EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 912/2010
af 22. september 2010
om oprettelse af Det Europæiske GNSS-agentur, om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 172,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den europæiske politik for satellitbaseret radionavigation implementeres på nuværende tidspunkt ved hjælp af Egnos- og Galileoprogrammerne (i det følgende benævnt »programmerne«).
(2)
Rådets forordning (EF) nr. 1321/2004 af 12. juli 2004 om forvaltningsstrukturerne for de europæiske programmer for satellitbaseret radionavigation (3) oprettede et fællesskabsagentur benævnt Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS (»myndigheden«).
(3)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 683/2008 af 9. juli 2008 om den videre gennemførelse af de europæiske satellitbaserede navigationsprogrammer (Egnos og Galileo) (4) fastlægger de nye rammer for den offentlige forvaltning og finansiering af programmerne. Forordningen knæsætter princippet om en klar fordeling af beføjelser mellem Den Europæiske Union, repræsenteret ved Kommissionen, myndigheden og Den Europæiske Rumorganisation (»ESA«), giver Kommissionen ansvaret for forvaltningen af programmerne og tildeler den de opgaver, der oprindeligt var pålagt myndigheden. Den fastslår desuden, at myndigheden varetager de opgaver, den får pålagt, under iagttagelse af Kommissionens rolle som forvalter af programmerne og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer.
(4)
I forordning (EF) nr. 683/2008 opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til at fremsætte et forslag for formelt at tilpasse forvaltningsstrukturerne for programmerne som fastlagt i forordning (EF) nr. 1321/2004 til Kommissionens og myndighedens nye roller som fastlagt i forordning (EF) nr. 638/2008.
(5)
Som følge af begrænsningerne i dens aktiviteter bør myndigheden ikke længere hedde »Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS«, men »Det Europæiske GNSS-agentur« (»agenturet«). Agenturet bør dog sikre kontinuiteten i myndighedens aktiviteter, herunder kontinuiteten med hensyn til rettigheder og forpligtelser, personale og gyldigheden af alle de beslutninger, der er truffet.
(6)
Det er desuden nødvendigt at ændre formålet med forordning (EF) nr. 1321/2004 for at afspejle, at agenturet ikke længere er ansvarlig for at varetage offentlighedens interesser i forbindelse med samt være tilsynsmyndighed for de europæiske GNSS-programmer.
(7)
Agenturet bør have en juridisk status, der gør det muligt for det at handle som juridisk person under udførelsen af sine opgaver.
(8)
Det er også vigtigt at tilpasse agenturets opgaver og i denne henseende sikre, at dets opgaver defineres i overensstemmelse med opgaverne i artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008, herunder muligheden for at agenturet kan varetage andre aktiviteter, som det pålægges af Kommissionen, med henblik på at bistå Kommissionen i forbindelse med gennemførelsen af programmerne. I overensstemmelse med artikel 54, stk. 2, litra b), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5), kan sådanne aktiviteter bl.a. omfatte overvågning af udviklingen af koordinerings- og konsultationsprocedurer i sikkerhedsspørgsmål, gennemførelse af forskningsaktiviteter til gavn for udvikling og fremme af programmerne og støtte i forbindelse med udvikling og gennemførelse af pilotprojektet vedrørende den statsregulerede tjeneste (PRS).
(9)
Agenturet bør inden for sit kompetenceområde og sine formål og i udførelsen af sine opgaver navnlig overholde de bestemmelser, der gælder for Unionens institutioner.
(10)
Kommissionen bør også inden for rammerne af den planlagte midtvejsevaluering i 2010 af Galileoprogrammet, jf. artikel 22 i forordning (EF) nr. 683/2008, behandle spørgsmålet om forvaltningen af disse programmer i drifts- og udnyttelsesfasen og agenturets rolle i denne forbindelse.
(11)
For at sikre en effektiv varetagelse af agenturets opgaver bør medlemsstaterne og Kommissionen være repræsenteret i en bestyrelse, der har de nødvendige beføjelser til at fastlægge budgettet, kontrollere dets gennemførelse, vedtage de relevante finansielle bestemmelser, fastlægge gennemsigtige fremgangsmåder for agenturets beslutningsproces, godkende arbejdsprogrammet og udnævne den administrerende direktør.
(12)
Det er også hensigtsmæssigt, at Europa-Parlamentet får en repræsentant uden stemmeret i bestyrelsen, da forordning (EF) nr. 683/2008 fremhæver, at et tæt samarbejde mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen er nyttigt.
(13)
For at sikre, at agenturet varetager de opgaver, det får pålagt, under iagttagelse af Kommissionens rolle som forvalter af programmerne og i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer, er det væsentligt, at det fastsættes, at agenturet bør ledes af en administrerende direktør under tilsyn af bestyrelsen og i overensstemmelse med de retningslinjer for agenturet, som Kommissionen udsteder. Det er ligeledes vigtigt at fastslå, at Kommissionen har fem repræsentanter i bestyrelsen, og at afgørelser i forbindelse med et begrænset antal opgaver i bestyrelsen ikke kan vedtages, medmindre Kommissionens repræsentanter stemmer for.
(14)
For at skabe et velfungerende agentur er det nødvendigt, at den administrerende direktør udnævnes på grundlag af sine fortjenester og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige evner samt relevante faglige kvalifikationer og erfaringer, og at vedkommende udfører sine opgaver i fuld uafhængighed og med fleksibilitet for så vidt angår tilrettelæggelsen af agenturets interne opgaver. Den administrerende direktør bør udarbejde og træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at agenturets arbejdsprogram gennemføres korrekt med undtagelse af visse aktiviteter og foranstaltninger vedrørende sikkerhedsgodkendelser, og bør hvert år udarbejde et udkast til en almindelig beretning, der skal forelægges for bestyrelsen, udfærdige et udkast til overslag over myndighedens indtægter og udgifter samt gennemføre budgettet.
(15)
Bestyrelsen bør tillægges beføjelser til at træffe enhver beslutning, der kan sikre, at agenturet er i stand til at udføre sine opgaver, dog med undtagelse af de godkendelsesopgaver, som bør overdrages til en komité for sikkerhedsgodkendelse af europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«). Med hensyn til sådanne godkendelsesopgaver bør bestyrelsen kun have ansvaret for ressource- og budgetspørgsmål. En sund forvaltning af programmerne kræver også, at bestyrelsens opgaver er i overensstemmelse med de nye opgaver, der pålægges agenturet i medfør af artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008, navnlig med hensyn til Galileos sikkerhedscenters virksomhed og instrukserne i medfør af Rådets fælles aktion 2004/552/FUSP af 12. juli 2004 om aspekter ved det europæiske satellitbaserede radionavigationssystems drift, som måtte berøre Den Europæiske Unions sikkerhed (6).
(16)
Procedurerne for udnævnelse af medlemmer bør være gennemsigtige.
(17)
For at tage højde for omfanget af de opgaver, som er pålagt agenturet, herunder sikkerhedsgodkendelse, bør Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg, der er nedsat i overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 1321/2004, nedlægges, og Systemsikkerheds- og Sikkerhedsudvalget, der er nedsat i medfør af artikel 10 i nævnte forordning, bør erstattes af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, der skal have ansvaret for sikkerhedsgodkendelsesarbejdet og bestå af repræsentanter for medlemslandene og Kommissionen. Den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (»den højtstående repræsentant«) og ESA bør have observatørstatus i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
(18)
Sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne bør udføres uafhængigt af de myndigheder, der forvalter programmerne, navnlig Kommissionen, uafhængigt af agenturets andre egne organer, uafhængigt af ESA og uafhængigt af de andre enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af de krav, der gælder på sikkerhedsområdet. For at sikre en sådan uafhængighed er bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse oprettes som myndighed for sikkerhedsgodkendelse af europæiske GNSS-systemer (»systemerne«) og af modtagere med PRS-teknologi. Komitéen bør være et uafhængigt organ, der inden for agenturet selvstændigt, objektivt og i borgernes interesse træffer sine beslutninger.
(19)
Da Kommissionen i medfør af forordning (EF) nr. 683/2008 forvalter alle spørgsmål vedrørende systemernes sikkerhed, er det med henblik på at sikre en effektiv forvaltning af spørgsmålene vedrørende sikkerhed og for at respektere princippet om en klar fordeling af de beføjelser, der er fastsat i forordningen, af afgørende betydning, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses aktiviteter nøje afgrænses til kun at omfatte sikkerhedsgodkendelse af systemerne, og at de på ingen måde griber ind i de opgaver, der er overdraget til Kommissionen i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 683/2008.
(20)
De beslutninger, som Kommissionen træffer i overensstemmelse med procedurer, der involverer Udvalget for de Europæiske GNSS-programmer, berører på ingen måde de nuværende regler om budgetspørgsmål eller medlemsstaternes kompetence for så vidt angår sikkerhedsanliggender.
(21)
I de tilfælde, hvor driften af systemerne vil kunne berøre Den Europæiske Unions eller medlemsstaternes sikkerhed, jf. artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 683/2008, finder de procedurer, der er fastlagt i fælles aktion 2004/552/FUSP, anvendelse. Rådet kan med enstemmighed træffe afgørelse om de nødvendige instrukser, der skal gives til agenturet og til Kommissionen, hvis der opstår en trussel mod Den Europæiske Unions eller en medlemsstats sikkerhed på grund af systemernes drift eller anvendelse, eller hvis systemernes drift er udsat for en trussel, navnlig som følge af en international krise. Ethvert medlem af Rådet, den højtstående repræsentant eller Kommissionen kan anmode om, at Rådet indkaldes til drøftelser med henblik på at vedtage sådanne instrukser.
(22)
Under overholdelse af nærhedsprincippet bør beslutninger om sikkerhedsgodkendelse ifølge den i sikkerhedsgodkendelsesstrategien fastlagte proces baseres på lokale beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, der er truffet af medlemsstaternes behørige nationale myndigheder for sikkerhedsgodkendelse.
(23)
Med henblik på at kunne gennemføre sine aktiviteter hurtigt og effektivt bør Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kunne oprette relevante underorganer, der handler ifølge dennes instrukser. Den bør derfor nedsætte et panel, som bistår Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse med forberedelse af dens beslutninger og en kryptodistributionsmyndighed, som varetager og forbereder spørgsmål vedrørende kryptografisk materiale, herunder en flynøglecelle til forvaltning af operationelle flynøgler, der aktiveres ved opsendelser, og om nødvendigt andre organer til at varetage specifikke opgaver. Når der oprettes sådanne organer, bør der tages særligt hensyn til nødvendigheden af kontinuitet i disse organers arbejde.
(24)
Det er også vigtigt, at aktiviteterne i forbindelse med sikkerhedsgodkendelse koordineres med de aktioner, der udføres af de myndigheder, der forvalter programmerne, og af de andre enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af de krav, der gælder på sikkerhedsområdet.
(25)
Da systemerne er specifikke og komplekse, er det absolut nødvendigt, at sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne udføres i en kontekst af kollektivt ansvar for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed, ved at det tilstræbes at opnå konsensus og ved at involvere alle aktører, der er berørt af sikkerhedsproblematikken, og at der iværksættes permanent risikoovervågning. Det er også nødvendigt, at de tekniske sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter varetages af fagfolk, der er behørigt kvalificerede med hensyn til godkendelse af komplekse systemer, og som har en passende sikkerhedsgodkendelse.
(26)
For at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan varetage sine opgaver er det desuden hensigtsmæssigt, at medlemslandene sender den nævnte komité alle fornødne dokumenter, at de giver personer med behørig bemyndigelse adgang til klassificerede oplysninger og til alle områder, der hører under deres jurisdiktion, og at medlemslandene lokalt får ansvaret for sikkerhedsgodkendelse af de områder, der befinder sig på deres territorium.
(27)
De systemer, der skabes under programmerne, er infrastrukturer, hvis anvendelse rækker langt ud over medlemsstaternes nationale grænser, og som er oprettet som transeuropæiske net i overensstemmelse med artikel 172 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Endvidere bidrager de tjenester, der tilbydes gennem disse systemer, til udvikling af transeuropæiske net inden for transport-, telekommunikations- og energiinfrastrukturer.
(28)
Kommissionen skal vurdere de budgetmæssige virkninger af finansieringen af agenturet for de berørte udgiftsområder. På grundlag af disse oplysninger, og uden at det påvirker de relevante lovgivningsmæssige procedurer, forpligter budgetmyndighedens to parter sig til inden for rammerne af budgetsamarbejdet i tide at indgå en aftale om finansiering af agenturet. Unionens budgetprocedure finder anvendelse på Unionens bidrag, der ydes over Den Europæiske Unions almindelige budget. Desuden vil revisionen af regnskaberne blive foretaget af Den Europæiske Revisionsret i henhold til afsnit VIII i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
(29)
Agenturet bør følge den relevante EU-lovgivning om aktindsigt og beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger. Det bør ligeledes overholde de sikkerhedsbestemmelser, der gælder for Rådets og Kommissionens tjenestegrene.
(30)
Tredjelande bør have mulighed for at deltage i agenturets arbejde efter forudgående aftale med Unionen, navnlig hvis sådanne lande har deltaget i Galileoprogrammets forudgående faser ved at bidrage til ESA's GalileoSat-program.
(31)
Målene for denne forordning, nemlig at etablere og sikre virksomheden af et agentur med ansvar navnlig for sikkerhedsgodkendelse af systemerne, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(32)
Da agenturets navn ændres, bør forordning (EF) nr. 683/2008 ændres i overensstemmelse hermed.
(33)
Forordning (EF) nr. 1321/2004 er tidligere blevet ændret. Af hensyn til klarheden og i betragtning af de ændringer, der nu indføres, er det hensigtsmæssigt at ophæve forordningen og erstatte den med en ny forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL 1
GENSTAND, OPGAVER, ORGANER
Artikel 1
Genstand
Ved denne forordning oprettes et EU-agentur benævnt Det Europæiske GNSS-agentur (»agenturet«).
Artikel 2
Opgaver
Agenturet varetager de opgaver, der er fastsat i artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008.
Artikel 3
Organer
Agenturets organer omfatter bestyrelsen, Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse af Europæiske GNSS-systemer og den administrerende direktør. De varetager deres opgaver i overensstemmelse med Kommissionens retningslinjer som fastlagt i artikel 16 i forordning (EF) nr. 683/2008.
Artikel 4
Juridisk status, lokale kontorer
1. Agenturet skal være et EU-organ. Det har status som juridisk person.
2. Agenturet har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Agenturet kan i særdeleshed erhverve og afhænde løsøre og fast ejendom og optræde som part i retssager.
3. Agenturet kan beslutte at oprette lokale kontorer i medlemsstaterne med disses samtykke eller i tredjelande, som deltager i agenturets arbejde i henhold til artikel 23.
4. Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør, jf. dog artikel 11, stk. 9.
Artikel 5
Bestyrelsen
1. Der nedsættes hermed en bestyrelse, som skal varetage de i artikel 6 omhandlede opgaver.
2. Bestyrelsen sammensættes af en repræsentant, som hver enkelt medlemsstat udpeger, fem repræsentanter udpeget af Kommissionen og én repræsentant uden stemmeret udpeget af Europa-Parlamentet. Bestyrelsesmedlemmernes mandatperiode er fem år. Mandatet kan fornyes én gang for en periode af højst fem år. En repræsentant for den højtstående repræsentant, og en repræsentant for ESA indbydes til at deltage i bestyrelsesmøderne som observatører.
3. Deltagelse af repræsentanter for tredjelande og betingelserne herfor fastsættes, hvor det er relevant, i forbindelse med de i artikel 23 omhandlede ordninger.
4. Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand af sin midte. Næstformanden afløser automatisk formanden, når formanden er forhindret i at udføre sit hverv. Formandens og næstformandens mandatperiode er to år og seks måneder, som kan fornyes én gang, og udløber, når deres medlemskab af bestyrelsen ophører.
5. Bestyrelsen træder sammen efter indkaldelse fra formanden.
Den administrerende direktør deltager normalt i drøftelserne, medmindre formanden bestemmer andet.
Bestyrelsen afholder ordinært bestyrelsesmøde to gange om året. Den træder desuden sammen på formandens initiativ eller på anmodning af mindst en tredjedel af medlemmerne.
Bestyrelsen kan indbyde enhver, hvis synspunkt kan være af interesse, til at deltage i dens møder som observatør. Bestyrelsens medlemmer kan, medmindre andet er fastsat i dens forretningsorden, bistås af rådgivere eller eksperter.
Bestyrelsens sekretariatsforretninger varetages af agenturet.
6. Medmindre andet følger af denne forordning, træffer bestyrelsen sine beslutninger med et flertal på to tredjedele af medlemmerne.
7. Medlemmer, der repræsenterer medlemsstaterne og Kommissionen, har hver én stemme. Beslutninger på grundlag af artikel 6, litra b) og e), kan ikke vedtages uden tilslutning fra Kommissionens repræsentanter. Den administrerende direktør deltager ikke i afstemninger.
De nærmere afstemningsregler, herunder betingelserne for, at et medlem kan handle ved fuldmagt fra et andet medlem, fastlægges i bestyrelsens forretningsorden.
Artikel 6
Bestyrelsens opgaver
Bestyrelsen sørger for, at agenturet varetager de opgaver, det er blevet pålagt, på de i denne forordning fastsatte betingelser og træffer de nødvendige beslutninger med henblik herpå. For så vidt angår sikkerhedsgodkendelsesopgaver og -beslutninger i henhold til kapitel III er bestyrelsen kun ansvarlig for ressource- og budgetspørgsmål. Endvidere skal bestyrelsen:
a)
udnævne den administrerende direktør i henhold til artikel 7, stk. 2
b)
vedtage senest den 15. november hvert år agenturets arbejdsprogram for det følgende år, efter at have indhentet udtalelse fra Kommissionen
c)
udøve sine beføjelser for så vidt angår agenturets budget i henhold til artikel 13 og 14
d)
føre tilsyn med driften af Galileos sikkerhedscenter (i det følgende benævnt »GSMC«), jf. artikel 16, litra a), nr. ii), i forordning (EF) nr. 683/2008
e)
udøve disciplinærmyndighed over den administrerende direktør
f)
vedtage de særlige bestemmelser, som er nødvendige for at kunne udøve retten til aktindsigt i agenturets dokumenter, jf. artikel 21
g)
vedtage årsrapporten om agenturets aktiviteter og fremtidsplaner og videresende den senest den 1. juli til medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen, Revisionsretten og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg; agenturet videresender hvert år alle relevante oplysninger om evalueringsprocedurernes resultat til budgetmyndigheden
h)
fastsætte sin forretningsorden.
Artikel 7
Den administrerende direktør
1. Agenturet ledes af den administrerende direktør, der udfører sit hverv under tilsyn af bestyrelsen.
2. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen på grundlag af fortjenester og dokumenterede administrative og ledelsesmæssige færdigheder samt relevante kvalifikationer og erfaring ud fra en liste over mindst tre kandidater, som Kommissionen foreslår efter en almindelig udvælgelsesprøve efter offentliggørelse af en indkaldelse af interessetilkendegivelser både i Den Europæiske Unions Tidende og andre steder. Bestyrelsen træffer beslutning om at udnævne den administrerende direktør med et flertal på tre fjerdedele af sine medlemmer.
Bestyrelsen har beføjelse til at afskedige den administrerende direktør og træffer beslutning om at afskedige den administrerende direktør med et flertal på tre fjerdedele af sine medlemmer.
Den administrerende direktørs mandatperiode er fem år. Mandatet kan fornys én gang med yderligere en periode på fem år.
3. Europa-Parlamentet og Rådet kan anmode den administrerende direktør om at aflægge beretning om sin embedsførelse og om at afgive en redegørelse over for disse institutioner.
Artikel 8
Den administrerende direktørs opgaver
Den administrerende direktør:
a)
repræsenterer agenturet undtagen i forbindelse med aktiviteter og beslutninger i henhold til kapitel II og III og er dets administrative leder
b)
forbereder bestyrelsens arbejde og deltager uden stemmeret i bestyrelsens arbejde
c)
er over for bestyrelsen ansvarlig for, at agenturets årlige arbejdsprogram gennemføres
d)
træffer alle nødvendige foranstaltninger, herunder vedtagelse af interne administrative instrukser og offentliggørelse af meddelelser, for at sikre, at agenturet fungerer i overensstemmelse med denne forordning
e)
udarbejder overslag over agenturets indtægter og udgifter i henhold til artikel 13 og gennemfører budgettet i henhold til artikel 14
f)
udarbejder hvert år et udkast til almindelig beretning og forelægger det for bestyrelsen
g)
sørger for, at agenturet som ansvarlig for driften af GSMC er i stand til at efterkomme instrukser i henhold til fælles aktion 2004/552/FUSP
h)
udarbejder agenturets organisationsstruktur og forelægger den for bestyrelsen til godkendelse
i)
udøver de i artikel 18 nævnte beføjelser over for personalet
j)
kan med bestyrelsens samtykke træffe beslutning om oprettelse af lokale kontorer i medlemsstaterne, jf. artikel 4
k)
sørger for, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse og alle de organer, som er oprettet under agenturet i henhold til artikel 11, stk. 11, råder over et sekretariat og alle nødvendige ressourcer, så de kan fungere efter hensigten.
KAPITEL II
ASPEKTER I FORBINDELSE MED DEN EUROPÆISKE UNIONS ELLER MEDLEMSSTATERNES SIKKERHED
Artikel 9
Fælles aktion
1. I henhold til artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 683/2008 anvendes de procedurer, der er fastlagt i fælles aktion 2004/552/FUSP, når driften af systemerne vil kunne berøre Unionens eller medlemsstaternes sikkerhed.
2. Kommissionen forelægger Rådet de beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, der træffes i henhold til kapitel III, samt de fastlagte restrisici til orientering.
KAPITEL III
SIKKERHEDSGODKENDELSE AF EUROPÆISKE GNSS - SYSTEMER
Artikel 10
Almindelige principper
De i dette kapitel omhandlede sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter foretages i overensstemmelse med følgende principper:
a)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter og -beslutninger udføres i en kontekst af kollektivt ansvar for Unionens og medlemsstaternes sikkerhed
b)
det tilstræbes, at beslutninger træffes med konsensus og at alle aktører, der er berørt af sikkerhedsproblematikken, inddrages
c)
opgaver udføres under hensyntagen til de relevante sikkerhedsforskrifter, der gælder for Rådet og Kommissionen (7)
d)
en permanent overvågningsproces sikrer, at sikkerhedsrisiciene er kendt, at sikkerhedsforanstaltningerne fastlægges, således at disse risici begrænses til et acceptabelt niveau i overensstemmelse med de grundlæggende principper og minimumsstandarder, jf. de sikkerhedsforskrifter, der gælder for Rådet og Kommissionen, og at disse foranstaltninger anvendes i overensstemmelse med begrebet forsvar i dybden. Sådanne foranstaltningers effektivitet skal løbende evalueres
e)
beslutninger om sikkerhedsgodkendelse baseres ifølge den i sikkerhedsgodkendelsesstrategien fastlagte proces på lokale beslutninger om sikkerhedsgodkendelse, der er truffet af medlemsstaternes behørige nationale myndigheder for sikkerhedsgodkendelse
f)
de tekniske sikkerhedsgodkendelsesaktiviteter varetages af fagfolk, der er behørigt kvalificerede med hensyn til godkendelse af komplekse systemer, og som er sikkerhedsgodkendt på et passende niveau, og som handler på en objektiv måde
g)
beslutninger om sikkerhedsgodkendelse træffes uafhængigt af Kommissionen, med forbehold af artikel 3, og af de enheder, der er ansvarlige for gennemførelse af programmerne. Det er derfor hensigtsmæssigt, at Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse af Europæiske GNSS-systemer inden for agenturet bliver et uafhængigt organ, der selvstændigt træffer sine beslutninger
h)
sikkerhedsgodkendelsesaktiviteterne udføres således, at kravet om uafhængighed er foreneligt med nødvendigheden af en passende koordinering mellem Kommissionen og de myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af sikkerhedsbestemmelserne.
Artikel 11
Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse
1. Der oprettes en komité for sikkerhedsgodkendelse af europæiske GNSS-systemer (»Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse«) inden for agenturet. I forbindelse med de europæiske GNSS-systemer varetager Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse sikkerhedsgodkendelsesmyndighedens opgaver, som omhandlet i de relevante sikkerhedsforskrifter, der gælder for Rådet og Kommissionen.
2. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse udfører de opgaver, der overdrages agenturet med hensyn til sikkerhedsgodkendelse i henhold til artikel 16, litra a), nr. i), i forordning (EF) nr. 683/2008 og træffer beslutninger om sikkerhedsgodkendelse som omhandlet i nærværende artikel, navnlig om godkendelse af sikkerhedsgodkendelsesstrategien og om opsendelse af satellitter, bemyndigelse til at drive systemerne i deres forskellige konfigurationer og for de forskellige tjenester, bemyndigelse til at drive de jordbaserede anlæg og især de sensorstationer, der befinder sig i tredjelande, samt bemyndigelse til at fremstille modtagerne med PRS-teknologi og deres komponenter.
3. Komitéens sikkerhedsgodkendelse af systemerne består i at fastslå, at systemerne er i overensstemmelse med sikkerhedskravene i artikel 13 i forordning (EF) nr. 683/2008 og i overensstemmelse med de relevante sikkerhedsforskrifter, der gælder for Rådet og Kommissionen.
4. På grundlag af de risikorapporter, som er omhandlet i stk. 11, orienterer Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse Kommissionen om sin risikovurdering og rådgiver Kommissionen om mulighederne for håndtering af restrisiciene med hensyn til en given beslutning om sikkerhedsgodkendelse.
5. Kommissionen holder løbende Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse underrettet om konsekvenserne af komitéens påtænkte beslutninger for den korrekte gennemførelse af programmerne og for gennemførelsen af planerne for håndtering af restrisici. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse tager hensyn til Kommissionens bemærkninger.
6. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses beslutninger rettes til Kommissionen.
7. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse sammensættes af en repræsentant pr. medlemsstat, en repræsentant for Kommissionen og en repræsentant for den højtstående repræsentant. En repræsentant for ESA indbydes til at deltage i komitéens møder som observatør.
8. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse vedtager selv sin forretningsorden og udnævner sin formand.
9. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse repræsenterer agenturet, for så vidt det ifølge artikel 8 ikke er den administrerende direktør, der repræsenterer agenturet.
10. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal have adgang til alle de menneskelige og materielle ressourcer, der er nødvendige for at yde passende administrative støttefunktioner, og for at den sammen med de i medfør af stk. 11 oprettede organer kan udføre sine opgaver uafhængigt, især i forbindelse med sagsbehandling, iværksættelse og overvågning af gennemførelsen af sikkerhedsprocedurer og udførelse af systemsikkerhedskontroller, forberedelse af beslutninger og tilrettelæggelse af dens møder.
11. Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse opretter under sin myndighed særlige underorganer, som handler i overensstemmelse med dennes instrukser, til varetagelse af specifikke opgaver. Under hensyntagen til den nødvendige kontinuitet i arbejdet oprettes der navnlig:
-
et panel til at foretage sikkerhedsanalysekontrol og -test med henblik på udarbejdelse af de risikorapporter, der er relevante, for at komitéen kan træffe sine beslutninger
-
kryptodistributionsmyndighed (»CDA«), som bistår Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse, navnlig i spørgsmål vedrørende flynøgler.
12. Kan der ikke opnås konsensus i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse i overensstemmelse med de almindelige principper, der er omhandlet i artikel 10 i denne forordning, træffer komitéen sine beslutninger med det flertal, der er fastsat i artikel 16 i traktaten om Den Europæiske Union og med forbehold af artikel 9 i denne forordning. Repræsentanten for Kommissionen og repræsentanten for den højtstående repræsentant stemmer ikke. Formanden for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse undertegner på komitéens vegne de beslutninger, som komitéen har truffet.
13. Kommissionen informerer uden unødig ophold Europa-Parlamentet og Rådet om sikkerhedsgodkendelsernes indvirkning på den korrekte gennemførelse af programmerne. Finder Kommissionen, at en beslutning truffet af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse kan have en betydelig indvirkning på den korrekte gennemførelse af programmerne, f.eks. med hensyn til udgifter og tidsplan, underretter den omgående Europa-Parlamentet og Rådet herom.
14. Under hensyntagen til Europa-Parlamentets og Rådets synspunkter, der bør fremsættes inden en måned, kan Kommissionen vedtage enhver passende foranstaltning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 683/2008.
15. Bestyrelsen holdes løbende orienteret om udviklingen i Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde.
16. Tidsplanen for Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses arbejde skal tage hensyn til Kommissionens GNSS-arbejdsprogram.
Artikel 12
Medlemsstaternes rolle
Medlemsstaterne:
a)
sender Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse alle oplysninger, som de finder relevante med henblik på sikkerhedsgodkendelse
b)
tillader behørigt bemyndigede personer udpeget af Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse at få adgang til klassificerede oplysninger og til alle områder/anlæg af relevans for systemers sikkerhed, der hører under deres jurisdiktion, i overensstemmelse med nationale love og bestemmelser og uden diskrimination på grund af nationalitet, herunder med henblik på sikkerhedskontrol og -test på Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses foranledning
c)
er hver især ansvarlig for udarbejdelse af en model for adgangskontrol, dvs. en skitse eller liste over de områder/anlæg, som skal godkendes. Medlemsstaterne og Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse skal på forhånd nå til enighed om denne model, hvormed det sikres, at alle medlemsstater leverer samme grad af adgangskontrol
d)
er på lokalt plan ansvarlig for sikkerhedsgodkendelse af de områder, der befinder sig på deres territorium, og som er en del af sikkerhedsgodkendelsesarealet for de europæiske GNSS-systemer. Medlemsstaterne rapporterer til dette formål til Komitéen for Sikkerhedsgodkendelse.
KAPITEL IV
BUDGETMÆSSIGE OG FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 13
Budget
1. Med forbehold af andre ressourcer og gebyrer, som skal fastlægges nærmere, omfatter agenturets indtægter et unionstilskud opført på Den Europæiske Unions almindelige budget til sikring af, at der er balance mellem indtægter og udgifter.
2. Agenturets udgifter omfatter bl.a. udgifter til personale, administration og infrastruktur samt driftsomkostninger og udgifter i forbindelse med Komitéen for Sikkerhedsgodkendelses virksomhed, herunder de i artikel 11, stk. 11, omhandlede organer, samt kontrakter og aftaler, der indgås af agenturet med henblik på udførelse af de opgaver, det har fået pålagt.
3. Den administrerende direktør udarbejder et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter det følgende år og fremsender det til bestyrelsen sammen med en foreløbig stillingsfortegnelse.
4. Indtægter og udgifter skal balancere.
5. Bestyrelsen udarbejder hvert år et overslag over agenturets indtægter og udgifter i det følgende regnskabsår på grundlag af udkastet til overslag over indtægter og udgifter.
6. Dette overslag samt en foreløbig stillingsfortegnelse og det foreløbige arbejdsprogram fremsendes senest den 31. marts af bestyrelsen til Kommissionen og til de tredjelande, med hvilke Unionen har indgået aftaler i henhold til artikel 23.
7. Kommissionen videresender dette overslag til Europa-Parlamentet og Rådet (»budgetmyndigheden«) sammen med forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget.
8. På grundlag af overslaget opfører Kommissionen de overslag, som den finder nødvendige for stillingsfortegnelsen og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, i forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget, og forelægger dette for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
9. Budgetmyndigheden godkender bevillingerne til tilskuddet til agenturet og vedtager agenturets stillingsfortegnelse.
10. Budgettet godkendes af bestyrelsen. Det bliver endeligt efter den endelige vedtagelse af Den Europæiske Unions almindelige budget. Det ændres tilsvarende, hvis dette bliver relevant.
11. Bestyrelsen meddeler hurtigst muligt budgetmyndigheden alle påtænkte projekter, som får betydelige økonomiske følger for finansieringen af budgettet, navnlig projekter vedrørende fast ejendom, som f.eks. leje eller erhvervelse af ejendomme. Den underretter Kommissionen herom.
12. Hvis en af budgetmyndighedens parter meddeler, at den agter at afgive udtalelse om et projekt, videresender den denne til bestyrelsen inden seks uger fra afgivelsen af meddelelsen om det pågældende projekt.
Artikel 14
Budgetgennemførelse og -kontrol
1. Den administrerende direktør gennemfører agenturets budget.
2. Senest den 1. marts efter det afsluttede regnskabsår sender agenturets regnskabsfører det foreløbige årsregnskab til Kommissionens regnskabsfører sammen med beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer institutionernes og de decentraliserede organers foreløbige årsregnskaber i overensstemmelse med artikel 128 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
3. Senest den 31. marts efter det afsluttede regnskabsår sender Kommissionens regnskabsfører agenturets foreløbige årsregnskab til Revisionsretten sammen med beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret. Beretningen sendes ligeledes til Europa-Parlamentet og Rådet.
4. Ved modtagelsen af Revisionsrettens bemærkninger om agenturets foreløbige årsregnskab opstiller den administrerende direktør på eget ansvar agenturets endelige årsregnskab, jf. artikel 129 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, og forelægger det for bestyrelsen til udtalelse.
5. Bestyrelsen afgiver udtalelse om agenturets endelige regnskab.
6. Den administrerende direktør sender senest den 1. juli efter det afsluttede regnskabsår det endelige årsregnskab til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten sammen med bestyrelsens udtalelse.
7. Det endelige regnskab offentliggøres.
8. Den administrerende direktør sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dennes bemærkninger. Svaret sendes ligeledes til bestyrelsen.
9. Hvis Europa-Parlamentet anmoder om det, forelægger den administrerende direktør det alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. artikel 146, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
10. Efter henstilling fra Rådet, som træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 30. april i år N + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår N.
Artikel 15
Finansielle bestemmelser
Agenturets finansielle bestemmelser vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. De må kun afvige fra Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 af 19. november 2002 om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8), hvis det er nødvendigt for, at agenturet kan fungere, og Kommissionen på forhånd har givet sit samtykke.
KAPITEL V
DIVERSE BESTEMMELSER
Artikel 16
Bekæmpelse af svig
1. Med henblik på bekæmpelse af svig, korruption og andre ulovlige handlinger finder bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (9), ubetinget anvendelse.
2. Agenturet tiltræder den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (10) og udsteder straks de relevante bestemmelser, som skal gælde for agenturets medarbejdere.
3. Det fastsættes udtrykkeligt i finansieringsafgørelserne og de deraf følgende gennemførelsesaftaler og instrumenter, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagere af agenturets midler samt hos medarbejdere med ansvar for tildeling af disse midler.
Artikel 17
Privilegier og immuniteter
Protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter gælder for agenturet.
Artikel 18
Personale
1. Agenturets personale er omfattet af vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union, ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union og de gennemførelsesbestemmelser, som Den Europæiske Unions institutioner i fællesskab har vedtaget med henblik på anvendelse af denne vedtægt og disse ansættelsesvilkår. Bestyrelsen fastsætter i samråd med Kommissionen om fornødent yderligere detaljerede gennemførelsesbestemmelser.
2. Medmindre andet er fastsat i artikel 8 udøver agenturet over for sit personale de beføjelser, som vedtægten og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte tillægger ansættelsesmyndigheden.
3. Agenturets personale består dels af medarbejderne, som agenturet selv har ansat for at kunne udføre sine opgaver, men kan også omfatte tjenestemænd med den relevante sikkerhedsgodkendelse, som Kommissionen eller medlemsstaterne midlertidigt har stillet til rådighed eller udstationeret.
4. Bestemmelserne i stk. 1 og 3 finder også anvendelse på de medarbejdere, der arbejder på Galileosikkerhedsovervågningscentret.
Artikel 19
Erstatningsansvar
1. Agenturets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den for den pågældende aftale gældende lovgivning. Domstolen har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til enhver voldgiftsbestemmelse i de af agenturet indgåede aftaler.
2. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold er agenturet i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, ansvarlig for erstatning af skader forvoldt af den selv eller af dens ansatte under udførelsen af deres hverv.
3. Domstolen har kompetence til at afgøre tvister vedrørende de i stk. 2 omhandlede skader.
4. De ansattes personlige ansvar over for agenturet bestemmes efter den for disse gældende vedtægt eller deres ansættelsesvilkår.
Artikel 20
Sprogordning
1. Bestemmelserne i forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der gælder for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (11), gælder for agenturet.
2. Oversættelser, der er nødvendige for agenturets virksomhed, foretages af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
Artikel 21
Aktindsigt og beskyttelse af personoplysninger
1. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (12) gælder for de dokumenter, som beror hos agenturet.
2. Bestyrelsen vedtager inden seks måneder efter ikrafttrædelsen af nærværende forordning bestemmelser om anvendelsen af forordning (EF) nr. 1049/2001.
3. De afgørelser, som agenturet træffer i henhold til artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan i henhold til artikel 228 eller artikel 263 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde indklages for Ombudsmanden eller for Den Europæiske Unions Domstol.
4. Når agenturet behandler personoplysninger, er det omfattet af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (13).
Artikel 22
Sikkerhedsregler
Agenturet anvender de principper for sikkerhed, der er omhandlet i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom. Dette omfatter blandt andet bestemmelser om udveksling, behandling og opbevaring af klassificerede oplysninger.
Artikel 23
Tredjelandes deltagelse
1. Tredjelande, som har indgået aftaler med Den Europæiske Union herom, kan deltage i agenturets arbejde.
2. Der udarbejdes i henhold til de relevante bestemmelser i disse aftaler ordninger, hvori det navnlig fastsættes, hvilken art og hvilket omfang disse landes deltagelse i agenturets arbejde skal have, samt på hvilken måde deltagelsen skal ske, herunder bestemmelser om deltagelse i initiativer taget af agenturet, økonomiske bidrag og personale.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 24
Ændringer af forordning (EF) nr. 683/2008
I hele forordning (EF) nr. 683/2008 erstattes benævnelserne »Tilsynsmyndigheden for den Europæiske GNSS« og »myndigheden« med henholdsvis »Det Europæiske GNSS-agentur« og »agenturet«.
Artikel 25
Ophævelse og gyldighed af foranstaltninger
Forordning (EF) nr. 1321/2004 ophæves. Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning. Enhver foranstaltning, der træffes på grundlag af forordning (EF) nr. 1321/2004, forbliver gyldig.
Artikel 26
Evaluering
Senest i 2012 foretager Kommissionen en evaluering af denne forordning, særlig hvad angår agenturets opgaver som fastlagt i artikel 2, og forelægger forslag, hvis det er relevant.
Artikel 27
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 22. september 2010
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 912/2010,
annettu 22 päivänä syyskuuta 2010,
Euroopan GNSS-viraston perustamisesta, eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1321/2004 kumoamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 683/2008 muuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ovat kuulleet alueiden komiteaa,
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionin satelliittinavigointipolitiikkaa toteutetaan tällä hetkellä EGNOS- ja Galileo-ohjelmilla, jäljempänä ’ohjelmat’.
(2)
Eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista 12 päivänä heinäkuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1321/2004 (3) perustettiin yhteisön virasto, jonka nimi on maailmanlaajuisesti toimivan satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomainen, jäljempänä ’viranomainen’.
(3)
Eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 683/2008 (4) määritellään uudet puitteet ohjelmien julkiselle hallinnoinnille ja rahoitukselle. Siinä säädetään periaatteesta, jonka mukaan vastuualueet jaetaan tarkasti komission edustaman Euroopan unionin, viranomaisen ja Euroopan avaruusjärjestön, jäljempänä ’ESA’, välillä, jolloin komissiolle uskotaan ohjelmien hallinnointivastuu ja viranomaiselle alun perin osoitetut tehtävät. Siinä säädetään myös, että viranomaisen on sille asetuksen mukaan uskottuja tehtäviä suorittaessaan varmistettava, että komission asemaa ohjelmien hallinnoijana kunnioitetaan ja että virasto toimii komission antamien suuntaviivojen mukaisesti.
(4)
Euroopan parlamentti ja neuvosto kehottivat asetuksessa (EY) N:o 683/2008 komissiota antamaan ehdotuksen, jotta asetuksessa (EY) N:o 1321/2004 säädetyt ohjelmien hallintorakenteet sovitettaisiin virallisesti yhteen asetuksessa (EY) N:o 683/2008 säädettyjen komission ja valvontaviranomaisen uusien tehtävien kanssa.
(5)
Toimintakentän rajoittamisen jälkeen viranomainen ei voi enää olla nimeltään ”maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomainen”, vaan ”Euroopan GNSS-virasto”, jäljempänä ’virasto’. Virastossa olisi kuitenkin taattava viranomaisen toiminnan jatkuvuus, mukaan lukien oikeuksia ja velvoitteita, henkilöstöä ja tehtyjen päätösten voimassaoloa koskeva jatkuvuus.
(6)
Asetuksen (EY) N:o 1321/2004 tarkoitusta ja tavoitetta olisi myös mukautettava, jotta ne vastaisivat sitä, että viraston tehtävänä ei ole enää huolehtia maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) eurooppalaisten ohjelmien julkisten intressien hallinnoinnista ja tällaisten ohjelmien sääntelystä.
(7)
Viraston oikeudellisen aseman olisi tehtävä mahdolliseksi se, että se toimii tehtäviään hoitaessaan oikeushenkilönä.
(8)
On myös tärkeää muuttaa viraston tehtäviä ja tältä osin varmistaa, että sen tehtävät määritellään asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan mukaisesti, mukaan lukien mahdollisuus, että komissio voi osoittaa sille muita tehtäviä komission tukemiseksi ohjelmien täytäntöönpanossa. Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (5) 54 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti näihin tehtäviin voisi kuulua esimerkiksi turvallisuuteen liittyvien kysymysten koordinointi- ja konsultointimenettelyjen kehityksen seuraaminen, kaikesta ohjelmien kehittämiseksi ja edistämiseksi tarvittavasta tutkimustoiminnasta huolehtiminen ja julkisesti säänneltyjä palveluja koskevan pilottihankkeen (PRS-pilottihanke) kehityksen ja toteutuksen tukeminen.
(9)
Viraston olisi toimialansa, tavoitteidensa sekä tehtäviensä toteuttamisen puitteissa noudatettava erityisesti unionin toimielimiin sovellettavia säännöksiä ja määräyksiä.
(10)
Komission olisi asetuksen (EY) N:o 683/2008 22 artiklassa säädetyn, vuonna 2010 toteutettavaksi suunnitellun Galileo-ohjelman väliarvioinnin yhteydessä käsiteltävä kysymystä ohjelmien hallinnoinnista toimintavaiheessa ja sitä, mikä on viraston asema tässä yhteydessä.
(11)
Viraston tehtävien tehokkaan suorittamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden ja komission olisi oltava edustettuina hallintoneuvostossa, jolle on annettu tarvittavat valtuudet hyväksyä talousarvio, tarkastaa sen toteutusta, hyväksyä asianmukaiset varainhoitoa koskevat säännökset, vahvistaa viraston päätöksenteolle avoimet työmenetelmät, hyväksyä sen työohjelma ja nimittää toimitusjohtaja.
(12)
On myös aiheellista ottaa hallintoneuvostoon Euroopan parlamenttia edustava jäsen, jolla ei ole äänioikeutta, sillä asetuksessa (EY) N:o 683/2008 korostetaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission tiiviin yhteistyön tärkeyttä.
(13)
Tämän lisäksi olisi taattava, että virasto tehtäviään suorittaessaan ottaa huomioon komission aseman ohjelman hallinnoijana ja toimii komission esittämien suuntaviivojen mukaisesti. Tätä varten olisi todettava nimenomaisesti, että toimitusjohtajan olisi johdettava virastoa hallintoneuvoston alaisuudessa ja komission virastolle antamien ohjeiden mukaisesti. On yhtä tärkeää säätää, että komissiolla olisi oltava viisi edustajaa hallintoneuvostossa ja että päätöksiä, jotka koskevat rajoitettua määrää hallintoneuvoston tehtäviä, ei olisi voitava tehdä ilman komission edustajien puoltavaa ääntä.
(14)
Viraston moitteeton toiminta edellyttää, että sen toimitusjohtajan nimittäminen perustuu seuraaviin seikkoihin: kyvykkyys, todistuksin osoitetut hallinnolliset taidot ja johtamistaidot, tehtävään soveltuva pätevyys ja kokemus, kyky suoriutua tehtävistä täysin itsenäisesti ja joustavalla tavalla viraston sisäisen toiminnan järjestämisen osalta. Lukuun ottamatta tiettyjä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia ja -toimenpiteitä toimitusjohtajan olisi valmisteltava ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet viraston työohjelman moitteettoman toteuttamisen varmistamiseksi, laadittava vuosittain hallintoneuvostolle ehdotus yleiskertomukseksi, laadittava ehdotus viraston tuloja ja menoja koskevaksi ennakkoarvioksi ja toteutettava talousarvio.
(15)
Hallintoneuvostolla olisi oltava valtuudet tehdä kaikki sellaiset päätökset, joilla voidaan varmistaa, että virasto pystyy suoriutumaan tehtävistään, lukuun ottamatta turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevia tehtäviä, jotka on annettu eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnalle. Tällaisten hyväksyntää koskevien tehtävien osalta hallintoneuvoston olisi vastattava vain resurssi- ja talousarviokysymyksiin liittyvistä asioista. Ohjelmien hyvä hallinnointi edellyttää myös, että hallintoneuvoston tehtävät vastaavat virastolle asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan nojalla osoitettuja uusia tehtäviä, erityisesti Galileon turvallisuuskeskuksen toiminnan ja Euroopan unionin turvallisuuteen vaikuttavista eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän toiminnan näkökohdista 12 päivänä heinäkuuta 2004 hyväksytyn yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP (6) mukaisesti annettujen ohjeiden osalta.
(16)
Toimenhaltijoiden nimittämismenettelyjen olisi oltava avoimia.
(17)
Ottaen huomioon virastolle uskottujen tehtävien laajuus, joihin kuuluu turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä, on aiheellista lakkauttaa asetuksen (EY) N:o 1321/2004 9 artiklan mukaisesti perustettu tieteellinen ja tekninen komitea, ja mainitun asetuksen 10 artiklan mukaisesti perustettu järjestelmän suoja- ja turvallisuuskomitea on korvattava eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnalla, jonka tehtävänä on turvajärjestelyihin liittyvät hyväksyntämenettelyt ja joka muodostuu jäsenvaltioiden ja komission edustajista. Ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealla edustajalla, jäljempänä ’korkea edustaja’, ja ESAlla olisi oltava tarkkailijan asema hyväksyntälautakunnassa.
(18)
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet on suoritettava itsenäisesti suhteessa ohjelmien hallintoviranomaisiin, erityisesti komissioon, viraston muihin elimiin, ESAan ja muihin tahoihin, jotka ovat vastuussa turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta. Tämän itsenäisyyden takaamiseksi eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta olisi asetettava eurooppalaisten GNSS-järjestelmien, jäljempänä ’järjestelmät’, turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomaiseksi ja PRS-teknologiaa sisältävien vastaanottimien hyväksyntäviranomaiseksi. Sen olisi oltava virastossa toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä itsenäisesti ja puolueettomasti kansalaisten edut huomioon ottaen.
(19)
Koska komissio asetuksen (EY) N:o 683/2008 mukaisesti hallinnoi kaikkia järjestelmien turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä, ja jotta voidaan varmistaa turvallisuuskysymysten tehokas hallinnointi ja asetuksessa säädetty vastuualueiden tarkan jakamisen periaatteen noudattaminen, on ensiarvoisen tärkeää, että eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan toiminta rajoitetaan tiukasti järjestelmien turvallisuusjärjestelytoimien hyväksyntään, ja että ne eivät voi missään olosuhteissa korvata komissiolle asetuksen (EY) N:o 683/2008 13 artiklan nojalla uskottuja tehtäviä.
(20)
Päätökset, jotka komissio tekee noudattaen menettelyjä, joissa Euroopan GNSS-ohjelmakomitea on osallisena, eivät millään tavoin vaikuta voimassa oleviin talousarvioasioita koskeviin sääntöihin tai turvallisuuskysymyksiä koskevaan jäsenvaltioiden erityiseen toimivaltaan.
(21)
Jos järjestelmien toiminta saattaa vaikuttaa unionin tai sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sovelletaan asetuksen (EY) N:o 683/2008 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisessä toiminnassa 2004/552/YUTP vahvistettuja menettelyjä. Erityisesti jos järjestelmien toiminnasta tai käytöstä aiheutuu uhka unionin tai jäsenvaltion turvallisuudelle tai jos järjestelmien toiminta on uhattuna erityisesti kansainvälisen kriisin seurauksena, neuvosto voi yksimielisesti päättää virastolle ja komissiolle annettavista tarvittavista ohjeista. Jokainen neuvoston jäsen, korkea edustaja tai komissio voi pyytää neuvoston keskustelua näistä ohjeista sopimiseksi.
(22)
Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevien päätösten olisi perustuttava turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategiassa määriteltyä menettelyä noudattaen jäsenvaltioiden kansallisten turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomaisten tekemiin paikallisiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskeviin päätöksiin.
(23)
Eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan olisi voitava perustaa sen alaisuudessa ja sen ohjeiden mukaan toimivia asianmukaisia elimiä, jotta se voi toteuttaa kaikki tehtävänsä nopeasti ja tehokkaasti. Tämän vuoksi sen olisi perustettava ”paneeli”, joka auttaa sitä päätösten valmistelussa, ja ”salatun aineiston jakelusta vastaava viranomainen”, joka hallinnoi ja valmistelee salattua aineistoa koskevia kysymyksiä, mukaan lukien ”lentojen salausavainten valvontayksikkö”, joka vastaa laukaisujen operatiivisten lentojen salausavaimista, sekä tarvittaessa muita erityiskysymyksiä käsitteleviä elimiä. Perustamisen yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota näiden elinten työn välttämättömään jatkuvuuteen.
(24)
On myös tärkeää, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet sovitetaan yhteen ohjelmien hallintoviranomaisten ja muiden turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta vastaavien tahojen toimien kanssa.
(25)
Järjestelmien erikoislaadun ja monimutkaisuuden vuoksi on välttämätöntä, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan toteuttaen yhteistä vastuuta unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuudesta, pyrkien yhteiseen näkemykseen ja ottamalla mukaan kaikki tahot, joita turvallisuus koskee, sekä varmistetaan jatkuva riskien seuranta. On myös erityisen tärkeää, että tekniset turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet uskotaan alan ammattilaisille, jotka ovat asianmukaisesti pätevöityneet monimutkaisten järjestelmien hyväksyntään ja joista on tehty tasoltaan riittävä turvallisuusselvitys.
(26)
Jotta eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta voi suorittaa tehtävänsä, olisi myös säädettävä, että jäsenvaltioiden on toimitettava lautakunnalle kaikki tarvittavat asiakirjat, annettava asianmukaisesti valtuutetuille henkilöille pääsy turvallisuusluokiteltuihin tietoihin ja kaikille lainkäyttövaltaansa kuuluville laitosalueille ja vastattava paikallistasolla alueellaan sijaitsevien laitosalueiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä.
(27)
Ohjelmien puitteissa perustetut järjestelmät ovat infrastruktuureja, jotka muodostetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 artiklassa tarkoitetuiksi Euroopan laajuisiksi verkoiksi, joiden käyttö ulottuu huomattavasti jäsenvaltioiden kansallisten rajojen ulkopuolelle. Näiden järjestelmien välityksellä tarjotut palvelut edistävät lisäksi osaltaan Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä liikenne-, televiestintä- ja energiainfrastruktuurien alalla.
(28)
Komission olisi arvioitava viraston rahoituksen aiheuttamia vaikutuksia talousarvioon kyseisen meno-otsakkeen osalta. Tietojen perusteella ja asiaankuuluvaa lainsäädäntömenettelyä rajoittamatta budjettivallan käyttäjien olisi päästävä hyvissä ajoin sopimukseen viraston rahoituksesta budjettiyhteistyön puitteissa. Unionin talousarviomenettelyä sovelletaan unionin rahoitusosuuteen, joka maksetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Lisäksi Euroopan tilintarkastustuomioistuin toimittaa tilintarkastuksen asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 VIII osaston mukaisesti.
(29)
Viraston olisi sovellettava asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä, joka koskee yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin ja yksilöiden suojelua henkilötietojen käsittelyssä. Viraston olisi myös noudatettava neuvostoon ja komission yksiköihin sovellettavia turvallisuusperiaatteita.
(30)
Kolmansien maiden olisi voitava osallistua viraston toimintaan, mikäli ne ovat tehneet tästä etukäteen sopimuksen unionin kanssa, erityisesti jos kyseiset maat ovat osallistuneet Galileo-ohjelman aiempiin vaiheisiin ESAn GalileoSat-ohjelmassa.
(31)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat erityisesti järjestelmien turvallisuusjärjestelyistä vastaavan viraston perustaminen ja sen toiminnan varmistaminen, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.
(32)
Koska viraston nimi muutetaan, olisi asetus (EY) N:o 683/2008 muutettava tämän mukaisesti.
(33)
Asetusta (EY) N:o 1321/2004 on muutettu aikaisemmin. Nyt tehtävien muutosten vuoksi on asianmukaista selkeyden vuoksi kumota mainittu asetus ja korvata se uudella asetuksella,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
I LUKU
KOHDE, TEHTÄVÄT, ELIMET
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella perustetaan unionin virasto, jonka nimi on Euroopan GNSS-virasto, jäljempänä ’virasto’.
2 artikla
Tehtävät
Viraston tehtävät määritellään asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklassa.
3 artikla
Elimet
Viraston elimet ovat hallintoneuvosto, eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta ja toimitusjohtaja. Elimet hoitavat tehtävänsä komission asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan mukaisesti antamien suuntaviivojen mukaisesti.
4 artikla
Oikeudellinen asema, paikallistoimistot
1. Virasto on unionin elin. Se on oikeushenkilö.
2. Virastolla on kaikissa jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.
3. Virasto voi päättää perustaa paikallistoimistoja jäsenvaltioihin, jos nämä suostuvat siihen, tai kolmansiin maihin, jotka osallistuvat viraston toimintaan 23 artiklan mukaisesti.
4. Virastoa edustaa sen toimitusjohtaja, jollei 11 artiklan 9 kohdasta muuta johdu.
5 artikla
Hallintoneuvosto
1. Perustetaan hallintoneuvosto toteuttamaan 6 artiklassa luetellut tehtävät.
2. Kukin jäsenvaltio nimittää hallintoneuvostoon yhden edustajan, komissio viisi edustajaa ja Euroopan parlamentti yhden edustajan, jolla ei ole äänioikeutta. Hallintoneuvoston jäsenten toimikausi on viisi vuotta. Se voidaan uudistaa korkeintaan viiden vuoden ajaksi. Korkean edustajan edustaja ja ESAn edustaja kutsutaan osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina.
3. Kolmansien maiden edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista määrätään tarvittaessa 23 artiklassa tarkoitettujen järjestelyjen avulla.
4. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estynyt suorittamaan tehtäviään. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi ja puoli vuotta, joka voidaan uusia kerran, ja päättyy silloin, kun heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa päättyy.
5. Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta.
Toimitusjohtaja osallistuu tavallisesti asioiden käsittelyyn, jollei puheenjohtaja toisin päätä.
Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen kokoukseen kahdesti vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajansa aloitteesta tai jos vähintään kolmannes sen jäsenistä sitä pyytää.
Hallintoneuvosto voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä. Hallintoneuvoston jäsenillä voi olla avustajinaan neuvonantajia tai asiantuntijoita, jollei sen työjärjestyksen määräyksistä muuta johdu.
Virasto huolehtii hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä.
6. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä, hallintoneuvosto tekee päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
7. Kullakin jäsenvaltion ja komission edustajalla on yksi ääni. Päätöksiä, jotka perustuvat 6 artiklan b ja e kohtaan, ei tehdä ilman komission edustajien puoltavaa ääntä. Toimitusjohtajalla ei ole äänioikeutta.
Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaiset äänestysjärjestelyt, erityisesti edellytykset, joiden mukaan jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta.
6 artikla
Hallintoneuvoston tehtävät
Hallintoneuvosto varmistaa, että virasto suorittaa sille annetut tehtävät tässä asetuksessa säädetyin edellytyksin, ja tekee kaikki tässä suhteessa tarpeelliset päätökset. Turvallisuusjärjestelyjen ja III luvussa tarkoitettujen päätösten osalta hallintoneuvosto vastaa ainoastaan resursseista ja talousarvioon liittyvistä kysymyksistä. Lisäksi hallintoneuvosto:
a)
nimittää 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimitusjohtajan;
b)
hyväksyy viimeistään kunkin vuoden marraskuun 15 päivänä ja komission lausunnon saatuaan viraston seuraavan vuoden työohjelman;
c)
hoitaa 13 ja 14 artiklan mukaisesti viraston talousarvioon liittyvät tehtävänsä;
d)
valvoo Galileon turvallisuuskeskuksen, jäljempänä ’Galileon turvallisuuden valvontakeskus’ tai ’GSMC’, toimintaa asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan a kohdan ii alakohdan mukaisesti;
e)
käyttää toimitusjohtajan suhteen kurinpidollista toimivaltaa;
f)
hyväksyy 21 artiklan mukaisesti erityiset säännökset, jotka ovat tarpeen, jotta oikeus tutustua viraston asiakirjoihin voidaan toteuttaa;
g)
hyväksyy viraston toimintaa ja näkymiä koskevan vuosikertomuksen ja toimittaa sen viimeistään 1 päivänä heinäkuuta jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. Virasto toimittaa budjettivallan käyttäjälle kaikki tiedot, joilla on merkitystä arviointimenettelyjen tulosten kannalta;
h)
hyväksyy työjärjestyksensä.
7 artikla
Toimitusjohtaja
1. Virastoa johtaa sen toimitusjohtaja, joka hoitaa tehtäväänsä hallintoneuvoston alaisuudessa.
2. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella vähintään kolme ehdokasta sisältävältä komission ehdottamalta listalta, joka on laadittu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muualla julkaistun kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella. Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan nimittämistä koskevan päätöksensä jäsentensä kolmen neljäsosan enemmistöllä.
Hallintoneuvostolla on valta erottaa toimitusjohtaja, ja se tekee tätä koskevan päätöksensä jäsentensä kolmen neljäsosan enemmistöllä.
Toimitusjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Se voidaan uudistaa kerran toiseksi viiden vuoden jaksoksi.
3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi pyytää toimitusjohtajaa antamaan kertomuksen tehtäviensä suorittamisesta ja antamaan lausunnon näille toimielimille.
8 artikla
Toimitusjohtajan tehtävät
Toimitusjohtaja
a)
edustaa virastoa lukuun ottamatta toimia ja päätöksiä, joita toteutetaan tai jotka tehdään II ja III luvun mukaisesti, ja vastaa sen hallinnosta;
b)
valmistelee hallintoneuvoston työskentelyn. Hän osallistuu hallintoneuvoston työskentelyyn ilman äänioikeutta;
c)
huolehtii viraston vuosittaisen työohjelman täytäntöönpanosta hallintoneuvoston valvonnassa;
d)
toteuttaa kaikki viraston tämän asetuksen mukaisen toiminnan varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen;
e)
laatii arvion viraston tuloista ja menoista 13 artiklan mukaisesti ja huolehtii talousarvion toteuttamisesta 14 artiklan mukaisesti;
f)
valmistelee vuosittain luonnoksen yleiskertomukseksi ja toimittaa sen hallintoneuvostolle;
g)
varmistaa, että virasto pystyy GSMC:n operaattorina toimimaan yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP nojalla annettujen ohjeiden mukaisesti;
h)
määrittelee viraston organisaatiorakenteen ja toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi;
i)
käyttää henkilöstön suhteen 18 artiklassa säädettyä toimivaltaa;
j)
voi hallintoneuvoston suostumuksella päättää tarpeellisista toimenpiteistä paikallistoimistojen perustamiseksi jäsenvaltioihin 4 artiklan mukaisesti;
k)
varmistaa, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan ja sen alaisuuteen 11 artiklan 11 kohdassa perustettujen elinten asianmukaisen toiminnan kannalta tarvittavat sihteeristö ja resurssit ovat käytettävissä.
II LUKU
EUROOPAN UNIONIN TAI JÄSENVALTIOIDEN TURVALLISUUTEEN LIITTYVÄT SEIKAT
9 artikla
Yhteinen toiminta
1. Jos järjestelmien toiminta saattaa vaikuttaa unionin tai jäsenvaltioiden turvallisuuteen, sovelletaan asetuksen (EY) N:o 683/2008 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisessä toiminnassa 2004/552/YUTP säädettyjä menettelyjä.
2. Komissio antaa neuvostolle tiedoksi III luvun mukaisesti tehdyt turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset sekä todetut jäännösriskit.
III LUKU
EUROOPPALAISTEN GNSS-JÄRJESTELMIEN TURVALLISUUSJÄRJESTELYJEN HYVÄKSYNTÄ
10 artikla
Yleiset periaatteet
Tässä luvussa tarkoitetut turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan seuraavien periaatteiden mukaisesti:
a)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat toimet ja päätökset tehdään siten, että unionin ja jäsenvaltioiden yhteinen vastuu turvallisuudesta toteutuu;
b)
päätöksenteossa on pyrittävä yhteiseen näkemykseen ottaen mukaan kaikki tahot, joita turvallisuuskysymykset koskevat;
c)
tehtävät suoritetaan noudattaen asiaa koskevia neuvostoon ja komissioon sovellettavia turvallisuussääntöjä (7);
d)
jatkuvalla seurantamenettelyllä varmistetaan, että turvallisuusriskit ovat tiedossa, turvatoimet on määritelty näiden riskien vähentämiseksi hyväksyttävälle tasolle neuvostoon ja komissioon sovellettavissa turvallisuussäännöissä vahvistettujen perusperiaatteiden ja vähimmäisvaatimusten mukaisesti ja että näitä turvatoimia sovelletaan syvyyssuuntaisen turvallisuuden käsitteen pohjalta. Turvatoimien tehokkuutta on arvioitava jatkuvasti;
e)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset perustuvat turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategiassa määriteltyä menettelyä noudattaen jäsenvaltioiden kansallisten turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomaisten tekemiin paikallisiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskeviin päätöksiin;
f)
tekniset turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet uskotaan alan ammattilaisille, jotka ovat asianmukaisesti pätevöityneet monimutkaisten järjestelmien hyväksyntään, joista on tehty tasoltaan riittävä turvallisuusselvitys ja jotka toimivat puolueettomasti;
g)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset tehdään, sen estämättä, mitä 3 artiklassa säädetään, komissiosta ja ohjelmien toteutuksesta vastaavista yksiköistä riippumattomalla tavalla. Eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaava viranomainen on siten virastossa toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä itsenäisesti;
h)
turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimissa sovitetaan yhteen riippumattomuuden vaatimus ja asianmukainen tarve yhteensovittamiseen komission ja niiden viranomaisten välillä, jotka vastaavat turvallisuusmääräysten täytäntöönpanosta.
11 artikla
Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta
1. Virastoon perustetaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä ’hyväksyntälautakunta’. Hyväksyntälautakunnalla on eurooppalaisten GNSS-järjestelmien osalta neuvostoon ja komissioon sovellettavissa turvallisuussäännöissä tarkoitetun turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäviranomaisen tehtävät.
2. Hyväksyntälautakunta suorittaa virastolle uskotut tehtävät asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklan a kohdan i alakohdan mukaisen turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän osalta ja tekee tämän artiklan mukaiset turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat päätökset, jotka koskevat erityisesti turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisstrategian ja satelliittien laukaisun hyväksymistä, lupaa käyttää järjestelmiä niiden eri konfiguraatioissa ja eri yksikköjä varten, lupaa käyttää maa-asemia ja erityisesti kolmansissa maissa sijaitsevia sensoriasemia sekä lupaa valmistaa vastaanottimia, joissa käytetään PRS-teknologiaa, ja niiden komponentteja.
3. Hyväksyntälautakunnan suorittamassa järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnässä validoidaan järjestelmien yhdenmukaisuus asetuksen (EY) N:o 683/2008 13 artiklassa mainittujen turvallisuusvaatimusten kanssa sekä asiaa koskevien neuvostoon ja komissioon sovellettavien turvallisuussääntöjen ja asetusten mukaisesti.
4. Hyväksyntälautakunta ilmoittaa komissiolle 11 kohdassa tarkoitettujen riskiraporttien perusteella tekemästään riskinarvioinnista ja antaa komissiolle neuvoja jäännösriskin käsittelyvaihtoehdoista tietyn turvallisuushyväksyntäpäätöksen osalta.
5. Komissio pitää hyväksyntälautakunnan jatkuvasti ajan tasalla lautakunnan päätösten vaikutuksista ohjelmien asianmukaiseen toteuttamiseen ja jäännösriskin käsittelysuunnitelmien täytäntöönpanosta. Lautakunta ottaa huomioon kaikki komission lausunnot.
6. Hyväksyntälautakunta toimittaa päätöksensä komissiolle.
7. Hyväksyntälautakunnassa on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi korkean edustajan edustaja. ESAn edustaja kutsutaan lautakunnan kokouksiin tarkkailijaksi.
8. Hyväksyntälautakunta vahvistaa työjärjestyksensä ja nimittää puheenjohtajansa.
9. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja edustaa virastoa asioissa, jotka eivät 8 artiklan mukaisesti kuulu toimitusjohtajan tehtäviin.
10. Hyväksyntälautakunnalla on oltava käytettävissään kaikki tarvittavat henkilö- ja materiaaliresurssit asianmukaisten hallinnollisten tukitoimintojen suorittamiseksi ja jotta se pystyy yhdessä tämän artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa toteuttamaan tehtävänsä itsenäisesti, erityisesti käsitellessään asiakirjoja, aloittaessaan ja seuratessaan turvallisuusmenettelyjen toteuttamista ja suorittaessaan järjestelmien turvallisuustarkastuksia, valmistellessaan päätöksiä sekä järjestäessään kokouksiaan.
11. Hyväksyntälautakunta perustaa alaisuudessaan toimivia elimiä, jotka toimivat sen ohjeiden mukaisesti ja jotka käsittelevät erityiskysymyksiä. Samalla kun lautakunta varmistaa työn jatkuvuuden, se perustaa erityisesti
-
paneelin, joka tekee turvallisuusanalyysikatsauksia ja testejä asiaankuuluvien riskiraporttien laatimiseksi avustaakseen lautakuntaa tämän päätösten valmistelussa,
-
salatun aineiston jakelusta vastaavan viranomaisen, joka avustaa lautakuntaa erityisesti lentojen salausavaimiin liittyvissä kysymyksissä.
12. Jos tämän asetuksen 10 artiklassa tarkoitettuihin yleisiin periaatteisiin perustuvaa yhteistä näkemystä ei saavuteta, hyväksyntälautakunta tekee päätökset määräenemmistöllä siten kuin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 16 artiklassa on määrätty ja rajoittamatta tämän asetuksen 9 artiklan soveltamista. Komission edustaja ja korkean edustajan edustaja eivät osallistu äänestykseen. Hyväksyntälautakunnan puheenjohtaja allekirjoittaa lautakunnan puolesta lautakunnan hyväksymät päätökset.
13. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilman kohtuutonta viivettä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäpäätösten tekemisen vaikutuksesta ohjelmien asianmukaiseen toteutukseen. Jos komissio katsoo, että hyväksyntälautakunnan tekemä päätös voi vaikuttaa merkittävästi ohjelmien asianmukaiseen toteuttamiseen, esimerkiksi niiden kustannuksiin ja aikatauluun, se ilmoittaa asiasta välittömästi Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
14. Euroopan parlamentin ja neuvoston näkemykset, jotka olisi ilmaistava yhden kuukauden kuluessa, huomioon ottaen komissio voi hyväksyä minkä tahansa asianmukaisen toimenpiteen asetuksen (EY) N:o 683/2008 mukaisesti.
15. Hallintoneuvostolle tiedotetaan säännöllisesti hyväksyntälautakunnan työn edistymisestä.
16. Hyväksyntälautakunta noudattaa työskentelyaikataulussaan komission GNSS-työohjelmaa.
12 artikla
Jäsenvaltioiden tehtävät
Jäsenvaltioiden on:
a)
välitettävä hyväksyntälautakunnalle kaikki tiedot, joiden ne katsovat olevan turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän kannalta merkityksellisiä;
b)
annettava hyväksyntälautakunnan asianmukaisesti valtuuttamille henkilöille, myös lautakunnan päättämiä turvallisuustarkastuksia ja testejä varten, pääsy kaikkiin turvallisuusluokiteltuihin tietoihin ja kaikille lainkäyttövaltaansa kuuluville, järjestelmien turvallisuuteen liittyville laitosalueille kansallisten lakiensa ja asetustensa mukaisesti ja syrjimättä ketään kansalaisuuden perusteella;
c)
vastattava pääsyn valvontaa koskevan mallin suunnittelusta, joka on yhteenveto tai luettelo hyväksyttävistä laitosalueista, ja josta sovitaan etukäteen jäsenvaltioiden ja hyväksyntälautakunnan välillä varmistaen siten, että kaikki jäsenvaltiot toteuttavat samantasoisen pääsyn valvonnan;
d)
vastattava paikallistasolla alueellaan sijaitsevien eurooppalaisten GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnän alueeseen kuuluvien laitosalueiden turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä ja raportoitava tästä hyväksyntälautakunnalle.
IV LUKU
TALOUSARVIOTA JA VARAINHOITOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
13 artikla
Talousarvio
1. Viraston tulot sisältävät unionin avustuksen, joka otetaan Euroopan unionin yleiseen talousarvioon ja jonka tarkoituksena on varmistaa tulojen ja menojen välinen tasapaino. Tämä ei vaikuta muihin, myöhemmin määriteltäviin tulolähteisiin ja maksuihin.
2. Viraston menoihin kuuluvat henkilöstö-, hallinto- ja infrastruktuurimenot, toimintakustannukset sekä menot, jotka liittyvät hyväksyntälautakunnan toimintaan, 11 artiklan 11 kohdassa tarkoitetut elimet mukaan luettuina, sekä sopimuksiin ja sitoumuksiin, joita virasto tekee sille uskottujen tehtävien suorittamiseksi.
3. Toimitusjohtaja laatii viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle yhdessä henkilöstötaulukon kanssa.
4. Tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.
5. Hallintoneuvosto laatii vuosittain tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen perusteella ennakkoarvion viraston tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten.
6. Hallintoneuvosto toimittaa tämän ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstötaulukkoa koskeva esitys ja alustava työohjelma, viimeistään 31 päivänä maaliskuuta komissiolle sekä kolmansille maille, joiden kanssa unioni on tehnyt 23 artiklan mukaisia sopimuksia.
7. Komissio toimittaa ennakkoarvion Euroopan parlamentille ja neuvostolle, jäljempänä ’budjettivallan käyttäjä’, yhdessä Euroopan unionin yleistä talousarviota koskevan esityksen kanssa.
8. Ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää arviot, joita se pitää henkilöstötaulukon ja yleisestä talousarviosta suoritettavan avustuksen määrän osalta välttämättöminä, esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi ja toimittaa sen budjettivallan käyttäjälle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan mukaisesti.
9. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy viraston avustusta koskevat määrärahat ja vahvistaa viraston henkilöstötaulukon.
10. Hallintoneuvosto hyväksyy talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun Euroopan unionin yleinen talousarvio on lopullisesti hyväksytty. Sitä mukautetaan tarvittaessa vastaavasti.
11. Hallintoneuvosto ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle mahdollisimman pian aikomuksestaan toteuttaa hankkeita, joilla on huomattavaa taloudellista vaikutusta talousarvion rahoittamiseen, erityisesti kiinteistöihin liittyviä hankkeita, kuten kiinteistöjen vuokraus tai hankinta. Hallintoneuvosto ilmoittaa asiasta komissiolle.
12. Kun jompikumpi budjettivallan käyttäjistä on ilmoittanut aikomuksestaan antaa lausunto, se toimittaa sen hallintoneuvostolle kuuden viikon kuluessa hankkeesta ilmoittamisesta.
14 artikla
Talousarvion toteuttaminen ja valvonta
1. Toimitusjohtaja toteuttaa viraston talousarvion.
2. Viraston tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta komission tilinpitäjälle varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivään mennessä. Komission tilinpitäjä konsolidoi toimielinten ja hajautettujen erillisvirastojen alustavat tilinpäätökset asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 128 artiklan mukaisesti.
3. Komission tilinpitäjä toimittaa viraston alustavan tilinpäätöksen ja selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta tilintarkastustuomioistuimelle varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivään mennessä. Selvitys toimitetaan myös Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
4. Saatuaan viraston alustavaa tilinpäätöstä koskevat huomautukset, jotka tilintarkastustuomioistuin on laatinut asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 129 artiklan mukaisesti, toimitusjohtaja vahvistaa viraston lopullisen tilinpäätöksen omalla vastuullaan ja toimittaa sen hallintoneuvostolle lausuntoa varten.
5. Hallintoneuvosto antaa lausunnon viraston lopullisesta tilinpäätöksestä.
6. Toimitusjohtaja toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivään mennessä.
7. Lopullinen tilinpäätös julkaistaan.
8. Toimitusjohtaja toimittaa tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Toimitusjohtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle.
9. Toimitusjohtaja antaa Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 146 artiklan 3 kohdan mukaisesti kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn asianmukaista toteuttamista varten tarvittavat tiedot.
10. Ennen vuoden N + 2 huhtikuun 30 päivää Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta toimitusjohtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion toteuttamisesta.
15 artikla
Varainhoitoa koskevat säännökset
Hallintoneuvosto hyväksyy virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset sen jälkeen kun komissiota on kuultu. Säännökset eivät voi poiketa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 19 päivänä marraskuuta 2002 annetusta komission asetuksesta (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (8), ellei viraston toiminta sitä nimenomaisesti edellytä ja jos komissio on antanut siihen etukäteen suostumuksensa.
V LUKU
ERINÄISIÄ SÄÄNNÖKSIÄ
16 artikla
Petosten torjuntaa koskevat toimenpiteet
1. Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjumiseksi sovelletaan rajoituksetta Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 (9) säännöksiä.
2. Virasto liittyy Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission tekemään toimielinten väliseen sopimukseen (10) ja antaa viipymättä määräykset, jotka koskevat kaikkia viraston työntekijöitä.
3. Rahoituspäätöksissä ja niistä johtuvissa täytäntöönpanoa koskevissa sopimuksissa tai välineissä on määrättävä nimenomaisesti, että tilintarkastustuomioistuin ja OLAF voivat tarvittaessa tehdä paikan päällä suoritettavia tarkastuksia, jotka kohdistuvat sekä niihin, jotka saavat viraston tukea, että toimihenkilöihin, jotka vastaavat tuen jakamisesta.
17 artikla
Erioikeudet ja vapaudet
Virastoon sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa.
18 artikla
Henkilöstö
1. Viraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä, Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavia palvelussuhteen ehtoja ja Euroopan unionin toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä. Hallintoneuvosto vahvistaa komission suostumuksella tarvittavat soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
2. Virasto käyttää oman henkilöstönsä suhteen niitä valtuuksia, jotka on uskottu nimittävälle viranomaiselle henkilöstösäännöillä ja muuhun henkilöstöön sovellettavilla palvelussuhteen ehdoilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista.
3. Viraston henkilöstö muodostuu työntekijöistä, jotka virasto ottaa tehtäviensä hoidon edellyttämällä tavalla palvelukseensa, mutta siihen voi kuulua myös komission tai jäsenvaltioiden virkamiehiä, jotka on tilapäisesti määrätty tai siirretty suorittamaan tehtäviä ja joista on tehty asianmukainen turvallisuusselvitys.
4. Edellä olevia 1 ja 3 kohdan säännöksiä sovelletaan myös GSMC:n henkilöstöön.
19 artikla
Vastuu
1. Sopimukseen perustuva viraston vastuu määräytyy kyseiseen sopimukseen sovellettavan lain mukaan. Unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista asia viraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla.
2. Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, virasto korvaa jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahingon, jonka viraston yksiköt tai henkilöstöön kuuluvat ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet.
3. Unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat 2 kohdassa tarkoitettua vahinkojen korvaamista.
4. Viraston henkilöstöön kuuluvien henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa.
20 artikla
Kielet
1. Virastoon sovelletaan säännöksiä, joista on säädetty Euroopan talousyhteisössä käytettäviä kieliä koskevista järjestelyistä 15 päivänä huhtikuuta 1958 annetussa asetuksessa N:o 1 (11).
2. Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii viraston toiminnassa tarvittavista käännöspalveluista.
21 artikla
Yleisön oikeus tutustua asiakirjoihin ja henkilötietojen suoja
1. Viraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 (12).
2. Hallintoneuvosto hyväksyy asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa varten tarvittavat järjestelyt kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta.
3. Päätöksistä, jotka virasto on tehnyt asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti, voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle tai nostaa kanne Euroopan unionin tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 ja 263 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.
4. Viraston suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (13).
22 artikla
Turvallisuussäännöt
Virasto soveltaa turvallisuutta koskevia periaatteita, jotka sisältyvät komission päätökseen 2001/844/EY, EHTY, Euratom. Tämä kattaa muun muassa turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoa, käsittelyä ja tallentamista koskevat säännökset.
23 artikla
Kolmansien maiden osallistuminen
1. Viraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat, jotka ovat tehneet tästä sopimuksen Euroopan unionin kanssa.
2. Näihin sopimuksiin sisältyvien asianomaisten määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyjä, joissa määritellään erityisesti näiden maiden viraston toimintaan osallistumisen luonne, laajuus ja tapa, mukaan lukien viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat säännökset.
VI LUKU
LOPPUSÄÄNNÖKSET
24 artikla
Muutokset asetukseen (EY) N:o 683/2008
Korvataan asetuksessa (EY) N:o 683/2008 nimi ”maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomainen” nimellä ”Euroopan GNSS-virasto” ja ilmaisu ”viranomainen” sanalla ”virasto”.
25 artikla
Kumoaminen ja toteutettujen toimenpiteiden voimassa pysyminen
Kumotaan asetus (EY) N:o 1321/2004. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. Kaikki asetuksen (EY) N:o 1321/2004 perusteella hyväksytyt toimenpiteet pysyvät voimassa.
26 artikla
Arviointi
Komissio arvioi viimeistään vuonna 2012 tätä asetusta ja erityisesti 2 artiklassa säädettyjä viraston tehtäviä ja tekee tarvittaessa ehdotuksia.
27 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 22 päivänä syyskuuta 2010.