprøven.
3.3. Individuel undersøgelse
(28)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, da de ikke opfyldte kriteriet i grundforordningens artikel 17, stk. 1, anmodede om fastsættelsen af en individuel dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(29)
Som nævnt i betragtning 27 blev stikprøven begrænset til et antal virksomheder, som med rimelighed kunne undersøges inden for den afsatte tid. De virksomheder, der blev undersøgt i forbindelse med dumpingundersøgelsen af de pågældende lande, er opført i betragtning 14. På baggrund af de kontrolbesøg, der skulle gennemføres hos en lang række virksomheder, hvilket for Kinas vedkommende indebar kontrol af anmodninger om markedsøkonomisk behandling og spørgeskemabesvarelser om antidumping, blev det vurderet, at individuelle undersøgelser ville være urimeligt byrdefulde og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.
(30)
Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at de to anmodninger om en individuel undersøgelse ikke kunne imødekommes.
4. DUMPING
4.1. Generel metode
(31)
Den generelle metode, der herefter blev fastsat, har været anvendt på alle eksporterende producenter i Korea, Taiwan, den eksporterende producent i Kina, som var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, og under hensyntagen til konceptet vedrørende et referenceland, også for de to øvrige eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, og som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande i denne undersøgelse beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land.
4.1.1. Normal værdi
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Unionen.
(33)
Kommissionen udpegede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt salg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(34)
For hver varetype, der solgtes af de pågældende eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være direkte sammenlignelig med den type, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(35)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver virksomheds salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder for hver varetype.
(36)
I de tilfælde, hvor den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris for denne varetype svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den pågældende vare.
(37)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(38)
I de tilfælde, hvor alle varer inden for denne varetype blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(39)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, anvendte Kommissionen den beregnede normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(40)
For at beregne den normale værdi jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger samt andre generalomkostninger (SG&A) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. De oplyste produktionsomkostninger og SG&A blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
4.1.2. Eksportpris
(41)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(42)
Når salget foregik gennem en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, ud fra den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til uafhængige købere. I disse tilfælde blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder skatter og afgifter såvel som en rimelig margin til SG&A plus fortjeneste. Den forretningsmæssigt forbundne importørs egne omkostninger til SG&A blev anvendt, og der blev fastsat en rimelig fortjeneste ud fra den fortjeneste, som var blevet fastslået for den uafhængige importør af den pågældende vare i undersøgelsen.
4.1.3. Sammenligning
(43)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(44)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede.
4.1.4. Dumpingmargen
(45)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for hver samarbejdsvillig eksporterende producent fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
4.2. Kina
4.2.1. Vurdering af markedsøkonomisk behandling
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(47)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Virksomhedens beslutninger skal træffes, og omkostninger bestemmes som reaktion på markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben. I den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4)
Retssikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger skal finde sted til markedskursen.
(48)
Alle virksomheder, der indgik i stikprøven, anmodede om markedsøkonomisk behandling og udfyldte ansøgningsformularen om markedsøkonomisk behandling inden for de fastsatte frister. Kommissionen indhentede og efterprøvede oplysningerne i ansøgningsformularen og alle andre oplysninger, som den fandt nødvendige, som led i kontrolbesøget hos de pågældende virksomheder.
(49)
Ved gennemgangen blev det fastslået, at to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, ikke opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), med hensyn til markedsøkonomisk behandling.
(50)
Navnlig én eksporterende producent, der indgik i stikprøven, opfyldte ikke kravene i kriterium 1 til 3. For det første kunne den ikke godtgøre, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, da der blev konstateret restriktioner i dens salgsaktiviteter, f.eks. forpligtelsen til at sælge en vis mængde af den pågældende vare på hjemmemarkedet. For det andet godtgjorde den ikke, at dens regnskaber blev revideret i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder. Af undersøgelsen fremgik det, at der var en række uoverensstemmelser og mangler i ansøgerens regnskaber samt overtrædelser af IAS-principperne. Endelig blev der konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige evalueringer af brugsrettigheder til jord.
(51)
Den anden eksporterende producent, der indgik i stikprøven, kunne ikke godtgøre, at den opfyldte kravene i kriterium 1 og 3. Den kunne ikke godtgøre, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, da der blev konstateret restriktioner i dens salgsaktiviteter svarende til de restriktioner, der er nævnt i betragtning 50, og eftersom en del af dens kapital ikke var blevet indbetalt, til trods for statens bekræftelse heraf. Der blev endvidere konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige vurderinger af brugsrettigheder til jord.
(52)
En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, godtgjorde, at den opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og kunne derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling.
4.2.2. Individuel behandling
(53)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for individuel behandling.
(54)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3)
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
4)
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
5)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(55)
De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, havde også ønsket individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(56)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at følgende to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, og som ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (i det følgende benævnt »referenceland«).
(58)
I indledningsmeddelelsen blev det foreslået at benytte USA som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.
(59)
En lang række parter gjorde indsigelse mod dette forslag og foreslog, at Taiwan eller Korea blev anvendt, da de hævdede, at disse lande var bedre egnede. Der blev givet følgende relevante begrundelser:
a)
Produktionsprocessen og -omkostningerne i USA varierer betydeligt fra Kina, da de maskiner, der anvendes i USA er gamle og forældede, hvorimod det udstyr, der anvendes hos de fleste kinesiske producenter er moderne og bygger på den nyeste teknologi. De fleste kinesiske, taiwanske og koreanske eksporterende producenter anvender en ny produktionsteknologi med én etape, hvilket gør dem mere effektive end deres amerikanske modparter.
b)
Det faktum, at taiwanske og koreanske eksportører hævdedes at sælge til dumpingpriser, er irrelevant for valget af et egnet referenceland.
c)
Klageren har forretningsmæssigt forbundne virksomheder i USA, og det ville ikke være hensigtsmæssigt at basere den normale værdi på oplysninger fra disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
d)
Konkurrencebetingelserne i USA er forskellige fra betingelserne i Kina. Det amerikanske marked er praktisk talt monopoliseret af én producent, hvorimod Taiwan og Korea har et større antal hjemlige producenter, end det er tilfældet i Kina.
(60)
Kommissionen undersøgte ovennævnte bemærkninger og mente, at de generelt var relevante for så vidt angår valget af referenceland. Det blev desuden undersøgt, om Taiwan eller Korea ville være egnet som et muligt tredjeland med markedsøkonomi med hensyn til at fastsætte den normale værdi for Kina.
(61)
Det fremgik især af undersøgelsen, at Taiwan havde en højere grad af kompatibilitet med Kina for så vidt angår slutprodukterne. Det blev bemærket, at de eksporterende producenter i Taiwan også findes i Kina med forretningsmæssigt forbundne producenter, og at de stort set opererer på samme vilkår i begge lande.
(62)
På dette grundlag blev det anset for mere hensigtsmæssigt at anvende Taiwan som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(63)
Efter at have valgt Taiwan som referenceland blev den normale værdi beregnet ud fra de oplysninger, der var kontrolleret hos de taiwanske eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Den normale værdi blev baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales for salg på hjemmemarkedet i Taiwan for tilsvarende varetyper, såfremt disse fandtes at være produceret i repræsentative mængder og solgt i normal handel. Dette var tilfældet for en række eksporterede varetyper.
4.2.4. Normal værdi
4.2.4.1. En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(64)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget hos den eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Kina i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(65)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes, jf. betragtning 40.
4.2.4.2. De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(66)
Som omtalt i betragtning 57 til 63 skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes ud fra prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, i dette tilfælde Taiwan.
(67)
For de øvrige eksporterede varetyper, som enten ikke blev solgt i normal handel i Taiwan eller ikke blev solgt i repræsentative mængder af de taiwanske producenter på deres hjemmemarked, måtte der beregnes normale værdier. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 40.
4.2.5. Eksportpris
(68)
Alt salg af den pågældende vare, som de tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, foretog til EU-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.2.6. Sammenligning
(69)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, provision, nedslag, rabatter og indirekte beskatning, når dette var relevant og berettiget.
4.2.7. Dumpingmargener
4.2.7.1. For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven
(70)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(71)
På det grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(72)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat ud fra de margener, der var blevet fastsat for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, idet der ses bort fra den eksporterende producent med en margen på 0. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 8,9 %.
(73)
For alle andre kinesiske eksportørers vedkommende fastslog Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdsvillige eksporterende producenters stikprøvebesvarelser, blev sammenlignet med den samlede import fra Kina i henhold til Eurostats importstatistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 100. På dette grundlag blev samarbejdsniveauet anset for at være højt, og det blev derfor anset for hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til den højeste dumpingmargen, der var blevet fastsat for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven.
(74)
Ud fra dette blev den landsdækkende dumping midlertidigt fastsat til 9,3 %.
4.3. Korea
4.3.1. Normal værdi
(75)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget af de varetyper, der blev solgt til eksport i Unionen af alle fire undersøgte virksomheder, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Korea i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(76)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Alle fire undersøgte virksomheder havde salg på hjemmemarkedet af visse varetyper, som ikke fandt sted i repræsentative mængder eller i normal handel. I disse tilfælde blev den normale værdi beregnet på det i betragtning 40 omhandlede grundlag.
4.3.2. Eksportpris
(77)
Dele af det eksportsalg, som er foretaget af én eksporterende producent, fandt sted direkte til en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen. Eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, derfor fastsat på grundlag af den pris, hvortil varerne første gang blev videresolgt til en uafhængig køber og i overensstemmelse med den i betragtning 42 omhandlede metode.
(78)
Den nævnte eksporterende producents resterende eksport af den pågældende vare og alle de tre andre eksporterende producenters eksportsalg skete direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportsalgsprisen for dette salg blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.3.3. Sammenligning
(79)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, og emballering, kreditter og provision, når dette var relevant og berettiget.
(80)
Alle fire undersøgte virksomheder stillede krav om en justering for toldgodtgørelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), med den begrundelse, at den samme vare angiveligt blev pålagt importafgifter, når den var beregnet til forbrug i eksportlandet, men at disse afgifter blev refunderet eller ikke betalt, når varen solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(81)
Kravet blev fundet uberettiget, da ingen af de fire virksomheder kunne påvise, at de importafgifter, de havde fået refunderet, skyldtes eksport af den pågældende vare til Unionen.
4.3.4. Dumpingmargener
(82)
For hver virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de tilsvarende varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(83)
På det grundlag blev de dumpingmargener, der var udtrykt som en procentdel af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, der gjorde sig gældende for alle de pågældende eksporterende producenter i Korea, anset for at være under bagatelgrænsen på 2 %, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3.
(84)
Det bør bemærkes, at de fire koreanske eksporterende producenter tegner sig for hele eksporten med oprindelse i Korea, når man sammenligner med importoplysninger fra Eurostat. Derfor er det foreløbigt konkluderet, at det ikke var påkrævet at vedtage antidumpingforanstaltninger over for importen med oprindelse i Korea.
(85)
Hvis denne konklusion bekræftes i undersøgelsens videre forløb, vil proceduren blive afsluttet for så vidt angår Korea.
4.4. Taiwan
4.4.1. Normal værdi
(86)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget af de varetyper, der blev solgt til eksport i Unionen af de to undersøgte virksomheder, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(87)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Begge undersøgte virksomheder havde salg på hjemmemarkedet af visse varetyper, som ikke fandt sted i repræsentative mængder eller i normal handel. I disse tilfælde blev den normale værdi beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 40.
4.4.2. Eksportpris
(88)
Alt salg af den pågældende vare, som de to samarbejdsvillige eksporterende producenter foretog til EU-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.4.3. Sammenligning
(89)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, provision, nedslag og rabatter, når dette var relevant og berettiget.
4.4.4. Dumpingmargener
(90)
For hver virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de tilsvarende varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(91)
På dette grundlag var dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
ubetydelig.
(92)
Med hensyn til import med oprindelse i Taiwan bør det bemærkes, at ifølge Eurostats importoplysninger tegner de to samarbejdsvillige eksporterende producenter sig for den samlede eksport med oprindelse i dette land. Der blev fastsat en landsdækkende dumpingmargen for Taiwan. Det blev endvidere konstateret, at denne landsdækkende dumpingmargen lå under den bagatelgrænse, der anvendtes, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Derfor er det foreløbigt konkluderet, at det ikke var påkrævet at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen med oprindelse i Taiwan.
(93)
Hvis denne konklusion bekræftes i undersøgelsens videre forløb, vil proceduren blive afsluttet for så vidt angår Taiwan.
5. EU-ERHVERVSGRENEN
5.1. EU-produktion
(94)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(95)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 121 000 mio. ton i UP. Denne mængde omfattede produktionen for alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktion for de producenter, som forblev tavse i forbindelse med proceduren (tavse producenter). Da der ikke forelå andre oplysninger, blev oplysningerne i klagen om de tavse producenter således anvendt ved fastsættelsen af den samlede EU-produktion og det samlede EU-forbrug. De tavse producenter tegnede sig for ca. 22 % af den samlede EU-produktion i UP. Ingen af de kendte EU-producenter var neutrale eller modsatte sig indledningen af undersøgelsen.
(96)
Produktionsmængden for de EU-producenter, som støttede klagen, var på 94 000 ton i UP og udgjorde således ca. 78 % af den samlede anslåede EU-produktion.
5.2. Definition af EU-erhvervsgren
(97)
Som nævnt i betragtning 96 viste undersøgelsen, at de EU-producenter, som støttede klagen og indvilgede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for ca. 78 % af den samlede EU-produktion i UP. Disse producenter anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
6. SKADE
6.1. EU-forbruget
(98)
Forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, inklusive de tavse producenters anslåede salg.
(99)
Som nævnt i betragtning 95 blev der anvendt oplysninger for disse producenter, som var anført i klagen, da der manglede oplysninger om de tavse producenters produktion og salg af garn med høj styrke.
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks
100
106
120
109
93
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(100)
EU-forbruget faldt sammenlagt 7 % i den betragtede periode. Det blev konstateret, at forbruget først steg med 20 % mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt med 22 % mellem 2007 og UP. Faldet i forbruget i 2008 skyldtes en lavere efterspørgsel, især i anden halvdel af 2008 som følge af den økonomiske krise.
6.2. Importen til Unionen fra de pågældende lande
6.2.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande
(101)
Kommissionen overvejede, om importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, Korea og Taiwan skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(102)
For så vidt angår importen fra Taiwan og Korea, blev det som nævnt ovenfor foreløbigt vurderet, at både den taiwanske og koreanske import ikke fandt sted til dumpingpriser i UP.
(103)
Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at virkningen af importen fra Korea og Taiwan ikke skulle kumuleres med dumpingimporten fra Kina.
6.2.2. Dumpingimport fra Kina
(104)
Det skal bemærkes, at én eksporterende producent i Kina, som indgik i stikprøven, ikke dumpede sine varer på EU-markedet. Eksporten fra denne virksomhed skal derfor ikke medregnes i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet.
(105)
For at undgå offentliggørelse af eventuelle følsomme virksomhedsoplysninger om denne producent blev det imidlertid af fortrolighedshensyn anset for hensigtsmæssigt ikke at udelukke oplysningerne fra denne eksportør, som ikke dumpede sine varer på EU-markedet, fra de offentligt tilgængelige oplysninger, der forelægges nedenfor, bl.a. Eurostats data.
(106)
Den første tabel nedenfor viser således al import af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, hvorimod den anden tabel viser indekserede data vedrørende dumpingimport på EU-markedet i den betragtede periode.
Tabel 2a
Samlet import fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeks
100
147
261
317
301
Markedsandel
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeks
100
139
217
291
323
Priser (EUR/ton)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeks
100
87
81
84
83
Kilde: Eurostat.
(107)
Mængden af den samlede import fra Kina steg dramatisk (tredobling) i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige importpris i samme periode faldt med 17 %. Som følge heraf voksede importens markedsandel markant fra 7,3 % i 2005 til 23,6 % i UP. Det fremgik af undersøgelsen, at selv i perioden mellem 2007 og UP, hvor forbruget faldt med 22 %, steg importmængden fra Kina med 15 %, hvilket førte til en stigning på 7,7 procentpoint i markedsandelen heraf.
6.2.2.1. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten
Tabel 2b
Dumpingimport fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
Indeks
100
240
582
728
714
Markedsandel
Indeks
100
227
485
667
768
Priser (EUR/ton)
Indeks
100
67
61
63
61
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.
(108)
Mængden af dumpingimport fra Kina steg dramatisk i den betragtede periode, hvilket førte til mere end en syvdobling af dens markedsandel. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at til trods for faldet i forbruget mellem 2007 og UP vandt dumpingimporten en betydelig markedsandel i UP.
(109)
De gennemsnitlige priser på dumpingimporten fra Kina viste et fald på 39 % i den betragtede periode, hvilket underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP som forklaret i betragtning 112.
6.2.2.2. Prisunderbud
(110)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen.
(111)
Samarbejdet fra de kinesiske eksportørers side var udtalt og omfattede 69 % af den samlede eksportmængde fra Kina i Unionen i UP. Da en af de kinesiske eksporterende producenter ikke havde solgt varer til dumpingpriser på EU-markedet, blev denne virksomheds import ikke taget i betragtning i forbindelse med vurderingen af prisunderbud.
(112)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina blev solgt i Unionen i undersøgelsesperioden til underbudspriser på 24 % under EU-erhvervsgrenens priser.
6.3. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.3.1. Indledende bemærkninger
(113)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2005 til undersøgelsesperiodens afslutning.
6.3.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Produktion (ton)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeks
100
100
99
86
64
Kapacitet (ton)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeks
100
100
100
97
90
Kapacitetsudnyttelse
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeks
100
100
100
88
72
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(114)
Som vist i ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 36 % i løbet af den betragtede periode. Det bør bemærkes, at selv om EU-forbruget steg med 20 % mellem 2005 og 2007, forblev EU-erhvervsgrenens produktion stabil i den periode, hvorimod den faldt markant mellem 2007 og UP i tråd med faldet i EU-forbruget.
(115)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt til ca. 144 000 ton i UP. På baggrund af stagnerende salg og faldende produktionsmængder faldt udnyttelsen af den kapacitet, der var til rådighed, dog fra 91 % i 2005 til 65 % i UP. Det største fald skete i perioden fra 2007 til undersøgelsesperioden.
6.3.3. Salgsmængde og markedsandel
(116)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører den mængde, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EU-markedet.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde (ton)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeks
100
101
104
88
71
Markedsandel
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeks
100
95
87
81
77
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(117)
Mens EU-forbruget steg med 20 % i 2005 og 2007, steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde af den pågældende vare til uafhængige kunder på EU-markedet med kun 4 %. Det betyder, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug i den periode. Dertil kommer, at i resten af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde sågar mere, nemlig 31 %, hvorimod EU-forbruget faldt med 22 %. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde konstant og markant, og tabet af markedsandele var så højt som 11,9 procentpoint i den betragtede periode.
6.3.4. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser
(118)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, ab fabrik, ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 9 % i den betragtede periode. Det største fald indtraf mellem 2007 og UP og var sammenfaldende med dumpingimporten fra Kina til lave priser. Resultatet var, at EU-erhvervsgrenen var nødt til at sænke sine salgspriser især i UP til trods for stigningen i råmaterialepriserne.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris (EUR/ton)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeks
100
100
99
97
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(119)
Undersøgelsen viste rent faktisk, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 6 % mellem 2005 og undersøgelsesperioden. Det skyldtes hovedsageligt en stigning i prisen på PET-spåner, som er det væsentligste råmateriale, der anvendes i produktionen af garn med høj styrke. Den gennemsnitlige pris på PET-spåner steg med 12 % mellem 2005 og 2008, hvorefter den faldt til et niveau, der svarede til niveauet for 2005. I samme periode var EU-erhvervsgrenen imidlertid tvunget til at holde sine salgspriser nede for at kunne konkurrere med dumpingimporten til lave priser. Derfor lå EU-erhvervsgrenens salgspriser betydeligt under erhvervsgrenens omkostninger i UP.
6.3.5. Lagre
(120)
Lagrene udgjorde ca. 15 % af produktionsmængden i UP. EU-erhvervsgrenen formindskede sine lagre med 9 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og UP. Imidlertid skal dette fald ses i lyset af det lavere aktivitetsniveau, der skyldtes en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lagre (ton)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeks
100
112
116
112
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6.3.6. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeks
100
99
96
87
77
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeks
100
102
102
118
106
Produktivitet (enhed pr. FTÆ)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeks
100
101
102
99
84
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(121)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af beskæftigede reduceret væsentligt, dvs. med 23 % i den betragtede periode. Faldet i produktiviteten skal ses i lyset af de generelle indskrænkninger, hvor faldet i antallet af beskæftigede følger faldet i produktionen, men først senere. For så vidt angår arbejdskraftomkostningerne, steg de kun lidt med 6 % i den betragtede periode.
6.3.7. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeks
100
-22
-37
- 378
- 438
Likviditet (000 EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeks
100
-9
5
- 120
- 141
Investeringer (000 EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeks
100
49
123
19
11
Investeringsafkast
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeks
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(122)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP. Til trods for den omstændighed, at EU-forbruget udviste en stigende tendens mellem 2005 og 2007 kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af denne gunstige udvikling som følge af dumpingimporten fra Kina til lave priser.
(123)
Tendensen, som fremgår af likviditeten, der er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Følgelig udviser likviditeten en væsentlig nedgang i den betragtede periode. Det samme kan siges om investeringsafkastet, som udviste en tilsvarende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen opnåede i den betragtede periode.
(124)
Af ovenstående fremgår det, at EU-erhvervsgrenens evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode. Derfor faldt investeringerne med 89 % i den betragtede periode.
6.3.8. Vækst
(125)
EU-forbruget steg med 20 % mellem 2005 og 2007, men det lykkedes kun EU-erhvervsgrenen at øge sin salgsmængde til EU-markedet med 4 %, hvilket betød, at den ikke kunne drage fordel af stigningen i EU-forbruget. Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 29 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde langt mere udtalt end faldet på 7 % i EU-forbruget. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel også markant med 12 procentpoint i samme periode.
6.3.9. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(126)
Dumpingmargenerne for Kina, som fremgår af afsnittet om dumping ovenfor, ligger over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
6.4. Konklusion om skade
(127)
Det fremgår af undersøgelsen, at de fleste skadesindikatorer som f.eks. produktion (- 36 %), kapacitetsudnyttelse (- 28 %), salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet (- 29 %), markedsandel (- 12 procentpoint) og produktivitet (- 16 %) forværredes i den betragtede periode. Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet (- 241 %) og rentabilitet (- 16,3 procentpoint), påvirket i alvorlig grad. Dette betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital også blev undermineret, navnlig i UP.
(128)
Det blev konstateret, at de største tab skete i perioden mellem 2008 og UP, da dumpingimporten fra Kina til trods for et kraftigt fald i EU-forbruget, forblev betydelig på EU-markedet og underbød EU-erhvervsgrenens priser med mere end 24 % i UP.
(129)
Det fremgik også af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger nåede sit højeste niveau i 2008 hovedsagelig som følge af en kraftig stigning i priserne på det vigtigste råmateriale. Det lykkedes EU-erhvervsgrenen i UP at opretholde og kontrollere sine produktionsomkostninger gennem rationaliseringsbestræbelser og som følge af faldet i priserne på PET-spåner, der hovedsageligt indtraf i anden halvdel af UP. Men i lyset af det kraftige prisunderbud, som de kinesiske eksportører anvendte i UP, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at øge sine salgspriser til et niveau, som ville have dækket omkostningerne. Dette førte til en betydelig forværring af den finansielle situation i UP.
(130)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Indledning
(131)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kunne betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
7.2. Virkningerne af dumpingimporten
(132)
Det fremgik af undersøgelsen, at dumpingimporten fra Kina steg dramatisk i den betragtede periode, og at dens markedsandel på EU-markedet mellem 2005 og UP mere end syvdobledes. Det blev også konstateret, at i perioden mellem 2008 og UP, da EU-forbruget faldt med ca. 15 %, forblev mængden af dumpingimport fra Kina høj, og markedsandelen steg sågar med 15 %.
(133)
I den betragtede periode oplevede EU-erhvervsgrenen et markant fald på 29 % i dens salgsmængde, og markedsandelen faldt således fra 51,1 % til 39,2 %, dvs. næsten 12 procentpoint. I perioden mellem 2008 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med to procentpoint, hvorimod den kinesiske dumpingimport steg til trods for den faldende efterspørgsel på EU-markedet.
(134)
For så vidt angår priserne på dumpingimport faldt de med 39 % i den betragtede periode og underbød i alvorlig grad EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen blev således forhindret i at øge sine priser for at dække stigningen i råmaterialepriserne. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet for salg på EU-markedet, jf. betragtning 122, fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP.
(135)
Det fremgik også af undersøgelsen, at de stigende mængder dumpingimport fra Kina til lave priser generelt havde en negativ indvirkning på markedet i form af pristryk.
(136)
Det konstante pres, som blev udøvet af dumpingimport fra Kina til lave priser på EU-markedet, blev derfor ikke anset for at have forhindret EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser til de øgede råmaterialeomkostninger, navnlig i 2008, hvor prisen på PET-spåner nåede sit højdepunkt. Det forklarede, at EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele og oplevede fald i rentabiliteten.
(137)
I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at den kraftige stigning i dumpingimport fra Kina til lave priser havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
7.3. Andre faktorers indvirkning
7.3.1. Efterspørgslens udvikling på EU-markedet
(138)
Som nævnt i betragtning 100 steg EU-forbruget af garn med høj styrke først mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt i 2008 og i UP. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen en betydelig markedsandel. Selv om det ikke kan udelukkes, at denne negative udvikling i EU-forbruget mellem 2008 og UP kan have haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, er det værd at bemærke, at det lykkedes de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel samtidigt. Følgelig er det opfattelsen, at forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation ikke kan forklares ved den faldende efterspørgsel, men hovedsageligt skyldes den kraftige stigning i dumpingimporten fra Kina og det prisunderbud, som de kinesiske eksportører praktiserede.
7.3.2. Råmaterialepriser
(139)
Priserne på råmaterialerne, hovedsageligt PET-spåner, er steget betydeligt mellem 2005 og 2008, hvorefter de faldt i anden halvdel af UP og nåede et niveau ved udgangen af UP, der svarede til niveauet i 2005.
(140)
Undersøgelsen bekræftede, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i forbindelse med produktionen af garn med høj styrke fulgte den samme tendens som udviklingen i råmaterialepriserne, og generelt steg med 6 % i den betragtede periode. På et marked med effektive handelsvilkår, dvs. uden skadevoldende dumping, kan det dog forventes, at priserne justeres regelmæssigt for at afspejle situationen med hensyn til de forskellige elementer i produktionsomkostningerne. Det skete ikke i dette tilfælde. Faktisk var EU-erhvervsgrenen tvunget til at holde sine salgspriser lave for at kunne konkurrere med dumpingimport fra Kina til lave priser, hvilket medførte et markant fald i dens rentabilitet. Følgelig er den foreløbige konklusion, at de kinesiske eksportørers prisunderbud har presset priserne på EU-markedet og forhindret EU-erhvervsgrenen i at øge sine salgspriser for at dække sine omkostninger.
7.3.3. EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked
(141)
Det fremgik af undersøgelsen, at kun én EU-producent, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var vertikalt integreret, og at produktionen til det bundne marked blev anvendt til en yderligere forarbejdning til varer med værditilvækst i det efterfølgende produktionsforløb. I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke konstateret produktionsproblemer, der hænger sammen med disse varer i det efterfølgende produktionsforløb. Produktionen til det bundne marked forblev faktisk stabil i den betragtede periode og tegnede sig for ca. 7 % af produktionsmængden.
(142)
På dette grundlag var det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked ikke bidrog til forværringen af dens finansielle situation, navnlig ikke i UP.
7.3.4. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(143)
Selv om analysen af skade og årsagssammenhæng fokuserede på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet, blev dens eksportresultater undersøgt som en potentiel anden faktor, der eventuelt kan forklare den konstaterede skade. Analysen viste, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter forblev beskedent (ca. 3 %) i den betragtede periode. Faldet i eksportsalget - fra ca. 18 000 ton i 2005 til ca. 7 000 ton i UP - kan forklares med faldet i produktionen i samme periode. Eksportprisen var dog højere end den pris, som EU-erhvervsgrenen krævede af sine kunder på EU-markedet. Det blev således konkluderet, at faldet i eksportmængden ikke kan forklare omfanget af den skade, som EU-erhvervsgrenen led, herunder især det betydelige fald i rentabiliteten i UP.
7.3.5. Import fra andre tredjelande
(144)
Udviklingen i importen fra andre tredjelande, både for så vidt angår mængder og priser, mellem 2005 og UP fremgår af følgende tabel:
Tabel 9
Andre tredjelande
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeks
100
101
97
72
55
Markedsandel
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeks
100
96
81
66
59
Pris (EUR pr. ton)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeks
100
102
98
99
98
Kilde: Eurostat.
(145)
De vigtigste andre tredjelande, der eksporterer garn med høj styrke til Unionen, er Schweiz, Belarus, Japan og Thailand. Som det fremgår af ovenstående tabel, var den samlede importmængde fra disse lande temmelig lav i forhold til EU-forbruget, og den faldt med 45 % i den betragtede periode. De gennemsnitlige importpriser forblev stabile og relativt høje i UP.
(146)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke bidrog til den væsentlige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
7.3.6. Importen fra Korea og Taiwan
(147)
For så vidt angår importen fra Taiwan og Korea, blev det som nævnt ovenfor foreløbigt vurderet, at både den taiwanske og koreanske import ikke fandt sted til dumpingpriser i UP. Denne import kan ses i tabel 10 og 11 nedenfor:
Tabel 10
Den samlede import fra Korea
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeks
100
118
157
142
140
Markedsandel
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeks
100
112
131
130
151
Priser (EUR/ton)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeks
100
93
91
91
85
Kilde: Eurostat.
(148)
Som det kan ses af ovenstående tabel, fulgte importmængderne fra Korea stort set en tendens, der lignede tendensen for forbruget i den betragtede periode. Importmængderne steg fra 17 542 ton i 2005 til 24 580 ton i undersøgelsesperioden. Dette førte til en stigning i markedsandele fra 7,9 % i 2005 til 11,9 % i undersøgelsesperioden. Det er imidlertid værd at bemærke, at importmængden faldt væsentligt mellem 2007 og udgangen af UP.
(149)
Det er også værd at bemærke, at selv om den gennemsnitlige importpris fra Korea faldt med 15 % i den betragtede periode, forblev den højere end de gennemsnitlige importpriser fra Kina i samme periode.
Tabel 11
Den samlede import fra Taiwan
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeks
100
106
140
150
111
Markedsandel
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeks
100
100
117
138
119
Priser (EUR/ton)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeks
100
88
82
85
86
Kilde: Eurostat.
(150)
Med hensyn til importen fra Taiwan steg den fra 7 343 ton i 2005 til 8 163 ton i UP, dvs. med 11 %. Samtidig steg denne imports markedsandel let fra 3,3 % i 2005 til 4 % i undersøgelsesperioden. Ligesom den koreanske import faldt den taiwanske importmængde betydeligt mellem 2007 og udgangen af UP.
(151)
De gennemsnitlige importpriser fra Taiwan faldt med 14 % i den betragtede periode, men forblev betydeligt højere end importpriserne fra Kina i samme periode.
(152)
På grundlag af ovenstående kan det ikke udelukkes, at importen fra Korea og Taiwan kan have bidraget til en del af den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Importmængderne og -priserne i UP synes dog ikke at være på et niveau, som kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
7.3.7. Andre producenter i Unionen
(153)
Analysen af oplysningerne vedrørende EU-markedet tydede på, at alle andre EU-producenter ikke vandt, men tabte markedsandele i den betragtede periode. I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke konstateret særlige problemer vedrørende konkurrencen mellem EU-producenterne eller handelsfordrejende virkninger, som kan forklare den væsentlige skade, der blev konstateret for EU-erhvervsgrenen.
(154)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at de producenter, der ikke indgik i definitionen af EU-erhvervsgrenen, ikke bidrog til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
7.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(155)
Ovennævnte analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængde og markedsandele for dumpingimporten fra Kina til lave priser. Desuden blev det konstateret, at denne import blev foretaget til dumpingpriser, som lå betydeligt under de priser, som EU-erhvervsgrenen krævede for tilsvarende varetyper på EU-markedet.
(156)
Denne stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Kina til lave priser var sammenfaldende med en generel stigning i efterspørgslen i Unionen i perioden mellem 2005 og 2007, men også sammenfaldende med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode. Desuden lykkedes det de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel mellem 2007 og UP, hvor efterspørgslen på EU-markedet var faldende. Samtidig blev der observeret endnu en negativ udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel og i de vigtigste indikatorer for dennes økonomiske situation. Den kraftige stigning i dumpingimporten fra Kina til lave priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, førte rent faktisk i den betragtede periode til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet med mere end 16 procentpoint, hvilket medførte svære tab i UP.
(157)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(158)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
8. EU'S INTERESSER
8.1. Indledende bemærkning
(159)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
8.2. EU-erhvervsgrenen
(160)
EU-erhvervsgrenen består af fire producenter i forskellige EU-medlemsstater, som giver direkte beskæftigelse til godt 1 300 arbejdstagere i forbindelse med den pågældende vare.
(161)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at alle skadesindikatorer udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Uden foranstaltninger forekom en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(162)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på garn med høj styrke, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for dens økonomiske situation og rentabilitet.
(163)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
8.3. Importører
(164)
Der blev udsendt spørgeskemaer til ti importører i Unionen. Kun to importører i Tyskland og Spanien, som tegnede sig for henholdsvis 15,4 % og 0,2 % af den samlede import fra Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til den første importør fremgik det af undersøgelsen, at den kun importerede fra Kina, og at næsten hele dens omsætning vedrørte den pågældende vare. I værste fald ville en antidumpingtold på 9 % føre til en betydelig nedgang i denne virksomheds rentabilitet, og den ville blive tabsgivende. Det er imidlertid opfattelsen, at den vil kunne videregive i det mindste en del af omkostningsstigningen til sine kunder i betragtning af en stærk markedsposition blandt visse store brugere. Dertil kommer, at den vil kunne ty til andre forsyningskilder i det mindste på længere sigt. For så vidt angår den anden importør, tegnede den pågældende vare sig kun for en begrænset del af dens samlede forretning (0-5 %), og enhver negativ indvirkning af de foreslåede foranstaltninger må således forventes at være ubetydelig.
(165)
Ud fra de tilgængelige oplysninger blev det konkluderet, at denne importør bør være i en situation, hvor den kan videregive i det mindste en del af omkostningsstigningen til sine kunder og/eller skifte til andre forsyningskilder, selv om en indførelse af midlertidige antidumpingforanstaltninger ville få en negativ indvirkning på én af de ovennævnte importører. Derfor formodes indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke at have en negativ indvirkning generelt på importørerne.
8.4. Brugere
(166)
Brugerne af garn med høj styrke har udvist stor interesse i denne sag. Ud af de 68 brugere, der blev kontaktet, har 33 samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Disse samarbejdsvillige brugere tegnede sig for 25 % af den samlede import fra Kina. Disse virksomheder befinder sig over hele Unionen og findes i forskellige industrisektorer, f.eks. dæk- og automobilindustri, tovværk og industriel anvendelse.
(167)
Af hensyn til klarheden, og i betragtning af at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil få forskellig indvirkning på brugerne afhængig af den sektor, de arbejder i, blev indvirkningen af foranstaltningerne på brugerne analyseret, og de blev inddelt i særskilte industrisektorer som beskrevet i det efterfølgende.
(168)
For så vidt angår brugerne i dækindustrien, indkom der fire spørgeskemabesvarelser fra dækproducenter. I henhold til dækproducenternes oplysninger var andelen af garn med høj styrke i forhold til produktionsomkostningerne for et dæk relativt begrænsede, under 1 % i gennemsnit, og den gennemsnitlige fortjeneste i forbindelse med dækproduktion beløb sig til ca. 2 %. Det blev konstateret, at ingen af de samarbejdsvillige brugere importerede den pågældende vare fra Kina. Hvis der indføres midlertidige antidumpingtold, er det derfor opfattelsen, at disse brugere ikke påvirkes af foranstaltninger over for importen fra Kina. Desuden findes der en række alternative forsyningskilder, såfremt brugerne i denne sektor importerer fra Kina.
(169)
Med hensyn til automobilsektoren (som hovedsagelig fremstiller sikkerhedsseler og airbags) indsendtes der seks spørgeskemabesvarelser fra disse brugere. Disse seks virksomheder tegnede sig for 5 % af den samlede import af garn med høj styrke fra Kina i UP. Generelt blev det konstateret, at de varer, hvori der anvendes garn med høj styrke, i gennemsnit tegnede sig for mindre end 4 % af den samlede omsætning hos disse virksomheder, og at den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på ca. 3 %. Desuden blev det konstateret, at de seks virksomheder indkøbte garn med høj styrke hovedsageligt hos EU-producenterne, hvorimod kun 11 % af deres indkøb blev importeret fra Kina. Derfor er det ikke sandsynligt, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger på importen fra Kina generelt vil påvirke automobilsektoren alvorligt, da det blev konstateret, at disse virksomheder er rentable, og Kina ikke var hovedforsyningskilden.
(170)
Men hensyn til producenterne af tovværk blev der indsendt spørgeskemabesvarelser fra tre virksomheder, som tegner sig for mindre end 1 % af den samlede import fra Kina i UP. Deres forretningssandel af garn med høj styrke var på ca. 18 % af deres samlede volumen, og den gennemsnitlige fortjenstmargen i den sektor var på ca. 8 % i UP. På det grundlag blev det anslået, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold på importen fra Kina sandsynligvis kun bevirker et let fald i deres fortjenstmargen. Det fremgik også af undersøgelsen, at størstedelen af importen (66 %) kom fra Kina i UP, hvorimod 20 % kom fra Korea. Derfor er det ikke sandsynligt, at denne sektor bliver alvorligt berørt, hvis der indføres foranstaltninger, da indvirkningen på fortjenstmargenen er begrænset, og der findes andre forsyningskilder.
(171)
En række producenter af tovværk har indvendt, at da garn med høj styrke hovedsageligt anvendes i andre sektorer, f.eks. industrisektoren og automobilindustrien, ville indførelsen af antidumpingforanstaltninger føre til en mangel på de former for garn med høj styrke, som anvendes af producenterne af tovværk, da EU-producenterne formodes at ville fokusere på de største markeder først og kun forsyne de resterende sektorer, hvis de har uudnyttet kapacitet. Det bør imidlertid bemærkes, at der findes andre forsyningskilder, herunder EU-erhvervsgrenen, Korea og Taiwan såvel som andre tredjelande, der ikke er underlagt foranstaltninger. Derfor blev denne påstand afvist.
(172)
For så vidt angår brugerne inden for sektoren for industriel anvendelse, f.eks. taglægning, bælter, remme og industritekstiler, blev der indsendt i alt 19 spørgeskemabesvarelser. Disse brugere tegnede sig for 19 % af den samlede import fra Kina i UP. Ud fra de oplysninger, der er tilgængelige for denne sektor, er den forretningsandel, hvor der anvendes garn med høj styrke, på 64 % af den samlede volumen, og den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på 13 %. Indvirkningen af antidumpingtold forventes kun at bevirke et let fald i den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor. Det fremgik også af undersøgelsen, at disse brugere hovedsageligt foretog deres indkøb hos EU-producenterne og i Kina. Følgelig bør indførelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina ikke få en betydelig negativ indvirkning på denne sektor i betragtning af den begrænsede indvirkning på fortjenstmargenen og den omstændighed, at der findes andre forsyningskilder.
(173)
Nogle brugere indvendte, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville få en negativ indvirkning på dem på to måder. De hævdede, at der ikke kun ville være mangel på alternative kilder, men også at de pågældende lande ville flytte deres eksport fra den pågældende vare til varer i det efterfølgende produktionsforløb.
(174)
Med hensyn til påstanden om, at der ikke vil være alternative kilder, skal det først bemærkes, at der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen fra Korea og Taiwan. Endvidere findes der andre forsyningskilder i andre tredjelande, som ikke er underlagt foranstaltninger, som nævnt i betragtning 171. For det andet fremgik det af undersøgelsen med hensyn til EU-erhvervsgrenens forsyning, at der var problemer med forsyningen fra nogle EU-producenter til visse brugere. Imidlertid fremgik det ikke af analysen, at disse problemer optrådte regelmæssigt. Ud fra ovenstående, og især som følge af eksistensen af andre forsyningskilder, blev denne påstand afvist.
(175)
Med hensyn til påstanden om, at producenter af garn med høj styrke i de pågældende lande ville flytte deres eksport til det efterfølgende produktionsforløb, bør det bemærkes, at der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen fra Korea og Taiwan. Derfor er det opfattelsen, at brugerne af garn med høj styrke bør kunne forblive konkurrencedygtige, selv hvis de kinesiske eksportører flytter deres eksport til det efterfølgende produktionsforløb, da de stadig vil kunne forsyne sig med garn med høj styrke hos andre leverandører, som ikke er underlagt foranstaltninger. Derfor blev dette krav afvist.
(176)
Hvis man tager ovenstående i betragtning, forekommer indvirkningen på brugerne i de forskellige industrisektorer generelt begrænset, selv om nogle brugere sandsynligvis påvirkes negativt af foranstaltningerne over for importen fra Kina. Derfor blev det ud fra de tilgængelige oplysninger foreløbigt konkluderet, at virkningen af antidumpingforanstaltningerne på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina sandsynligvis ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne af den pågældende vare.
8.5. Konklusion vedrørende EU's interesser
(177)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina.
9. INGEN INDFØRELSE AF TOLD
(178)
På baggrund af konklusionerne om, at landsdækkende vejede gennemsnitlige dumpingmargener for importen med oprindelse i Korea og Taiwan ligger under bagatelgrænsen, indføres der ingen midlertidig antidumpingtold på importen fra disse lande.
10. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
10.1. Skadestærskel
(179)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(180)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(181)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2005, som er det eneste år, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede fortjeneste, og hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 3 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(182)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 3 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(183)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris for hver varetype hos de eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i UP. Forskellen som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi for de sammenlignede varetyper.
10.2. Midlertidige foranstaltninger
(184)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(185)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(186)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(187)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
(188)
De fastlagte dumping- og skadesmargener er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ikke relevant
Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
8,9 %
57,3 %
Alle andre virksomheder
9,3 %
57,6 %
11. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(189)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der normalt tariferes under KN-kode 5402 20 00.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Tarictillægskode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Virksomheder opført i bilaget
8,9
A977
Alle andre virksomheder
9,3
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juni 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 478/2010,
annettu 1 päivänä kesäkuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä8 päivänä syyskuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’ ja Taiwanista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun European Man-made Fibres Association (CIRFS), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 27 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 60 prosenttia erikoislujan polyesterilangan kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
1.2 Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti menettelyn vireillepanosta virallisesti valituksen tehneille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, käyttäjille, muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan, Korean ja Taiwanin edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijä, muut unionin tuottajat, vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa, Koreassa ja Taiwanissa, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa ja Koreassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 väliseltä ajalta.
(6)
Kuten johdanto-osan 22-27 kappaleessa selitetään, 11 kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Korean osalta neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen.
(7)
Komissio valitsi otokseen yhteistyössä toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella kolme kiinalaista tuottajaa tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joilla oli eniten vientiä unioniin. Kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.
(8)
Korean tapauksessa vain neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot otantaa varten. Koska niin harvat vientiä harjoittavat tuottajat olivat halukkaita yhteistyöhön, otannan käytöstä päätettiin luopua.
(9)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät tällaisia lomakkeita hakeakseen yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.
(10)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(11)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllisen tarkastelun katsottiin kuitenkin johtavan ylimääräisiin paikan päällä käynteihin ja erityisanalyyseihin, minkä vuoksi ne olisivat olleet kohtuuttoman työläitä ja viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.
(12)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Näitä olivat neljä unionin tuottajaa, 10 tuojaa sekä 68 käyttäjää.
(13)
Vastaukset saatiin valituksen tehneiltä unionin tuottajilta ja yhdeltä muulta tutkimusta tukevalta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta sekä 33 käyttäjältä.
(14)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat:
-
Brilen SA, Barbastro, Espanja
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg, ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset Performance Fibers Longlaville, Longwy, Ranska, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Saksa, Performance Fibers, Bobingen, Saksa, Performance Fibers, Guben, Saksa,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Saksa,
-
Sioen, Mouscron, Belgia.
Unionin tuojat:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Saksa.
Unionin käyttäjät:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Romania,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Saksa,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Ranska,
-
Mitas AS, Praha, Tšekki.
Kiinan vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Korean vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc., Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Taiwanin vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Etuyhteydessä olevat unionin tuojat:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg.
Vertailumaan tuottajat:
-
Performance Fibers, Inc. ja Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Amerikan yhdysvallat.
1.3 Tutkimusajanjakso
(15)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin oleva erikoisluja polyesterilanka (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
(17)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella on merkittäviä ominaisuuksia ja sitä käytetään useisiin erilaisiin tarkoituksiin, kuten renkaiden vahvikkeena, leveissä kankaissa, liukuhihnoissa, turvavöissä, verkoissa ja geosynteettisissä tuotteissa.
(18)
Tutkimuksen aikana tietyt osapuolet väittivät, että renkaiden valmistuksessa käytettävä lanka, niin kutsuttu HMLS-lanka (”High Modulus Low Shrinkage”) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle. Ne väittivät, että HMLS-langalla on erilaiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset muihin erikoislujiin polyesterilankoihin verrattuna.
(19)
Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että vaikka HMLS-langalla on joitakin erilaisia ominaisuuksia kuin muilla erikoislujilla polyesterilangoilla (esim. kimmokerroin, kutistuvuus, vetolujuus ja väsymislujuus), tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla eri lajeilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen.
2.2 Samankaltainen tuote
(20)
Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista unioniin viedyllä tuotteella sekä Koreassa ja Taiwanissa tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella samoin kuin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, Kiinassa tuottamalla ja myymällä sekä unionin tuottajien unionissa valmistamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. OTANTA
3.1 Tuojien otanta
(21)
Valituksessa esitettyjen tuojien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisen otantamenettelyn käyttöä tuojien osalta. Toimitettujen tietojen perusteella ja yhteistyöhalukkuutensa ilmaisseiden vientiä harjoittavien tuojien harvalukuisuuden vuoksi otantaa ei kuitenkaan pidetty tarpeellisena.
3.2 Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(22)
Koska Kiinassa oli runsaasti vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(23)
Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanosta ja toimittamaan perustiedot viennistään, kotimarkkinamyynnistään ja tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon liittyvästä toiminnastaan sekä kaikkien niihin etuyhteydessä olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja/tai myyntiä harjoittavien yritysten nimet ja tiedot näiden toiminnasta.
(24)
Edustavan otoksen valinnassa kuultiin myös Kiinan viranomaisia ja tuottajien järjestöä eli tekstiilien tuontia ja vientiä käsittelevää Kiinan kauppakamaria.
3.2.1 Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien alustava valinta
(25)
Yhteensä 11 vientiä harjoittavaa tuottajaa, mukaan lukien etuyhteydessä olevien yritysten ryhmät Kiinassa, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa annetussa määräajassa. Kaikki niistä ilmoittivat vieneensä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tutkimusajanjaksolla ja olevansa halukkaita osallistumaan otokseen. Näin ollen näiden 11:n vientiä harjoittavan tuottajan katsottiin toimivan yhteistyössä tutkimuksessa, jäljempänä ’yhteistyössä toimivat vientiä harjoittavat tuottajat’.
(26)
Vientiä harjoittavien tuottajien, jotka eivät ilmoittautuneet edellä mainitussa määräajassa tai eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja ajoissa, katsottiin kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Kun verrattiin Eurostatin tuontitilastoja ja tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, jonka johdanto-osan 25 kappaleessa mainitut yritykset ilmoittivat vieneensä unioniin tutkimusajanjaksolla, havaittiin, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli erittäin korkea (ks. 73 kappale).
3.2.2 Kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoksen valinta
(27)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui erikoislujan polyesterilangan suurimpaan edustavaan unioniin suuntautuneen viennin määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme yritystä tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unioniin on yli 65 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia sekä niiden järjestöjä ja Kiinan viranomaisia kuultiin, ja niiden kanssa sovittiin otoksen valinnasta.
3.3 Yksilöllinen tarkastelu
(28)
Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, koska ne eivät täyttäneet perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdassa asetettuja vaatimuksia, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla.
(29)
Otos siis rajoitettiin kohtuulliseen määrään yrityksiä, joita voitiin tutkia käytettävissä olevassa ajassa (ks. 27 kappale). Yritykset, joita tutkittiin asianomaisia maita koskevassa polkumyyntitutkimuksessa, luetellaan 14 kappaleessa. Ottaen huomioon näiden yritysten tiloihin tehdyt tarkastuskäynnit, joilla Kiinan tapauksessa tarkistettiin markkinatalouskohtelua koskevat pyynnöt ja kyselylomakevastaukset, yksilöllistä kohtelua koskevia tutkimuksia pidettiin kohtuuttoman työläinä ja katsottiin, että ne olisivat viivästyttäneet tutkimuksen päätökseen saamista.
(30)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että kahta pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voida hyväksyä.
4. POLKUMYYNTI
4.1 Yleiset menetelmät
(31)
Seuraavassa esitettyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu kaikkiin vientiä harjoittaviin tuottajiin Koreassa ja Taiwanissa, siihen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, sekä vertailumaan käsite huomioon ottaen myös kahteen muuhun otokseen valittuun kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Polkumyyntiä koskevat päätelmät esitetään siten, että kustakin tutkimuksen kohteena olevasta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot.
4.1.1 Normaaliarvo
(32)
Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kukin vientiä harjoittava tuottaja myynyt samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin.
(33)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kokonaismyynniltään edustavien yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.
(34)
Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän kunkin tuotelajin osalta, jonka todettiin olevan suoraan verrattavissa unioniin vietäväksi myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(35)
Tämän jälkeen komissio selvitti, voitiinko kunkin yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä kunkin tuotelajin osalta riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus.
(36)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(37)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(38)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, katsottiin, että niitä ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(39)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(40)
Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla niiden samankaltaisen tuotteen myyntiin kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä liittyneet myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä kyseisten tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto. Ilmoitettuja tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.
4.1.2 Vientihinta
(41)
Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(42)
Jos myynti oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille. Näissä tapauksissa tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneiden kustannusten, tullit ja verot mukaan lukien, sekä kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton huomioon ottamiseksi. Tässä käytettiin etuyhteydessä olevien tuojien omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, ja kohtuullinen voittomarginaali määritettiin tutkimuksen mukaan riippumattoman tuojan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta saaman voiton perusteella.
4.1.3 Vertailu
(43)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(44)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.
4.1.4 Polkumyyntimarginaali
(45)
Kullekin yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.
4.2 Kiina
4.2.1 Markkinatalouskohtelua koskeva arviointi
(46)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(47)
Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4)
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;
5)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(48)
Kaikki otokseen valitut yritykset pyysivät markkinatalouskohtelua ja vastasivat asiaa koskevaan lomakkeeseen annetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkasti kaikki hakulomakkeissa esitetyt tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(49)
Tarkastuksessa vahvistettiin, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi.
(50)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei täyttänyt vaatimuksia 1-3. Ensinnäkään se ei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin rajoituksia, kuten velvoite myydä tietty määrä tarkasteltavana olevaa tuotetta kotimarkkinoille. Toiseksi se ei osoittanut, että sen kirjanpito tarkastetaan IAS-standardien mukaisesti. Tutkimuksessa tuotiin esiin joukko epäjohdonmukaisuuksia ja puutteita hakijan kirjanpidossa ja esitettiin tiettyjä IAS-periaatteiden rikkomuksia. Myös aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.
(51)
Toinen otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei pystynyt osoittamaan, että se täytti vaatimukset 1 ja 3. Sei pystynyt osoittamaan, että sen päätökset tehtiin markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, koska sen myyntitoiminnassa havaittiin vastaavia rajoituksia kuin johdanto-osan 50 kappaleessa esitetyt; lisäksi havaittiin, että valtion todistuksesta huolimatta osa sen pääomasta ei ollut sijoitettua pääomaa. Aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä havaittiin myös epäasianmukaisten maankäyttöoikeuksien arviointien muodossa.
(52)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja osoitti täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.
4.2.2 Yksilöllinen kohtelu
(53)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, ja niille näin ollen voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu.
(54)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
2)
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
3)
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
4)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan; ja
5)
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(55)
Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(56)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Vertailumaa
(57)
Kun kyse on siirtymätalousmaista, niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(58)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Yhdysvaltoja vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.
(59)
Useat osapuolet vastustivat ehdotusta ja ehdottivat Taiwanin tai Korean käyttöä, koska niiden mukaan nämä maat olivat asianmukaisempia. Asiassa esitettiin seuraavat väitteet:
a)
Yhdysvaltojen ja Kiinan tuotantoprosessit ja -kustannukset eroavat huomattavasti toisistaan, koska Yhdysvalloissa käytettävät koneet ovat vanhoja ja vanhanaikaisia, kun taas suurin osa kiinalaisista tuottajista käyttää moderneja ja tuoreimpaan teknologiaan perustuvia laitteita. Suurin osa kiinalaisista, taiwanilaisista ja korealaisista vientiä harjoittavista tuottajista käyttää modernia yksivaiheista teknologiaa, mikä tekee niistä yhdysvaltalaisia tuottajia tehokkaampia.
b)
Sillä, että taiwanilaisten ja korealaisten viejien väitettiin harjoittavan polkumyyntiä, ei ollut merkitystä sopivan vertailumaan valitsemisen kannalta.
c)
Valituksen tekijöillä on Yhdysvalloissa etuyhteydessä olevia yrityksiä, joten ei olisi asianmukaista määrittää normaaliarvoa näiden etuyhteydessä olevien yritysten toimittamien tietojen perusteella.
d)
Kilpailuedellytykset Yhdysvalloissa eroavat Kiinassa vallitsevista. Yhdysvaltojen markkinoita hallitsee käytännössä yksin yksi tuottaja, kun taas Taiwanissa ja Koreassa on paljon kotimarkkinatuottajia, kuten Kiinassakin.
(60)
Komissio tarkasteli edellä esitettyjä väitteitä ja katsoi, että ne olivat yleisesti ottaen paikkansapitäviä vertailumaan valinnan osalta. Siksi tutkittiin tarkemmin, voitaisiinko Taiwania tai Koreaa käyttää mahdollisena markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi.
(61)
Tutkimuksen mukaan Taiwanin lopputuotteet olivat paremmin vertailukelpoisia Kiinan kanssa. Taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat myös Kiinassa etuyhteydessä olevien tuottajien kanssa, ja ne toimivat periaatteessa samoin edellytyksin molemmissa maissa.
(62)
Tällä perusteella pidettiin tarkoituksenmukaisempana käyttää Taiwania vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(63)
Sen jälkeen, kun Taiwan oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä toimineiden taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloissa tarkastettujen tietojen perusteella. Normaaliarvo perustui vertailukelpoisten tuotelajien myynnistä Taiwanin kotimarkkinoilla maksettuihin tai maksettaviin hintoihin edellyttäen, että määrät olivat edustavia ja hinnat oli veloitettu tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä päti tiettyihin vietyihin tuotelajeihin.
4.2.4 Normaaliarvo
4.2.4.1 Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu
(64)
Suurin osa otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Kiinan kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(65)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo (ks. 40 kappale).
4.2.4.2 Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
(66)
Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo oli laskettava markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan eli tässä tapauksessa Taiwanin hintojen tai laskennallisen arvon perusteella, kuten johdanto-osan 57-63 kappaleessa todetaan.
(67)
Muiden sellaisten vietyjen tuotelajien tapauksessa, joita joko ei ollut myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä Taiwanissa tai joita taiwanilaiset tuottajat eivät olleet myyneet edustavissa määrin kotimarkkinoillaan, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.2.5 Vientihinta
(68)
Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.2.6 Vertailu
(69)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten, hyvitysten ja välillisen verotuksen erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4.2.7 Polkumyyntimarginaalit
4.2.7.1 Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat
(70)
Otokseen valittujen yritysten kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(71)
Alustavat painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ovat näin ollen prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Alustava polkumyyntimarginaali
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 Muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(72)
Yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali laskettiin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan säännösten mukaisesti. Marginaali määritettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen marginaalien perusteella ottamatta huomioon sitä vientiä harjoittavaa tuottajaa, jonka polkumyyntimarginaali oli nolla. Tällä perusteella yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettu polkumyyntimarginaali vahvistettiin alustavasti 8,9 prosentin tasolle.
(73)
Kaikkien muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Kaikkien yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien otoskyselylomakkeessa ilmoittamaa viennin kokonaismäärää verrattiin Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärään, joka saatiin Eurostatin tuontitilastoista. Yhteistyön prosenttiosuudeksi todettiin 100. Tällä perusteella yhteistyön tason todettiin olevan korkea, minkä vuoksi katsottiin, että on asianmukaista asettaa yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritetyn korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle.
(74)
Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 9,3 prosenttia.
4.3 Korea
4.3.1 Normaaliarvo
(75)
Suurin osa kaikkien neljän tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Korean kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(76)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Kaikilla neljällä tutkimuksen kohteena olevalla yrityksellä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.3.2 Vientihinta
(77)
Osa yhden vientiä harjoittavan tuottajan vientimyynnistä tapahtui suoraan etuyhteydessä olevalle tuojalle unionissa. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti käyttäen perusteena hintoja, joilla tuotteet oli ensiksi jälleenmyyty riippumattomalle ostajalle, ja noudattaen johdanto-osan 42 kappaleessa kuvattua menetelmää.
(78)
Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan muu tarkasteltavana olevan tuotteen vienti ja kolmen muun vientiä harjoittavan tuottajan koko vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällaisen myynnin vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.3.3 Vertailu
(79)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
(80)
Kaikki neljä tutkittua yritystä pyysivät tullinpalautusta koskevaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti sillä perusteella, että samankaltaisesta tuotteesta kannettiin tuontimaksuja, jos se oli tarkoitettu kulutettavaksi viejämaassa, mutta kyseiset maksut palautettiin tai niitä ei kannettu, jos tuote myytiin unioniin vietäväksi.
(81)
Pyyntöä pidettiin perusteettomana, koska yksikään neljästä yrityksestä ei kyennyt osoittamaan, että yrityksille palautetut tuontimaksut johtuivat asianomaisen tuotteen viemisestä unioniin.
4.3.4 Polkumyyntimarginaalit
(82)
Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(83)
Tällä perusteella kaikkien asianomaisten vientiä harjoittavien korealaisten tuottajien polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana olivat alle 2 prosentin vähimmäistason perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(84)
Kyseiset neljä korealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Koreasta peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.
(85)
Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Korean osalta päätettävä.
4.4 Taiwan
4.4.1 Normaaliarvo
(86)
Suurin osa kahden tutkimuksen kohteena olleen yrityksen unioniin vientiä varten myymien tuotelajien kotimarkkinamyynnistä oli määrältään edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näiden tuotelajien normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden Taiwanin kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana maksamien tai niiden maksettavaksi tulevien tosiasiallisten hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
(87)
Tuotelajeille, joita ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä, sekä tuotelajeille, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, oli muodostettava laskennallinen normaaliarvo. Molemmilla tutkimuksen kohteena olevilla yrityksillä oli tiettyjen tuotelajien kotimarkkinamyyntiä, joka ei tapahtunut edustavassa määrin tai tavanomaisessa kaupankäynnissä. Näissä tapauksissa laskennallinen normaaliarvo muodostettiin johdanto-osan 40 kappaleessa kuvatun menetelmän mukaisesti.
4.4.2 Vientihinta
(88)
Kahden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
4.4.3 Vertailu
(89)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettiin oikaisut kuljetus-, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden, alennusten ja hyvitysten erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4.4.4 Polkumyyntimarginaalit
(90)
Kunkin yrityksen kullekin tuotelajille määritettyä normaaliarvon painotettua keskiarvoa verrattiin kunkin vastaavan tuotelajin vientihintojen painotettuun keskiarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(91)
Tämän perusteella polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina cif-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana ilmaistuina seuraavat:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
vähimmäistaso
(92)
Taiwanista peräisin olevan tuonnin osalta on syytä todeta, että kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittava tuottajaa vastaavat kaikesta kyseisestä maasta peräisin olevasta viennistä Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Taiwanille määritettiin koko maata koskeva polkumyyntimarginaali. Sen havaittiin olevan alle 2 prosentin vähimmäistason, josta säädetään perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa. Näin ollen pääteltiin alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Taiwanista peräisin olevassa tuonnissa ei ole perusteltua.
(93)
Jos havainnot vahvistetaan tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa, menettely olisi Taiwanin osalta päätettävä.
5. UNIONIN TUOTANNONALA
5.1 Unionin tuotanto
(94)
Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.
(95)
Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan 121 000 tonnia tutkimusajanjaksolla. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä, jäljempänä ’tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet’. Muiden tietojen puutteessa unionin kokonaistuotannon ja -kulutuksen määrittämiseksi käytettiin valituksessa esitettyjä tietoja tuottajista, jotka eivät ilmoittautuneet. Näiden tuottajien osuus on noin 22 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla. Yksikään tiedossa olleista unionin tuottajista ei suhtautunut neutraalisti tutkimuksen vireillepanoon tai vastustanut sitä.
(96)
Valitusta tukeneiden unionin tuottajien tuotantomäärä oli 94 000 tonnia tutkimusajanjaksolla eli noin 78 prosenttia arvioidusta unionin kokonaistuotannosta.
5.2 Unionin tuotannonalan määritelmä
(97)
Kuten johdanto-osan 96 kappaleessa mainittiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta oli noin 78 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi näiden tuottajien katsotaan muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
6. VAHINKO
6.1 Unionin kulutus
(98)
Kulutus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella saadun kokonaistuonnin sekä unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan kokonaismyynnin perusteella; tähän sisältyi myös arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet.
(99)
Koska niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet, ei saatu muita tietoja erikoislujan polyesterilangan tuotannosta ja myynnistä tarkastelujaksolla, käytettiin valituksessa toimitettuja tietoja, kuten johdanto-osan 95 kappaleessa todettiin.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tonnia
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeksi
100
106
120
109
93
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset.
(100)
Kaiken kaikkiaan unionin kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ensin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski 22 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutuksen lasku vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla johtui talouskriisin vuoksi pienentyneestä kysynnästä, etenkin vuoden 2008 jälkipuoliskolla.
6.2 Tuonti asianomaisista maista unioniin
6.2.1 Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(101)
Komissio tutki, olisiko Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(102)
Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla.
(103)
Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin vaikutuksia ei pitäisi kumuloida Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kanssa.
6.2.2 Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
(104)
Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, joka kuului otokseen, ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi sen vienti on jätettävä pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla.
(105)
Jottei kyseiseen tuottajaan liittyviä arkaluonteisia liiketoimintatietoja paljastettaisi, luottamuksellisuussyistä pidettiin asianmukaisena olla jättämättä pois jäljempänä esitettävistä julkisesti saatavista tiedoista, kuten Eurostatin tiedoista, sen viejän tiedot, joka ei harjoittanut polkumyyntiä unionin markkinoilla.
(106)
Sen vuoksi ensimmäisessä taulukossa esitetään Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonti ja toisessa taulukossa indeksoidut tiedot, jotka koskevat polkumyynnillä unionin markkinoille tapahtunutta tuontia tarkastelujaksolla.
Taulukko 2a
Kokonaistuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeksi
100
147
261
317
301
Markkinaosuus
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeksi
100
139
217
291
323
Hinnat (euroa/tonni)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeksi
100
87
81
84
83
Lähde: Eurostat.
(107)
Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi jyrkästi (kolminkertaisesti) tarkastelujaksolla, ja samaan aikaan keskimääräiset tuontihinnat laskivat 17 prosenttia. Tämän johdosta sen markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuoden 2005 tasolta 7,3 prosentista 23,6 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan jo vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä kaudella, kun kulutus laski 22 prosenttia, Kiinasta tulevan tuonnin määrän kasvoi 15 prosenttia, mikä kasvatti sen markkinaosuutta 7,7 prosenttiyksikköä.
6.2.2.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
Taulukko 2b
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
Indeksi
100
240
582
728
714
Markkinaosuus
Indeksi
100
227
485
667
768
Hinnat (euroa/tonni)
Indeksi
100
67
61
63
61
Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.
(108)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti sen markkinaosuutta yli seitsenkertaisesti. Lisäksi tutkimus osoitti, että huolimatta kulutuksen laskusta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, polkumyyntituonti sai huomattavan markkinaosuuden tutkimusajanjaksolla.
(109)
Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla, kuten johdanto-osan 112 kappaleessa selitetään.
6.2.2.2 Hintojen alittavuus
(110)
Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Kiinasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti voimassa olevien tullioikeuksien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(111)
Yhteistyössä toimineita kiinalaisia viejiä oli paljon, ja niiden osuus Kiinasta unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneesta kokonaisvientimäärästä oli 69 prosenttia. Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei havaittu harjoittaneen polkumyyntiä unionin markkinoilla, joten sen tuontia ei ole otettu huomioon hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä.
(112)
Vertailu osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 24,2 prosentilla.
6.3 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
6.3.1 Alustavat huomiot
(113)
Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen.
6.3.2 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 3
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeksi
100
100
99
86
64
Kapasiteetti (tonnia)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeksi
100
100
100
97
90
Kapasiteetin käyttöaste
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeksi
100
100
100
88
72
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(114)
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonalan tuotanto laski 36 prosenttia tarkastelujaksolla. Vaikka unionin kulutus lisääntyi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tuotanto pysyi kyseisenä aikana vakaana ja laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutuksen laskun mukaisesti.
(115)
Unionin tuotannonalan vähensi tuotantokapasiteettiaan noin 144 000 tonniin tutkimusajanjaksolla. Hiipuvan myynnin ja vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski vuoden 2005 tasolta 91 prosentista 65 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Lasku oli suurinta vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisellä jaksolla.
6.3.3 Myyntimäärät ja markkinaosuus
(116)
Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät liittyvät määrään, joka myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla.
Taulukko 4
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä (tonnia)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeksi
100
101
104
88
71
Markkinaosuus
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeksi
100
95
87
81
77
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(117)
Vaikka unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi vain 4 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kyseisellä kaudella kasvaneesta kulutuksesta. Lisäksi tarkastelujakson loppuaikana unionin kulutus laski 22 prosenttia mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä laski vieläkin enemmän, 31 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä siis laski jatkuvasti ja merkittävästi, ja sen markkinaosuuden menetys oli niinkin suuri kuin 11,9 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.
6.3.4 Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat
(118)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski 9 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurin pudotus tapahtui vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, joten se osui ajallisesti yksiin Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvun kanssa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan oli laskettava myyntihintojaan raaka-aineen hinnannoususta huolimatta, etenkin tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/tonni)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeksi
100
100
99
97
91
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(119)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat 6 prosenttia vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Tämä johtui pääasiassa PET-granulaattien hinnannoususta; ne ovat tärkein erikoislujan polyesterilangan tuotannossa käytettävä raaka-aine. PET-granulaattien keskimääräinen hinta nousi 12 prosenttia vuosien 2005 ja 2008 välillä, jonka jälkeen se laski ennen vuotta 2005 vallinneelle tasolle. Samalla kaudella unionin tuotannonalan oli kuitenkin pidettävä myyntihintansa alhaalla voidakseen kilpailla halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat merkittävästi alle kustannusten tutkimusajanjaksolla.
6.3.5 Varastot
(120)
Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjaksolla oli noin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 9 prosenttia tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä. Varastojen pienenemistä olisi kuitenkin tarkasteltava ottaen huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.
Taulukko 6
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Varastot (tonnia)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeksi
100
112
116
112
91
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
6.3.6 Työllisyys, palkat ja tuottavuus
Taulukko 7
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna - FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeksi
100
99
96
87
77
Työvoimakustannukset (euroa/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeksi
100
102
102
118
106
Tuottavuus (yksikkö/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeksi
100
101
102
99
84
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(121)
Unionin tuotannonalan toiminnan supistusten vuoksi työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla huomattavasti, 23 prosenttia. Tuottavuuden laskua olisi tarkasteltava ottaen huomioon supistusten yleinen luonne, koska työntekijöiden lukumäärän väheneminen seuraa tuotannon laskua vasta tietyn viiveen jälkeen. Työvoimakustannukset nousivat hieman, 6 prosenttia, tarkastelujaksolla.
6.3.7 Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 8
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeksi
100
-22
-37
- 378
- 438
Kassavirta (tuhatta euroa)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeksi
100
-9
5
- 120
- 141
Investoinnit (tuhatta euroa)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeksi
100
49
123
19
11
Investointien tuotto
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeksi
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(122)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus laski jyrkästi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 3 prosentin voitosta 13,3 prosentin tappioon. Siitä huolimatta, että unionin kulutus osoitti kasvua vuosien 2005 ja 2007 välillä, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään tästä suotuisasta kehityksestä Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin vuoksi.
(123)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Näin ollen kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka osoitti samanlaista negatiivista kehitystä kuin unionin tuotannonalan negatiiviset tulokset tarkastelujaksolla.
(124)
Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän seurauksena investoinnit putosivat 89 prosenttia tarkastelujaksolla.
6.3.8 Kasvu
(125)
Unionin kulutus kasvoi 20 prosenttia vuosien 2007 ja 2007 välillä, mutta unionin tuotannonala onnistui lisäämään myyntimääräänsä unionin markkinoilla vain vaivaiset 4 prosenttia, minkä vuoksi se ei pystynyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua. Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että 29 prosentin pudotus unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli paljon suurempi kuin 7 prosentin pudotus unionin kulutuksessa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus myös pieneni merkittävästi, 12 prosenttiyksikköä, samalla kaudella.
6.3.9 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(126)
Kiinan polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa osassa, ja ne ovat yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
6.4 Vahinkoa koskevat päätelmät
(127)
Tutkimuksen mukaan useimmat vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto (- 36 %), kapasiteetin käyttöaste (- 28 %), myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla (- 29 %), markkinaosuus (- 12 prosenttiyksikköä) sekä tuottavuus (- 16 %), heikkenivät tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui myös yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan (- 241 %) ja kannattavuuteen (-16,3 prosenttiyksikköä). Näiden vuoksi myös unionin tuotannonalan kyky hankkia pääomaa vaarantui, etenkin tutkimusajanjaksolla.
(128)
Suurimmat tappiot aiheutuivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin unionin kulutuksen merkittävästä laskusta huolimatta Kiinasta tuli edelleen polkumyyntituontia unionin markkinoille suuria määriä hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat yli 24 prosentilla tutkimusajanjaksolla.
(129)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeimmillaan vuonna 2008, mikä johtui pääasiassa pääraaka-aineen hintojen jyrkästä noususta. Unionin tuotannonala onnistui pitämään tuotantokustannuksensa kurissa tutkimusajanjaksolla järkeistämällä toimintaa; tätä auttoi myös PET-hintojen aleneminen, joka tapahtui pääasiassa tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. Kun kuitenkin otetaan huomioon kiinalaisten viejien tutkimusajanjaksolla harjoittama merkittävä hintojen alittavuus, unionin tuotannonala ei pystynyt korottamaan myyntihintojaan tasolle, joka olisi kattanut sen kustannukset. Tämä johti sen taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen tutkimusajanjaksolla.
(130)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
7. SYY-YHTEYS
7.1 Johdanto
(131)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
7.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(132)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi jyrkästi tarkastelujaksolla ja kasvatti markkinaosuuttaan unionin markkinoilla yli seitsenkertaisesti vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi havaittiin, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, jolloin unionin kulutus laski noin 15 prosenttia, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä pysyi korkeana ja sen markkinaosuus jopa kasvoi 15 prosenttia.
(133)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti, 29 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui 51,1:stä 39,2 prosenttiin, siis lähes 12 prosenttiyksikköä. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi kaksi prosenttiyksikköä, kun taas kiinalaisen polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi unionin markkinoiden vähenevästä kysynnästä huolimatta.
(134)
Polkumyyntituonnin hinnat laskivat 39 prosenttia tarkastelujaksolla ja alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat merkittävästi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan niin, että ne olisivat kattaneet raaka-aineen hintojen nousun. Unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla laski (ks. 122 kappale) vuonna 2005 saadusta 3 prosentin voitosta tutkimusajanjakson 13,3 prosentin tappioon.
(135)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kasvava määrä vaikutti negatiivisesti markkinoihin kokonaisuudessaan painamalla hintoja alas.
(136)
Kiinasta unionin markkinoille tulevan halvan polkumyyntituonnin jatkuva paine ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden raaka-ainekustannusten mukaan etenkään vuonna 2008, jolloin PET:n hinnat kohosivat huippuunsa. Tämä selittää unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden menetyksen.
(137)
Edellä esitetyn vuoksi päätellään alustavasti, että Kiinasta tulevan halvan polkumyyntituonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
7.3 Muiden tekijöiden vaikutus
7.3.1 Kysynnän kehitys unionin markkinoilla
(138)
Erikoislujan polyesterilangan kulutus unionissa kasvoi ensin vuosien 2005 ja 2007 välillä, jonka jälkeen se laski vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla (ks. 100 kappale). Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala menetti merkittävän osan markkinaosuuttaan. Vaikka ei voidakaan sulkea pois mahdollisuutta, että unionin kulutuksen negatiivisella kehityksellä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä olisi saattanut olla negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, on kuitenkin huomattava, että samaan aikaan kiinalainen vienti lisäsi markkinaosuuttaan. Vastaavasti katsotaan, että unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä ei voida selittää vähentyneellä kysynnällä, vaan sen pääasiallisena aiheuttajana on Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin voimakas kasvu ja kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus.
7.3.2 Raaka-aineen hinnat
(139)
Raaka-aineen, pääasiassa PET-granulaattien, hinnat kohosivat merkittävästi vuoden 2005 ja 2008 välillä, minkä jälkeen ne laskivat tutkimusajanjakson loppupuoliskolla ja saavuttivat tutkimusajanjakson loppuun mennessä saman tason kuin vuonna 2005.
(140)
Tutkimuksessa vahvistui, että erikoislujan polyesterilangan tuotantoon liittyvät unionin tuotannonalan kustannukset noudattivat samaa suuntausta kuin raaka-aineen hinnat ja kohosivat kaikkiaan 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Markkinoilla, joilla on tehokkaat kilpailuedellytykset eli vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, voidaan kuitenkin odottaa, että hintoja mukautetaan säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehityksen huomioon ottamiseksi. Tässä tapauksessa ei käynyt näin. Unionin tuotannonalan oli itse asiassa pakko pitää myyntihintansa alhaalla, jotta se voi kilpailla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin kanssa, ja tämä johti sen kannattavuuden huomattavaan putoamiseen. Näin ollen päätellään alustavasti, että kiinalaisten viejien harjoittama hintojen alittavuus painoi hintoja alas unionin markkinoilla ja esti unionin tuotannonalaa nostamasta myyntihintojaan kustannusten kattamiseksi.
7.3.3 Unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto
(141)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoastaan yksi unionin tuottaja, joka toimi yhteistyössä tutkimuksessa, oli vertikaalisesti integroitunut, ja että sen omaan käyttöön jäävä tuotanto jatkojalostettiin tuotteiksi, joilla on lisäarvoa. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näihin jatkojalostustuotteisiin liittyviä tuotanto-ongelmia. Omaan käyttöön jäävä tuotanto pysyi vakaana tarkastelujaksolla ja oli noin 7 prosenttia tuotantomäärästä.
(142)
Tämän perusteella katsottiin, että unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävä tuotanto ei vaikuttanut sen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen etenkään tutkimusajanjaksolla.
7.3.4 Unionin tuotannonalan vientitulos
(143)
Vahingon ja syy-yhteyden analysoinnissa keskityttiin unionin tuotannonalan tilanteeseen unionin markkinoilla, mutta sen vientitulosta tarkasteltiin mahdollisena muuna tekijänä, joka voi selittää havaitun vahingon. Analyysissä tuli esiin, että unionin tuotannonalan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille oli vaatimatonta (noin 3 %) tarkastelujaksolla. Vientimyynnin määrän laskua vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noin 18 000 tonnista 7 000 tonniin voi selittää tuotannon väheneminen samalla kaudella. Vientihinta oli kuitenkin korkeampi kuin hinta, jonka unionin tuotannonala veloitti asiakkailtaan unionin markkinoilla. Sen vuoksi katsottiin, että vientimäärän aleneminen ei voi selittää unionin tuotannonalan kärsimän vahingon tasoa eikä etenkään kannattavuuden merkittävää pudotusta tutkimusajanjaksolla.
7.3.5 Tuonti muista kolmansista maista
(144)
Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä noudattelivat seuraavia suuntauksia:
Taulukko 9
Muut kolmannet maat
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeksi
100
101
97
72
55
Markkinaosuus
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeksi
100
96
81
66
59
Hinta (euroa/tonni)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeksi
100
102
98
99
98
Lähde: Eurostat.
(145)
Tärkeimmät muut kolmannet maat, jotka veivät erikoislujaa polyesterilankaa unioniin, ovat Sveitsi, Valko-Venäjä, Japani ja Thaimaa. Kuten edellä olevasta taulukosta näkyy, näistä maista tulevan tuonnin yhteismäärä oli melko alhainen suhteessa unionin kulutukseen ja laski tarkastelujaksolla 45 prosenttia. Keskimääräiset tuontihinnat pysyivät vakaalla ja suhteellisen korkealla tasolla tutkimusajanjaksolla.
(146)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
7.3.6 Tuonti Koreasta ja Taiwanista
(147)
Kuten edellä on todettu, alustavasti arvioitiin, että Taiwanista ja Koreasta tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla. Tämä tuonti esitetään taulukoissa 10 ja 11.
Taulukko 10
Kokonaistuonti Koreasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeksi
100
118
157
142
140
Markkinaosuus
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeksi
100
112
131
130
151
Hinnat (euroa/tonni)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeksi
100
93
91
91
85
Lähde: Eurostat.
(148)
Kuten taulukosta näkyy, Koreasta tulevan tuonnin määrä seuraili samaa suuntausta kuin kulutus tarkastelujaksolla. Tuontimäärä kasvoi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 17 542 tonnista 24 580 tonniin. Tämä johti markkinaosuuden nousuun 7,9 prosentista vuonna 2005 tutkimusajanjakson 11,9 prosenttiin. On kuitenkin pantava merkille, että tuontimäärät laskivat merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.
(149)
Lisäksi on pantava merkille, että vaikka keskimääräiset tuontihinnat Koreasta laskivat 15 prosenttia tarkastelujaksolla, ne pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.
Taulukko 11
Kokonaistuonti Taiwanista
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeksi
100
106
140
150
111
Markkinaosuus
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeksi
100
100
117
138
119
Hinnat (euroa/tonni)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeksi
100
88
82
85
86
Lähde: Eurostat.
(150)
Taiwanista tuleva tuonti lisääntyi vuoden 2005 ja tutkimusajanjakson välillä 7 343 tonnista 8 163 tonniin eli 11 prosenttia. Samana aikana tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 3,3 prosentista (vuonna 2005) 4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Korean tavoin Taiwanin tuontimäärä laski merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välillä.
(151)
Taiwanista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 14 prosenttia tarkastelujaksolla mutta pysyivät kuitenkin korkeammalla tasolla kuin keskimääräiset tuontihinnat Kiinasta samalla jaksolla.
(152)
Edellä esitetyn perusteella ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että Koreasta ja Taiwanista tulevalla tuonnilla on saattanut jossakin määrin olla vaikutusta unionin tuotannonalan kärsimään vahinkoon. Tuontimäärät ja -hinnat tutkimusajanjaksolla eivät kuitenkaan vaikuta olleen sellaisella tasolla, että se poistaisi vahvistetun syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
7.3.7 Unionin muut tuottajat
(153)
Unionin markkinoita koskevien tietojen tarkastelun perusteella vaikuttaa siltä, että muutkaan unionin tuottajat eivät kasvattaneet markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään erityistä ongelmaa unionin tuottajien välisessä kilpailussa tai muuta kauppaa vääristävää vaikutusta, joka olisi voinut selittää unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon.
(154)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että tuottajat, jotka eivät kuuluneet unionin tuotannonalan määritelmään, eivät vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
7.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(155)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi havaittiin, että tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin, jotka olivat alle hintojen, jotka unionin tuotannonala veloitti samanlaisista tuotelajeista unionin markkinoilla.
(156)
Kiinasta halvoin hinnoin tulevan polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu osui ajallisesti yhteen unionin kysynnän kasvun kanssa vuosien 2005 ja 2007 välillä mutta myös unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivisen kehityksen kanssa samalla kaudella. Lisäksi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä, kun unionin markkinoiden kysyntä laski, kiinalaiset viejät onnistuivat kasvattamaan markkinaosuuttaan. Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuuden negatiivinen kehitys paheni ja sen taloudellisen tilanteen pääindikaattorit heikkenivät. Tarkastelujaksolla Kiinasta halvoin hinnoin tulevan - ja jatkuvasti unionin tuotannonalan hinnat alittavan - polkumyyntituonnin voimakas kasvu johti siihen, että unionin tuotannonalan kannattavuus laski yli 16 prosenttiyksikköä ja sille aiheutui raskaita tappioita tutkimusajanjaksolla.
(157)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
(158)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
8. UNIONIN ETU
8.1 Alustavat huomautukset
(159)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustui arviointiin kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotannonalasta, tuojista ja käyttäjistä.
8.2 Unionin tuotannonala
(160)
Unionin tuotannonala muodostuu neljästä tuottajasta, jotka ovat sijoittautuneet unionin eri jäsenvaltioihin ja työllistävät suoraan yli 1 300 ihmistä tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyen.
(161)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että kaikkien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kassavirtaan, investointien tuottoon ja kannattavuuteen. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin taloudellinen tilanne heikkenee erittäin todennäköisesti edelleen.
(162)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa erikoislujan polyesterilangan hinnat sellaisiksi, että niissä tulevat esiin eri komponenttien kustannukset ja markkinaolosuhteet. Voidaan odottaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.
(163)
Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevassa erikoislujan polyesterilangan tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista.
8.3 Tuojat
(164)
Kyselylomakkeet lähetettiin 10 tuojalle unionissa. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä vain kaksi tuojaa; Saksassa sijaitsevan tuojan osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 15,4 prosenttia ja Espanjassa sijaitsevan 0,2 prosenttia. Tutkimuksen mukaan ensin mainittu tuoja toi ainoastaan Kiinasta, ja sen lähes koko liikevaihto liittyi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Pahimmassa tapauksessa 9 prosentin polkumyyntitulli johtaisi sen kannattavuuden merkittävään laskuun, ja yrityksen toiminta saattaisi muuttua tappiolliseksi. Se kuitenkin voisi siirtää ainakin osan kustannusten noususta asiakkaidensa maksettavaksi, kun otetaan huomioon sen vahva markkina-asema tiettyjen suurten käyttäjien parissa. Lisäksi se voisi kääntyä muiden tarjontalähteiden puoleen, ainakin pidemmällä aikavälillä. Toisen tuojan osalta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti edusti vain vähäistä osaa sen kokonaisliiketoiminnasta (0-5 %), ja ehdotetun toimenpiteen mahdolliset kielteiset vaikutukset ovat todennäköisesti vähäisiä.
(165)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella pääteltiin, että vaikka väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti toiseen edellä mainituista tuojista, sen pitäisi olla sellaisessa tilanteessa, että se voi siirtää ainakin osan kohonneista kustannuksista asiakkailleen ja/tai siirtyä hankkimaan muista lähteistä. Sen vuoksi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta tuojiin.
8.4 Käyttäjät
(166)
Erikoislujan polyesterilangan käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Niistä 68 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, 33 teki yhteistyötä tutkimuksessa. Näiden yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 25 prosenttia. Yritykset sijaitsevat eri puolilla unionia ja toimivat eri teollisuudenaloilla, kuten renkaat ja autoteollisuuden käyttösovellukset, köydet ja teolliset sovellukset.
(167)
Selvyyden vuoksi ja koska väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi eri tavoin käyttäjiin niiden toiminta-alasta riippuen, toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin arvioitiin ryhmittelemällä käyttäjät tuotantoalojen mukaisesti.
(168)
Rengassektorilla toimivien käyttäjien osalta saatiin neljä kyselylomakevastausta renkaiden valmistajilta. Renkaiden valmistajien toimittamien tietojen mukaan erikoislujan polyesterilangan osuus renkaiden tuotantokustannuksista oli suhteellisen vähäinen, keskimäärin alle 1 prosenttia, ja renkaiden valmistukseen liittyvä keskimääräinen voitto oli noin 2 prosenttia. Yksikään yhteistyössä toimineista käyttäjistä ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Näin ollen katsotaan, että jos väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön, Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden ei pitäisi vaikuttaa näihin käyttäjiin. Jos jotkin sektorin käyttäjistä kuitenkin harjoittavat tuontia Kiinasta, on olemassa lukuisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(169)
Autoteollisuuden sovellusten (pääasiassa turvavöiden ja turvatyynyjen tuotanto) osalta käyttäjiltä saatiin kuusi kyselylomakevastausta. Näiden kuuden yrityksen osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonnista oli 5 prosenttia. Yleisesti havaittiin, että niiden tuotteiden osuus, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, oli keskimäärin alle 4 prosenttia näiden yritysten kokonaisliikevaihdosta ja sektorin keskimääräinen voitto oli noin 3 prosenttia. Lisäksi havaittiin, että nämä kuusi yritystä ostivat erikoislujaa polyesterilankaa pääasiassa unionin tuottajilta ja vain 11 prosenttia niiden ostoista tuotiin Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei todennäköisesti vaikuta vakavasti autoteollisuuden sovelluksiin, koska yritysten havaittiin olevan kannattavia eikä Kiina ollut niiden pääasiallinen hankintalähde.
(170)
Köydenvalmistajien osalta saatiin kolme kyselylomakevastausta, ja näiden osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista oli alle 1 prosentti. Sellaisen liiketoiminnan osuus, jossa käytettiin erikoislujaa polyesterilankaa, oli noin 18 prosenttia niiden kaikesta liiketoiminnasta, ja tässä liiketoiminnassa saavutettu keskimääräinen voittomarginaali oli noin 8 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella arvioitiin, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotto heikentäisi todennäköisesti vain hieman niiden voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjaksolla suurin osa tuonnista (66 %) tuli Kiinasta ja Koreasta tulevan tuonnin osuus oli 20 prosenttia. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, sektorille ei näin ollen todennäköisesti aiheudu vakavia vaikutuksia, koska vaikutus voittomarginaaliin on vähäinen ja muita hankintalähteitä on olemassa.
(171)
Jotkin köydenvalmistajat väittivät, että koska erikoislujaa polyesterilankaa käytetään pääasiallisesti muilla sektoreilla, kuten tuotanto- ja autoteollisuussektorilla, polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto johtaisi siihen, että köydenvalmistajien käyttämiä erikoislujan polyesterilangan lajeja ei olisi saatavilla, koska unionin tuottajat väitteen mukaan keskittyisivät ensisijaisesti suuriin markkinoihin ja toimittaisivat muille sektoreille vain, jos niillä olisi ylimääräistä kapasiteettia. On kuitenkin huomattava, että käytettävissä on muitakin tarjontalähteitä, kuten unionin tuotannonala, Korea ja Taiwan samoin kuin muut kolmannet maat, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(172)
Teollisten sovellusten sektorilla (esim. katteet, hihnat, köydet ja teolliset tekstiilit) käyttäjiltä saatiin yhteensä 19 vastausta kyselylomakkeeseen. Näiden käyttäjien osuus Kiinasta tutkimusajanjaksolla tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia. Sektorilta saatujen tietojen perusteella sen liiketoiminnan osuus, jossa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, on 64 prosenttia koko liiketoiminnasta, ja tästä liiketoiminnasta saatu keskimääräinen voitto oli 13 prosenttia. Polkumyyntitullien vaikutus vähentää todennäköisesti vain hieman sektorin keskimääräistä voittomarginaalia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että käyttäjät ostavat pääasiassa unionin tuottajilta ja Kiinasta. Sen vuoksi Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla merkittävää negatiivista vaikutusta sektoriin, kun otetaan huomioon sen vähäinen vaikutus voittomarginaaliin ja mahdollisuus käyttää muita hankintalähteitä.
(173)
Jotkin käyttäjät väittivät, että jos otetaan käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä, se vaikuttaisi niihin negatiivisesti kahdella tavalla. Ne väittivät, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole tarjolla ja lisäksi asianomaiset maat ryhtyisivät tarkasteltavana olevan tuotteen sijasta viemään jatkojalostustuotteita.
(174)
Vaihtoehtoisten hankintalähteiden puutetta koskevan väitteen osalta on ensinnäkin huomattava, että Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä. Lisäksi saatavilla on muita hankintalähteitä muista kolmansista maista, joihin toimenpiteitä ei sovelleta (ks. 171 kappale). Toiseksi unionin tuotannonalan tarjonnan osalta tutkimuksessa tuotiin esiin joitakin puutteita joidenkin unionin tuottajien tarjonnassa tietyille käyttäjille. Analyysissä ei kuitenkaan tullut esiin mitään todisteita siitä, että nämä puutteet tulisivat esiin säännöllisesti. Edellä esitetyn perusteella ja varsinkin ottaen huomioon muut vaihtoehtoiset tarjontalähteet väite hylättiin.
(175)
Väitteestä, jonka mukaan erikoislujan polyesterilangan tuottajat asianomaisissa maissa ryhtyisivät viemään jatkojalostustuotteita, on huomattava, että väliaikaisia toimenpiteitä ei oteta käyttöön Koreasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa. Sen vuoksi vaikka kiinalaiset viejät siirtäisivätkin osan viennistään jatkojalostusmarkkinoille, katsotaan että erikoislujan polyesterilangan käyttäjien kilpailukyky säilyy, koska ne voisivat edelleen hankkia erikoislujaa polyesterilankaa muilta toimittajilta, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(176)
Edellä esitetty huomioon ottaen vaikka Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavilla toimenpiteillä on todennäköisesti negatiivisia vaikutuksia joihinkin käyttäjiin, vaikutus käyttäjiin eri teollisuudenaloilla vaikuttaa olevan yleisesti vähäinen. Sen vuoksi pääteltiin alustavasti, että saatujen tietojen perusteella Kiinasta peräisin olevaan erikoislujaan polyesterilankaan sovellettavilla polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei mitä todennäköisimmin olisi merkittävää negatiivista vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin.
8.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(177)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa.
9. TULLIEN KÄYTTÖÖNOTOSTA LUOPUMINEN
(178)
Koska havaittiin, että Koreasta ja Taiwanista peräisin olevan tuonnin painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit olivat alle vähimmäistason, näistä maista peräisin olevassa tuonnissa ei oteta käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä.
10. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
10.1 Vahingon korjaava taso
(179)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
(180)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(181)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyyntituontia, olisi perustuttava vuoteen 2005, joka on ainoa vuosi, jolloin unionin tuotannonala saavutti voittoa ja kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 3 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.
(182)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 3 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(183)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain kiinalaisten otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien tuotelajien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjaksolla. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina verrattujen tuotelajien keskimääräisestä cif-tuontiarvosta.
10.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(184)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(185)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(186)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(187)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(188)
Vahvistetut polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ei sovelleta
Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset
8,9 %
57,3 %
Kaikki muut yritykset
9,3 %
57,6 %
11. ILMOITTAMINEN
(189)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa erikoislujaa polyesterilankaa (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Liitteessä luetellut yritykset
8,9
A977
Kaikki muut yritykset
9,3
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2010.