KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 22. februar 2012
om Ungarns statsstøtte SA.29608 (C37/10) til rekapitalisering af FHB Jelzálogbank Nyrt
(meddelt under nummer C(2012) 1021)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2014/296/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) samt under henvisning til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I SAGSFORLØB
(1)
Den 25. marts 2009 ydede Ungarn FHB Jelzálogbank Nyrt (herefter benævnt »FHB« eller »banken«) et mellemfristet statslån på 120 mia. HUF (ca. 410 mio. EUR (2)) på grundlag af den ungarske likviditetsstøtteordning, der blev godkendt af Kommissionen den 14. januar 2010 (3). Den 31. marts 2009 rekapitaliserede de ungarske myndigheder FHB ved hjælp af et lån på 30 mia. HUF (ca. 100 mio. EUR) i form af nyudstedte præferenceaktier med særligt udbytte samt en aktie med stemmeret på grundlag af en garanti- og rekapitaliseringsordning, der var godkendt af Kommissionen (4).
(2)
Ved brev af 3. april, 13. maj, 14. juli og 11. september 2009 anmodede Kommissionen de ungarske myndigheder om oplysninger om rekapitaliseringsvilkårene. De ungarske myndigheder svarede ved brev af 24. april, 2. juni, 12. august og 9. oktober 2009.
(3)
Da der var tvivl om, hvorvidt banken var sund på rekapitaliseringstidspunktet, anmodede Kommissionen den 19. oktober 2009 Ungarn om at fremlægge en omstruktureringsplan for FHB i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (5) (herefter benævnt »omstruktureringsmeddelelsen«). Ungarn fremsendte yderligere oplysninger den 12. og 19. november 2009 og et udkast til omstruktureringsplan den 26. januar 2010.
(4)
Den 19. februar 2010 tilbagebetalte FHB hele rekapitaliseringsbeløbet til staten.
(5)
Ved brev af 24. og 25. marts 2010 fremsendte Ungarn yderligere oplysninger til Kommissionen. FHB afholdt generalforsamling den 21. april 2010, hvor FHB traf afgørelse om betaling af forrentningen af statens rekapitalisering, hvorefter Kommissionen anmodede om oplysninger ved brev dateret den 22. april 2010.
(6)
Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 2. juni og 1. oktober 2010. De ungarske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 11. juni 2010.
(7)
Den 15. juni 2010 fremsendte Ungarn en ajourført omstruktureringsplan, der blev suppleret med yderligere væsentlige oplysninger den 30. september 2010.
(8)
De ungarske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 18. juni, 28. juli og 5. oktober 2010 og meddelte ved brev af 29. oktober 2010 Kommissionen, at FHB havde betalt forrentningen af rekapitaliseringen.
(9)
Den 16. december 2010 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter benævnt »traktaten«) i forbindelse med støtteforanstaltningerne til fordel for FHB. De ungarske myndigheder anmodede efterfølgende Kommissionen om at ændre denne beslutning, idet den var baseret på delvis ukorrekte og forældede oplysninger. Beslutningen blev derfor erstattet af en ny beslutning af 24. januar 2011 (6) (herefter benævnt »indledningsbeslutningen«). Ved brev af 24. januar 2011 meddelte Kommissionen de ungarske myndigheder, at den havde besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i traktatens artikel 108, stk. 2, i forbindelse med støtteforanstaltningen. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 18. juni 2011. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at sende deres bemærkninger til foranstaltningen.
(10)
Ved brev af 2. marts 2011 fremsendte de ungarske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionens beslutning af 24. januar 2011 om indledning af en officiel undersøgelsesprocedure i forbindelse med støtten til FHB. Disse bemærkninger blev suppleret med bemærkninger modtaget fra FHB ved brev af 11. juli 2011.
(11)
Ved brev af 18. juli 2011 indsendte en tredjepart (Magyar Jelzálogbank Egyesület - foreningen af ungarske realkreditbanker) sine bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren til Kommissionen.
(12)
Ved brev af 3. oktober 2011 fremsendte de ungarske myndigheder en ajourført omstruktureringsplan og yderligere oplysninger om tilbagebetalingen af rekapitaliseringen til den ungarske stat.
(13)
Den 15. december 2011 blev der undertegnet en ny aftale mellem FHB og den ungarske stat, hvori banken forpligtede sig til at betale staten den forrentning, der oprindelig var fastlagt i rekapitaliseringsaftalen.
II. BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGEREN
1.1. STØTTEMODTAGEREN
(14)
FHB blev oprettet af staten i 1997. Staten afhændede gradvis sin andel i FHB. I 2003 blev FHB noteret på Budapests Fondsbørs, og i august 2007 mindskede staten sin aktiemajoritet i banken til lidt over 4 %.
(15)
FHB blev oprindelig oprettet som en realkreditbank for at fremme udbredelsen af realkreditobligationer. Banken var underlagt stramme regler for begrænset aktivitet, sikkerhedsstillelse og særligt tilsyn for at sikre maksimal sikkerhed bag realkreditobligationer. FHB fik i starten kun lov til at yde langfristede realkreditlån og garantier i forbindelser med realkreditlån og til at indgå visse former for transaktioner i derivater for at sikre sin egen position i forbindelse med realkreditlångivningen. Realkreditobligationer var hovedfinansieringskilde for bankens långivningsaktiviteter. Banken refinansierede ligeledes realkreditlån forlænget af andre banker.
(16)
I 2006 iværksatte FHB den nye strategiske plan med henblik på at udvide sin bankvirksomhed og sit filialnet for at øge sit finansieringsgrundlag og sit operationelle grundlag ved at indlede aktiviteter på privatkundemarkedet gennem FHB Commercial Bank. FHB begyndte efterhånden at sælge forskellige låneprodukter til privat- og erhvervskunder og at tilbyde kontostyring, modtagelse af indlån og korttjenester og udvidede således bankens produkter på passivsiden.
(17)
FHB er en koncern bestående af et moderselskab, FHB Mortgage Bank Co. Plc og en række helejede datterselskaber: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd og FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. FHB er især aktiv på markedet for realkreditobligationer, hvor FHB har en markedsandel på 23 % (2009) og er den næststørste aktør på det ungarske marked (kun overgået af OTP Bank med en markedsandel på 74 %). FHB har en markedsandel på 4,6 % inden for detailrealkreditlån og på 0,6 % inden for privatkundeindskud.
(18)
Da banken blev rekapitaliseret i marts 2009 beløb den samlede balance sig til 746,2 mia. HUF. Bankens kapitalprocent var på daværende tidspunkt 10,5 %. Statens kapitaltilførsel øgede FHB's kapitalprocent til 16,1 % ved udgangen af 2009 (beregnet på grundlag af ungarske regnskabsregler).
1.2. BAGGRUND
(19)
Ungarn er blandt de medlemsstater, som er blevet hårdest ramt af den finansielle krise. Et mangeårigt alt for stort offentligt forbrug og et lånefinansieret bygge- og forbrugsboom skabte allerede før krisen alvorlige ubalancer i økonomien. Den omfattende private låntagning i euro og schweizerfranc og den fortsatte afhængighed af ekstern finansiering betød, at Ungarn og den ungarske banksektor var særlig sårbar over for udsving i kursen på den ungarske forint, som blev betydelig svækket under krisen.
(20)
Som følge af den finansielle krise måtte Den Internationale Valutafond (herefter benævnt »IMF«), Den Europæiske Union (herefter benævnt »EU«) og Verdensbanken yde nødlån til Ungarn i november 2008 for at mindske spændingerne på landets finansielle markeder.
(21)
For at imødegå de alvorlige forstyrrelser af den ungarske økonomi som følge af krisen indførte den ungarske regering en række foranstaltninger til støtte for den finansielle sektor inden for rammerne af bankpakken finansieret af IMF, EU og Verdensbanken. Foranstaltningerne omfattede en likviditetsstøtteordning og en garanti- og rekapitaliseringsordning.
(22)
Likviditetsstøtteordningen (herefter benævnt »likviditetsordningen«), fastlagt i den ungarske finanslov, stiller likviditet til rådighed for finansielle institutioner i form af lån. Den blev godkendt af Kommissionen den 14. januar 2009 (7) og er efterfølgende blevet forlænget flere gange, senest indtil den 31. december 2011 (8).
(23)
Ved beslutning af 12. februar 2009 (9) godkendte Kommissionen den ungarske garanti- og rekapitaliseringsordning. Inden for rammerne af denne ordning kunne den ungarske stat tegne præferenceaktier, der betragtes som tier 1-kapital i banker. Rekapitaliseringsordningen er efterfølgende blevet forlænget flere gange, senest indtil den 31. december 2011.
(24)
I henhold til garanti- og rekapitaliseringsordningen skal de ungarske myndigheder, hvis en rekapitalisering overstiger 2 % af en banks risikovægtede aktiver, først informere Kommissionen og fremlægge en detaljeret vurdering af, hvorfor de mener, at en sådan bank fortsat bør betragtes som en grundlæggende sund institution. Hvis Kommissionen ikke accepterer vurderingen af, at banken er grundlæggende sund, kan rekapitaliseringen fortsat gennemføres, men forrentningen skal forhøjes for at afspejle den højere risiko, og der skal fremlægges en omstruktureringsplan senest seks måneder efter rekapitaliseringen.
Årsagerne til FHB's vanskeligheder
(25)
Ungarn blev hårdt ramt af den finansielle krise, der sammen med andre interne problemer i banksektoren har forværret situationen for ungarske banker.
(26)
Det var nødvendigt at yde statsstøtte til FHB, da banken i modsætning til mange andre ungarske banker ikke havde et moderselskab i euroområdet og således ikke kunne opnå billig finansiering gennem Den Europæiske Centralbank (herefter benævnt »ECB«). ECB-faciliteterne, herunder forskellige repofaciliteter, blev gjort tilgængelige i euroområdet fra efteråret 2008. Den ungarske centralbank indførte en facilitet i starten af 2010, men den øgede kun adgangen til finansiering i ungarske forint og ikke til eurofinansiering, hvilket ifølge FHB var af afgørende betydning, da krisen var på sit højeste (10).
(27)
Ifølge de ungarske myndigheder skulle rekapitaliseringen af FHB sikre bankens solvens og imødegå likviditetsvanskelighederne i hele den ungarske banksektor.
III. BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(28)
Ungarns støtteforanstaltninger til fordel for FHB, der er beskrevet i Kommissionens indledningsbeslutning af 24. januar 2011, består af:
-
et mellemfristet statslån på 120 mia. HUF (ca. 410 mio. EUR) med forfaldsdato den 11. november 2012 ydet den 25. marts 2009 på grundlag af likviditetsstøtteordningen
-
en rekapitalisering på 30 mia. HUF (ca. 100 mio. EUR) i form af nyudstedte præferenceaktier med særligt udbytte samt en aktie med stemmeret, gennemført den 31. marts 2009 på grundlag af garanti- og rekapitaliseringsordningen.
(29)
I en rekapitaliseringsaftale mellem Ungarn og FHB blev forrentningen af statens aktier fastsat til 10,49 %, hvilket er i overensstemmelse med den forrentning for grundlæggende sunde banker, der er fastsat i garanti- og rekapitaliseringsordningen, og som skal betales i form af udbytte. Rekapitaliseringen beløb sig til 9 % af FHB's risikovægtede aktiver, hvilket ligger over den tærskel på 2 %, der er fastsat i garanti- og rekapitaliseringsordningen, i henhold til hvilken de støttemodtagende institutioner kan betragtes som grundlæggende sunde. Da Kommissionen ikke blev underrettet om foranstaltningen inden gennemførelsen, havde Kommissionen ikke mulighed for at kontrollere, om det var korrekt at anse banken som grundlæggende sund i henhold til garanti- og rekapitaliseringsordningen. Når støttemodtageren ikke anses for at være sund i henhold til garanti- og rekapitaliseringsordningen, skal der fremlægges en omstruktureringsplan, og forrentningen skal afspejle det forhold, at banken ikke er grundlæggende sund, og være højere end forrentningen for en grundlæggende sund bank.
(30)
På trods af sine vanskeligheder klarede banken sig godt i denne periode. Den havde en stærk kapitalposition (en kapitalprocent på 10,5 % i marts 2009), og den havde en rating på Baa3 fra Moody's Investors Service (herefter benævnt »Moody's«), hvilket fortsat er i »investment grade«-kategorien. I februar 2010, mindre end ni måneder efter rekapitaliseringen, tilbagekøbte banken statens præferenceaktier med særligt udbytte.
(31)
Banken besluttede at tilbagebetale rekapitaliseringen på baggrund af en gennemgang af den konsoliderede aktuelle og forventede kapitalprocent med udgangspunkt i den makroøkonomiske prognose, der dannede grundlag for planlægningen for 2010, og de forventede volumener, balancer og risikooplysninger i bankens finansieringsplan for 2010. Efter gennemgangen blev det konkluderet, at bankens situation på trods af den finansielle krise ved årets udgang var bemærkelsesværdigt bedre end forventet på tidspunktet for indgåelsen af aftalen med den ungarske stat om rekapitaliseringen af banken i starten af 2009.
(32)
FHB tilbagebetalte rekapitaliseringsbeløbet til staten, men betalte ingen forrentning til staten, hvilket var i strid med rekapitaliseringsaftalen (11). Banken mente imidlertid ikke, at statens præferenceaktier med særligt udbytte automatisk gav ret til udbetaling af udbytte, og at det forhold, at der var tale om præferenceaktier, kun betød, at banken skulle betale det angivne udbytte til staten inden udbetaling af udbytte til stamaktionærer. Da stamaktionærerne ikke fik udbetalt udbytte i den periode, hvor staten var indehaver af præferenceaktierne med særligt udbytte, mente banken ikke, at den var forpligtet til at udbetale præferenceudbytte. FHB anførte endvidere, at staten under alle omstændigheder ikke var indehaver af præferenceaktierne med særligt udbytte, da der blev truffet afgørelse om udlodningen af udbytte for 2009, idet aktierne var blevet tilbagekøbt forinden.
(33)
FHB meddelte Kommissionen, at den havde deltaget i stresstesten på EU-plan i 2010 koordineret af Det Europæiske Banktilsynsudvalg i samarbejde med ECB og den ungarske finansielle tilsynsmyndighed. Stresstesten havde fokus på kapitalgrundlaget, men ikke direkte på likviditetsrisici. Testresultaterne, der var baseret på de konsoliderede tal ved udgangen af 2009, viste, at der skulle være en buffer på ver 50] (12) mio. EUR i tier 1-kapital set i forhold til kravet om en tier 1-kapitalprocent for FHB på 6 %.
(34)
Ved »Act CX of 2010 on the Amendment of Certain Acts Pertaining to the Economy and Finance« (herefter benævnt »lov CX af 2010«), der trådte i kraft den 21. august 2010, ændrede Ungarn »Act CIV of 2008 on the Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System« (herefter benævnt »loven om stabilisering«). Lov CX af 2010 gav den ungarske stat ret til med tilbagevirkende kraft at stille krav til FHB om forrentning af kapitaliseringen, selv om den ungarske stat ikke længere var aktionær på tidspunktet for FHB's generalforsamling, hvor der blev truffet afgørelse om udlodning af udbytte.
(35)
Den 28. oktober undertegnede den ungarske stat og FHB en aftale, hvori FHB forpligtede sig til at betale en forrentning på 890 mio. HUF til den ungarske stat for rekapitaliseringen samt en morarente på 11 726 786 HUF.
(36)
Forrentningen blev angiveligt fastsat på grundlag af betingelserne i likviditetsordningen. De ungarske myndigheder anførte, at rekapitaliseringen var blevet finansieret på samme måde som likviditetsstøtten ved hjælp af lån, og at forrentningen af rekapitaliseringen og likviditetsstøtten derfor skulle være den samme. Kapitalen blev gjort tilgængelig for FHB den 6. maj 2009, og den blev tilbagebetalt den 19. februar 2010. Den endelige rentesats var den samme som den, der blev betalt for lånet på ca. 400 mio. EUR. Ifølge oplysningerne fra Ungarn beløb den månedlige gennemsnitlige rente sig til mellem 3,78 % og 4,08 %. Det endelige beløb blev beregnet på ugentlig basis. Ifølge oplysningerne fra de ungarske myndigheder blev den samlede forrentning på 890 mio. HUF betalt ved udgangen af 2010.
(37)
Der blev opkrævet morarenter på grundlag af den ungarske referencesats på 5,97 % som offentliggjort af Kommissionen (13) forhøjet med 100 basispoint. Morarenten blev beregnet for perioden fra den 21. august 2010, hvor den ændrede lov om stabilisering trådte i kraft, til den 28. oktober 2010, hvor aftalen blev undertegnet.
(38)
Den 15. december 2011 indgik den ungarske stat og FHB en ny aftale, hvori banken forpligtede sig til at betale en samlet forrentning på 10,49 % af hele rekapitaliseringsbeløbet (dvs. et samlet beløb på 2 491 742 552 HUF) til staten. I denne nye aftale forpligtede FHB sig således til inden den 31. december 2011 at betale et yderligere beløb på 1 601 742 552 HUF til staten beregnet som forskellen mellem den samlede forrentning på 890 mio. HUF som nævnt ovenfor i betragtning 36 og den forrentning, der allerede var blevet betalt den 28. oktober 2010.
IV. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(39)
Den 30. september 2010 fremlagde Ungarn en ajourført omstruktureringsplan for FHB for Kommissionen. Yderligere oplysninger om omstruktureringsplanen blev forelagt Kommissionen ved brev af 3. oktober 2011. Der er allerede blevet redegjort for hovedaspekterne i omstruktureringsplanen i Kommissionens beslutning om indledning af proceduren. Der blev forelagt yderligere oplysninger den 3. oktober 2011 som redegjort for i punkt 4.1-4.3.
4.1. RENTABILITET
(40)
I 2010 var den økonomiske situation i Ungarn og på internationalt plan meget vanskelig, selv om der var tegn på bedring. I 2010 var den ungarske banksektors rentabilitet langt mindre end året før. Ved lov XC af 2010, som trådte i kraft den 13. august 2010, pålagde den ungarske regering de finansielle organisationer en særlig afgift, som beløb sig til i alt 187 mio. HUF, der primært blev betalt af kreditinstitutioner.
(41)
Privatkundernes efterspørgsel efter lån blev kraftigt reduceret i 2010. Forsyningssiden blev samtidig svækket på grund af den negative udvikling på lovgivningsområdet og på markederne. Der var også en generel nedgang i erhvervslån i sektoren, selv om en række banker - herunder FHB - udvidede deres aktiviteter på erhvervskundeområdet.
(42)
Den vigtigste begivenhed i relation til FHB's operationer og finansielle resultater var opkøbet af Allianz Commercial Bank Ltd (herefter benævnt »Allianz Bank«) og den langsigtede strategiske samarbejdsaftale mellem Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (herefter benævnt »Allianz Hungaria Insurance«) og FHB. Dette opkøb blev afsluttet den 30. september 2010. Der blev samtidig iværksat en fusionering i FHB med det formål at fusionere Allianz Bank og FHB Commercial Bank og rationalisere og optimere hele koncernens virksomhed (filialnet, distributionskanaler, produktporteføljer, it-operationer, organisationsstruktur og HR osv.).
(43)
Opkøbet havde en positiv indvirkning på FHB-koncernens nettooverskud i 2010. Engangsposter vedrørende opkøbet opvejede den negative indvirkning af den særlige bankafgift, tab på udlånsporteføljen og de øgede finansieringsomkostninger. FHB's samlede indtjening i 2010 beløb sig til 11,2 mia. HUF, hvilket var en forøgelse på 58,9 % sammenholdt med 2009.
(44)
Som følge af opkøbet af Allianz Bank er antallet af privat- og erhvervskundekonti i FHB steget væsentligt fra […] i december 2009 til […] i december 2010 (+[…] %). På grund af det store antal sovende konti steg det samlede indskud imidlertid ikke forholdsmæssigt, men fra […] mia. HUF i december 2009 til […] mia. HUF i december 2010 (+[…] %). FHB's markedsandel inden for privat- og erhvervskundeindskud steg fra henholdsvis […] % til […] % og fra […] % til […] %. Opkøbet af Allianz Bank øger således andelen af indskud i FHB's finansieringssammensætning og reducerer provenuet fra realkreditobligationer fra […] mia. HUF i 2010 til […] mia. HUF i 2011.
(45)
FHB forventer en kapitalprocent på omkring […] % i december 2011 baseret på den forventede konsoliderede balance og indtægtsopgørelse for 2011. Denne prognose omfatter den yderligere betaling til den ungarske stat i forbindelse med rekapitaliseringen i marts 2009. Denne yderligere betaling blev foretaget den 15. december 2011 efter aftale med den ungarske stat.
4.2. BYRDEFORDELING
(46)
FHB har betalt en forrentning på 890 mio. HUF af rekapitaliseringen på 30 mia. HUF i oktober 2010. Den oprindelige rentesats var den samme som for lånet på 120 mia. HUF eller en månedlig gennemsnitsrente på mellem 3,79 % og 4,08 %.
(47)
I henhold til den nye aftale undertegnet den 15. december 2011 mellem FHB og den ungarske stat forpligtede banken sig til at betale staten en samlet forrentning på 2 491 742 552 HUF, dvs. 10,49 % af rekapitaliseringsbeløbet, som oprindelig aftalt mellem banken og staten i rekapitaliseringsaftalen.
4.3. FORANSTALTNINGER TIL BEGRÆNSNING AF KONKURRENCEFORDREJNINGER
(48)
De yderligere oplysninger, der blev forelagt i oktober 2011, vedrørte ikke specifikt konkurrencefordrejninger, ud over at det blev understreget, at FHB's markedsandel for indskud fra private kunder og erhvervskunder på trods af købet af Allianz Bank fortsat var begrænset (henholdsvis [0,7 %-1,3 %] og [0,4 %-0,95 %] den 31. december 2010 og henholdsvis [0,65 %-1,3 %] og [1 %-1,35 %] den 30. juni 2011).
V. BEGRUNDELSER FOR INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE PROCEDURE
(49)
Kommissionen indledte en formel undersøgelsesprocedure, da den mente, at de underliggende hovedantagelser i FHB's omstruktureringsplan og indtjeningsprognose ikke var tilstrækkelig begrundede og ikke tog højde for FHB's nylige opkøb af Allianz Bank. Kommissionen gav ligeledes udtryk for tvivl om FHB's rentabilitet på lang sigt i lyset af bankens store afhængighed af engrosfinansiering og markedet for fast ejendom i Ungarn.
(50)
I lyset af den lave forrentning af rekapitaliseringsbeløbet, der blev betalt til staten i oktober 2010 (svarende til en gennemsnitlig rente på 3,79 % til 4,08 % som fastsat i likviditetsordningen), udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt bankens egetbidrag til omstruktureringsindsatsen var tilstrækkeligt. FHB's opkøb af Allianz Bank og aftalen med Allianz Hungarie Insurance rejser desuden tvivl om, hvorvidt støtten blev begrænset til det strengt nødvendige
(51)
Endelig mente Kommissionen heller ikke, at de ungarske myndigheder havde påvist, at der blev truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger på markedet som følge af støtten til FHB, navnlig i lyset af bankens udvidelsesstrategi, dens nylige opkøb af Allianz Bank og den utilstrækkelige forrentning, som blev betalt for statens rekapitalisering.
VI. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(52)
Kommissionen modtog bemærkninger fra foreningen af ungarske realkreditbanker (herefter benævnt »foreningen«) den 18. juli 2011. I sine bemærkninger understregede foreningen omfanget af den krise, der ramte den ungarske økonomi og banksektor i 2008-2009, og det forhold, at rekapitaliseringen af FHB skete på baggrund af den vanskelige makroøkonomiske situation som følge af krisen. Statsindgrebet til fordel for FHB havde til formål at imødegå alvorlige risici i den ungarske realkreditsektor og på markedet for realkreditobligationer. Som følge af sårbarheden over for kursudsving, styrkelsen af schweizerfrancen mod den ungarske forint, der resulterede i et fald i forbrugernes indkomst, og den stigende arbejdsløshed faldt kvaliteten af beholdningen af realkreditobligationer hurtigt og drastisk, og bankernes beholdning af uerholdelige fordringer steg, samtidig med at deres finansieringsmuligheder blev forringet. Dette var navnlig tilfældet for FHB, der henter sin finansiering på kapitalmarkedet.
VII. BEMÆRKNINGER FRA MEDLEMSSTATEN
(53)
Kommissionen modtog bemærkninger fra de ungarske myndigheder den 2. marts 2011 suppleret med bemærkninger fra FHB ved brev af 11. juli 2011.
7.1. RENTABILITET
(54)
I lyset af Kommissionens tvivl om, hvorvidt de underliggende antagelser i bankens omstruktureringsplan er korrekte, anfører de ungarske myndigheder, at de finansielle prognoser er baseret på eksterne eksperters antagelser, og at de er i overensstemmelse med de oplysninger, der var tilgængelige på daværende tidspunkt. Med hensyn til sundhed er de ikke anderledes end alle FHB's øvrige finansieringsplaner eller prognoser.
(55)
Ifølge de ungarske myndigheder er FHB's rentabilitet på lang sigt sikret, hvilket FHB's succes med at rejse midler på både penge- og kapitalmarkedet vidner om. I 2009 udstedte FHB således pantebreve og obligationer for over 60 mia. HUF, og private investorer lånte også banken i alt […].
(56)
De ungarske myndigheder anfører endvidere, at for så hvidt angår privatkundeindskud, viser tallene, at FHB's markedsandel inden for privatkundeindskud steg fra […] % til […] % i 2009, og den forventes at ligge på […] % ved udgangen af 2010. Antallet af privatkonti såvel som porteføljens størrelse er desuden steget konstant og dynamisk på trods af en markedsprognose, der viser et fald i porteføljen. Banken og de ungarske myndigheder mener således ikke, at prognoserne for privatkundeindskud og privatkonti er for optimistiske.
(57)
Med hensyn til FHB's likviditetsposition kan den anses som vedvarende stabil, hvilket bl.a. skyldes, at banken skal opfylde kreditvurderingsbureauernes likviditetskrav. Bankens likviditetsposition var stabil, selv i de mest vanskelige perioder under krisen, hvilket bekræftes i brevet af 19. marts 2009 fra den ungarske centralbankchef til finansministeren.
(58)
Endelig skyldtes forringelsen af kvaliteten af bankens aktiver under krisen navnlig Ungarns makroøkonomiske situation, et fald i husholdningernes indkomst, faldende beskæftigelse og stigende arbejdsløshed snarere end styrkelsen af schweizerfrancen mod den ungarske forint. Selv om FHB har iværksat en række ordninger til støtte for debitorer med økonomiske problemer, vil låneporteføljens kvalitet primært blive permanent forbedret gennem økonomisk vækst og mere gunstige økonomiske indikatorer. Ifølge den ungarske centralbanks og den ungarske regerings økonomiske prognoser stiger bruttonationalproduktet (herefter benævnt »BNP«) i 2011, der vil ske en gradvis forbedring af beskæftigelsen, og arbejdsløsheden vil falde, hvilket sandsynligvis også vil få en betydelig indvirkning på FHB's udlånsportefølje.
7.2. BYRDEFORDELING
(59)
De ungarske myndigheder bemærker, at FHB indgik aftalerne med Allianz Bank og Allianz Hungaria Insurance, efter at FHB havde betalt staten det fulde beløb den 19. februar 2010 for hele den udstedte værdi af aktierne og indløst de aktier, der var blevet udstedt under rekapitaliseringen. FHB's aftaler med Allianz blev indgået i juni og juli 2010, og opkøbet skete i september 2010. På daværende tidspunkt havde FHB ikke modtaget nogen statsmidler. FHB kan således ikke have finansieret købet ved hjælp af den rekapitalisering, der blev tilbagebetalt i februar 2010. De indledende analyser og drøftelser mellem FHB og Allianz startede først, da statslånet var blevet tilbagebetalt. Den købspris, som FHB betalte for Allianz Bank (under hensyntagen til værdien af egne aktier), beløb sig endvidere til ca. 3,3 mia. HUF, selv om Allianz Banks egenkapital var næsten 14 mia. HUF pr. 30. september 2010. FHB havde derfor ikke brug for kapital for at kunne købe Allianz Bank, og transaktionen reducerede ikke FHB's egenkapital.
(60)
Det forhold, at støtten var begrænset til det strengt nødvendige, afspejles desuden i, at FHB's kapitalprocent, der var 11,3 % i 2008, først efter rekapitaliseringen nåede op på det mål for kapitalprocenten på 12 %, der var blevet godkendt af Kommissionen i garanti- og rekapitaliseringsordningen.
(61)
De ungarske myndigheder bemærker ligeledes, at FHB ikke har udbetalt udbytte i flere år i træk, og banken har kun tilbagekøbt en mindre del af sine aktier i forhold til den samlede værdi af aktionærens egenkapital. Da der kun er blevet tilbageført begrænsede midler til ejere og aktionærer gennem de seneste år, er der således sikret en passende byrdefordeling.
7.3. FORANSTALTNINGER TIL BEGRÆNSNING AF KONKURRENCEFORDREJNINGER
(62)
Ud over de foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger, som Kommissionen har nævnt i sin beslutning, understreger de ungarske myndigheder en række yderligere foranstaltninger inden for rammerne af garanti- og rekapitaliseringsordningen og rekapitaliseringsaftalen mellem FHB og den ungarske stat:
-
Staten har en særlig vetoret vedrørende udbyttebetaling og opkøb (14).
-
Banken skal gennemføre en række begrænsninger vedrørende lønninger, vederlag og fordele for bankens ledende medarbejdere, så længe den ungarske stat er aktionær (15).
(63)
De ungarske myndigheder bemærker, at de fortolker statsstøttereglerne således, at disse adfærdsmæssige foranstaltninger og andre foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger, er eller var bindende for FHB, så længe den ungarske stat var aktionær i banken.
(64)
Ud over ovennævnte foranstaltninger indgik FHB yderligere forpligtelser i punkt 3.8 i rekapitaliseringsaftalen, hvori det fastslås, at rekapitaliseringen skal anvendes til at opfylde følgende mål:
-
FHB skal gennemføre en kapitalforhøjelse i FHB Commercial Bank
-
Rekapitaliseringen skal bidrage til stabiliseringen af de ungarske markeder for pantebreve og realkreditlån og finansiere udviklingen af udlån til privatkunder og SMV'er
-
Rekapitaliseringen skal bidrage til FHB's stabilitet og styrke bankens aktive tilstedeværelse på kapitalmarkedet og således bidrage til at genskabe investorernes tillid
-
FHB skal deltage i konsolideringen af ovennævnte markedssegmenter
-
FHB skal optimere sin finansieringsstruktur (forpligtelsesstruktur)
-
FHB skal udvikle de nødvendige værktøjer til afhjælpning af den alvorlige indvirkning af makrorisici (valutarisici) på kapitalsiden.
(65)
I modsætning til den tvivl, som Kommissionen har givet udtryk for, var formålet med rekapitaliseringen af FHB ikke at fordreje konkurrenceevnen ved at udvide FHB Commercial Banks aktiviteter. Kapitalforhøjelsen i FHB Commercial Bank var et led i rekapitaliseringsaftalen. FHB Commercial Banks hovedaktiviteter, der også blev støttet i forbindelse med kapitalforhøjelsen på 25 mia. HUF finansieret gennem statens rekapitalisering, er fortsat de samme. Udlånsporteføljen til erhvervskunder er til stadighed blevet udvidet, men ikke ud over sin hidtidige trendvækst.
(66)
Efter de ungarske myndigheders opfattelse viser ovenstående, at der ikke er noget grundlag for Kommissionens sammenfattende vurdering af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger og dens påstand om, at »disse foranstaltninger er meget begrænsede«. De ungarske myndigheder gør derfor gældende, at rekapitaliseringsaftalen opfylder kriterierne i både loven om stabilisering og de relevante meddelelser fra Kommissionen.
VIII. VURDERING AF STØTTEN
8.1. STØTTENS EKSISTENS
(67)
Kommissionen har allerede i sin beslutning om indledning af proceduren af 24. januar 2011 fastslået, at både rekapitaliseringen og likviditetsstøtten i form af lånet ydet til FHB udgør statsstøtte ifølge traktatens artikel 107, stk. 1 (16). Hverken den ungarske stat eller FHB har fremført nogen argumenter, der kan rejse tvivl herom.
8.2. STØTTENS LOVLIGHED
(68)
Kommissionen har allerede i sin indledningsbeslutning af 24. januar 2011 fastslået, at rekapitaliseringen til fordel for FHB ikke var i overensstemmelse med betingelserne i garanti- og rekapitaliseringsordningen, navnlig for så vidt angår de krav, der skal opfyldes, hvis kapitaltilførslen overstiger 2 % af støttemodtagerens risikovægtede aktiver. Kommissionen skulle således have været særskilt underrettet om foranstaltningen i overensstemmelse med betingelserne i garanti- og rekapitaliseringsordningen og traktatens artikel 108, stk. 3.
(69)
Ungarn har således ulovligt iværksat støtten i form af en rekapitalisering til fordel for FHB i strid med traktatens artikel 108, stk. 3.
8.3. KVANTIFICERING AF STØTTEN
(70)
I forbindelse med omstruktureringen af FHB skal der tages hensyn til alle foranstaltninger iværksat til fordel for banken. Der skal således både tages hensyn til rekapitaliseringen på 30 mia. HUF og likviditetslånet på 120 mia. HUF i forenelighedsvurderingen.
8.4. STØTTENS FORENELIGHED
8.4.1. Retsgrundlag
(71)
Som allerede anført i Kommissionens beslutning af 24. januar 2011 er Kommissionen i lyset af de særlige omstændigheder på de finansielle markeder af den opfattelse, at foranstaltningerne kan vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), hvori det anføres, at »Som forenelige med fællesmarkedet kan betragtes: […] støtte, der kan […] afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. Da nærværende afgørelse har til formål at vurdere støtten til FHB og bankens omstruktureringsplan, mener Kommissionen, at vurderingen bør baseres på meddelelserne om anvendelsen af statsstøttereglerne i den finansielle sektor under krisen (17). Vurderingen af bankens omstruktureringsplan vil navnlig blive baseret på omstruktureringsmeddelelsen (18).
8.4.2. Omstruktureringsplanens forenelighed
8.4.2.1. Genoprettelse af institutionens langsigtede rentabilitet
(72)
I sin beslutning om indledningen af proceduren (19) udtrykte Kommissionen tvivl om pålideligheden af FHB's antagelser i bankens finansielle fremskrivninger. Kommissionen bemærkede, at der i den omstruktureringsplan, som FHB forelagde i september 2010, ikke blev redegjort for, hvorfor disse antagelser var korrekte. Da der tilsyneladende ikke var blevet taget højde for konsekvenserne af opkøbet af Allianz Bank og aftalen med Allianz Hungaria Insurance i de finansielle fremskrivninger, mente Kommissionen ikke, at de forelagte fremskrivninger fortsat var korrekte. Kommissionen udtrykte ligeledes tvivl om bankens antagelser om en stærk stigning i bankens indlån.
(73)
Kommissionen var endvidere bekymret over bankens rentabilitet på længere sigt på grund af forretningsmodellen for FHB, som efter Kommissionens opfattelse var sårbar over for likviditetskriser på grund af bankens store afhængighed af engrosfinansiering og den lille andel af indlån. Kommissionen mente ikke, at der i bankens omstruktureringsplan fra september 2010 blev redegjort tilstrækkeligt for den bæredygtige finansiering af banken på længere sigt, idet der navnlig var fokus på kapitalperspektivet.
(74)
På grundlag af yderligere forelagte oplysninger om bankens omstruktureringsplan i oktober 2011 fastslår Kommissionen, at de finansielle prognoser i omstruktureringsplanen fra september 2010 er baseret på sunde og pålidelige antagelser. Det fremgår af de ajourførte oplysninger, herunder om købet af Allianz Bank, at der er sket en forøgelse af bankens indskud fra private kunder og erhvervskunder som følge af de konti, der er overtaget fra Allianz Bank. Dette opkøb underbygger antagelserne om stigningen i indlån.
(75)
Kommissionen ser ligeledes positivt på, at stigningen i indlån bidrager til at diversificere bankens finansieringskilder, reducere realkreditobligationernes relative vægt i finansieringens sammensætning og mindske bankens afhængighed af engrosfinansiering. Ifølge de forelagte oplysninger er andelen af engrosfinansiering (dvs. provenuet fra udstedelsen af obligationer, indlån fra banker og den del af realkreditobligationerne, som ikke anvendes til at refinansiere lån) faldet som en procentdel af bankens samlede forpligtelser fra [35 %-30 %] pr. 31. december 2009 til [30 %-25 %] pr. 31. december 2010. Som følge af denne omlægning af bankens finansieringssammensætning med en større andel indlån er bankens gennemsnitlige finansieringsomkostninger (beregnet som renteudgifter på samlede forpligtelser) blevet reduceret fra [7-6,5] basispoint pr. 31. december 2009 til [6-5,5] basispoint pr. 31. december 2010. Afkastningsgraden steg fra [0,90 %-1 %] i 2009 til [1,05 %-1,10 %] i 2010. Denne positive udvikling bekræftes i bankens prognose, hvor afkastningsgraden forventes at blive stabiliseret i 2014 på [1,05 %-1,2 %] i et basisscenarie og [0,9 %-1,05 %] i et stressscenarie. I 2014 forventes afkastet på egenkapitalen at blive [11 %-13 %] i et basisscenarie og [10 %-12 %] i et stressscenarie.
(76)
Kommissionen gav ligeledes i beslutningen om indledning af proceduren udtryk for sin bekymring over, hvorvidt de foranstaltninger, som de ungarske myndigheder traf på daværende tidspunkt, i tilstrækkelig grad imødegik FHB's eksponering for det ungarske marked for fast ejendom og negative kursudsving. På grundlag af oplysningerne fremlagt af Ungarn den 9. december 2011 ser Kommissionen imidlertid positivt på, at FHB har truffet de nødvendige foranstaltninger til at begrænse bankens involvering i markedet for realkreditobligationer væsentligt (20). Banken har ligeledes øget sin andel af lån til privatkunder væsentligt fra [3 %-5 %] i 2009 til [9 %-11 %] i 2011. Kommissionen bemærker desuden, at »Allianz-handelen« (21) i høj grad bidrog til denne positive udvikling. Med hensyn til bankens eksponering for negative kursudsving kan FHB's forpligtelse til at udvikle de nødvendige værktøjer til afhjælpning af den alvorlige indvirkning af valutarisici på kapitalsiden accepteres som tilstrækkelig til at fjerne Kommissionens tvivl (22), da det giver banken mulighed for at fjerne eller afdække sine valutarisici i forbindelse med valutatransaktioner.
(77)
Kommissionen mener derfor, at den ajourførte omstruktureringsplan, hvor der tages højde for Allianz Bank-handelen, begrunder konkrete målniveauer for FHB's finansielle fremskrivninger og bidrager til at genskabe bankens rentabilitet på lang sigt.
8.4.2.2. Bankens egetbidrag (byrdefordeling)
(78)
Kommissionen ser positivt på, at rekapitaliseringsbeløbet allerede blev fuldt ud tilbagebetalt til staten den 19. februar 2010, dvs. mindre end et år efter, og at banken tilbagebetalte beløbet med egne midler. FHB anvendte også sine egne midler til at tilbagebetale fire afdrag på det mellemfristede statslån, der forfaldt til betaling den 11. februar 2011, den 11. maj 2011, den 11. august og den 11. november 2011.
8.4.2.3. Begrænsning af omstruktureringsomkostningerne, forrentning
(79)
Det er efter Kommissionens opfattelse positivt, at rekapitaliseringsbeløbet blev tilbagebetalt til staten før forfaldstidspunktet. FHB's opkøb af Allianz Bank forbedrer desuden bankens likviditetsprofil og øger indskuddene fra private kunder og erhvervskunder. Opkøbet er således et vigtigt aspekt i bankens forretningsplan og bidrager til dens langsigtede rentabilitet. Det kan således ikke antages, at støtten til FHB blev anvendt til at udvikle bankens aktiviteter på nye forretningsområder, da Allianz Bank og FHB begge opererer på det samme privat- og erhvervskundeområde. Kommissionen mener således, at FHB's opkøb af Allianz Bank Ltd er en passende foranstaltning til at fastholde bankens rentabilitet på lang sigt.
(80)
Kommissionen bemærker desuden, at oplysningerne fra de ungarske myndigheder fjerner den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i indledningsbeslutningen af 24. januar 2011 om, hvorvidt opkøbet af Allianz Bank i vidt omfang var blevet finansieret af staten. Opkøbet af Allianz Bank blev gennemført den 30. september 2010 efter tilbagebetalingen af rekapitaliseringen til staten den 19. februar 2010. Med hensyn til det udestående beløb ser Kommissionen positivt på, at banken allerede har tilbagebetalt fire afdrag på lånet siden februar 2011 (23). Den »manglende« forrentning af rekapitaliseringen, dvs. det beløb, der ikke blev betalt af FHB oprindeligt, ændrer ikke ved Kommissionens vurdering, da denne betaling beløb sig til ca. 1,6 mia. HUF (betragtning 40), og prisen for Allianz Bank var 3,3 mia. HUF (betragtning 60).
(81)
Med hensyn til forrentningen af støtteforanstaltningerne ser Kommissionen positivt på, at FHB og den ungarske stat indgik en aftale den 15. december 2011, hvori FHB forpligtede sig til at betale en yderligere forrentning på 1,6 mia. HUF til staten. Ud over betalingen af 890 mio. HUF i oktober 2010 svarer FHB's samlede betaling for den ungarske stats rekapitalisering til en forrentning på 10,49 % i overensstemmelse med betingelserne i garanti- og rekapitaliseringsordningen.
(82)
Kommissionen ser positivt på, at banken tilbagebetalte statens rekapitalisering mindre end et år efter (banken blev rekapitaliseret den 23. marts 2009, og staten blev tilbagebetalt den 19. februar 2010).
(83)
Forrentningen af det mellemfristede lån, som banken modtog på grundlag af likviditetsordningen, er den højeste af i) IMF's særlige trækningsrettigheder (herefter benævnt »SDR«) + 345 basispoint og ii) den etårige interbankrente (herefter benævnt »IBOR«) + 100 basispoint + 123,5 basispoint (svarende til en månedlig gennemsnitsrente på mellem 3,79 % og 4,08 %) i overensstemmelse med betingelserne i likviditetsordningen.
(84)
I henhold til låneaftalen vedrørende det mellemfristede statslån forfalder det første afdrag på lånet […] den 11. februar 2011. Ifølge oplysningerne fra de ungarske myndigheder har FHB betalt fire afdrag på lånet, der forfaldt den 11. februar 2011, den 11. maj 2011, den 11. august 2011 og den 11. november 2011. Kommissionen ser positivt på, at FHB indtil videre har opfyldt sine betalingsforpligtelser i forbindelse med det mellemfristede lån hurtigt. Kommissionen har ingen grund til at betvivle, at lånet vil blive tilbagebetalt fuldt ud og rettidigt ved forfald.
(85)
Denne vurdering bekræftes af FHB's gode resultater på trods af vanskelighederne i den ungarske banksektor og bankens forholdsvis høje core tier 1-kapitalprocent (kernekapitalprocent) (12 % ved udgangen af 2008, der steg til 16,9 % efter rekapitaliseringen i 2009 og fortsat var høj (10,5 %) efter tilbagebetalingen af statskapitalen). Kapitalkravet til ungarske banker var 8 % på daværende tidspunkt. I modsætning til en række af de øvrige banker var banken i stand til at fastholde sin stærke kapitalposition (en kapitalprocent på 10,5 % i marts 2009 efter tilbagebetalingen af rekapitaliseringen til staten). Derudover havde den stadig en rating på Baa3 fra Moody's, hvilket fortsat er i »investment grade«-kategorien.
(86)
I lyset af disse kendsgerninger mener Kommissionen, at FHB's vanskeligheder var midlertidige og ikke grundlæggende. Den mener derfor, at den forrentning, som banken har betalt, er passende og i overensstemmelse med den forrentning, som en grundlæggende sund bank skal betale.
(87)
Da bankens rentabilitet ikke var truet af de vedvarende problemer i Ungarn, vil Kommissionen ikke stille krav om, at der skal betales yderligere forrentning til staten.
(88)
FHB's forrentning til staten af det mellemfristede lån (se betragtning 84) var desuden i overensstemmelse med betingelserne i likviditetsordningen. Kommissionen mener derfor, at forrentningen for begge støtteforanstaltninger er passende.
(89)
Kommissionen ser ligeledes positivt på, at banken ikke udbetalte udbytte af stamaktierne for årene 2009 og 2010. FHB indførte ligeledes en række begrænsninger på lønninger, vederlag og fordele for bankens ledende medarbejdere, så længe den ungarske stat var aktionær.
(90)
Kommissionen mener derfor, at omstruktureringsplanen sikrer, at banken, dens aktionærer og ledelsen selv yder et passende bidrag til omstruktureringsomkostningerne.
8.4.2.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(91)
Kommissionen bemærker, at foranstaltningerne i bankens omstruktureringsplan til begrænsning af konkurrencefordrejninger er begrænsede. For det første er der ikke blevet iværksat strukturforanstaltninger. For det andet finder de adfærdsmæssige foranstaltninger kun anvendelse, så længe bankerne drager fordel af statens kapitaltilførsel. For det tredje ser Kommissionen positivt på, at FHB indtil videre har opfyldt sine betalingsforpligtelser i forbindelse med det mellemfristede lån hurtigt. Kommissionen har ingen grund til at betvivle bankens evne til at tilbagebetale lånet fuldt ud og rettidigt ved forfald. For det fjerde har FHB's markedsstilling ikke ændret sig væsentligt siden opkøbet af Allianz Bank (med markedsandele på [3 %-3,3 %] og [3,4 %-3,6 %] henholdsvis før og efter opkøbet), hvilket forsikrer Kommissionen om, at den konkurrencefordrejende virkning af dette opkøb fortsat er begrænset.
(92)
De adfærdsmæssige foranstaltninger er begrænset til følgende:
-
Banken må ikke følge en aggressiv forretningsstrategi
-
Banken må ikke investere i nye forretningsområder, medmindre disse investeringer er blevet godkendt inden undertegnelsen af rekapitaliseringsaftalen
-
Banken må ikke som led i sin markedsføring anføre, at den har modtaget statsstøtte.
(93)
Kommissionen mener ikke, at de andre adfærdsmæssige foranstaltninger i forbindelse med rekapitaliseringen, som de ungarske myndigheder nævner i deres svar på indledningsbeslutningen af 24. januar 2011, kan betragtes som foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger som følge af støtten.
(94)
I lyset af FHB's begrænsede markedsandel på privat- og erhvervskundeområdet i Ungarn ([0,9 %-1,08 %] og [0,5 %-0,9 %] inden for henholdsvis privat- og erhvervskundeindskud), og da banken tilbagebetalte statens kapitaltilførsel mindre end et år efter, er Kommissionen imidlertid af den opfattelse, at konkurrencefordrejningerne fortsat er begrænsede. Da FHB allerede har tilbagebetalt fire afdrag af det mellemfristede lån under likviditetsordningen, har Kommissionen ingen grund til at betvivle, at banken vil tilbagebetale lånet fuldt ud og rettidigt.
(95)
Den forrentning, der er betalt til staten, er desuden i overensstemmelse med garanti- og rekapitaliseringsordningen og er derfor passende som krævet i punkt 34 i omstruktureringsmeddelelsen.
KONKLUSION
(96)
På grundlag af oplysningerne fra de ungarske myndigheder og den ajourførte omstruktureringsplan for FHB, der er redegjort for i afsnit IV i denne afgørelse, er Kommissionen af den opfattelse, at de gennemførte støtteforanstaltninger i form af et likviditetsstøttelån og en rekapitalisering er forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten og opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til rentabilitet, byrdefordeling og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
(97)
Ungarn har undtagelsesvis accepteret, at denne afgørelse vedtages på engelsk som det eneste autentiske sprog -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De foranstaltninger, som Ungarn har gennemført til fordel for FHB Jelzálogbank Nyrt i form af et mellemfristet statslån på 120 mia. HUF (ca. 410 mio. EUR), der blev ydet den 25. marts 2009 med forfaldsdato den 11. november 2012, og en rekapitalisering på 30 mia. HUF (ca. 100 mio. EUR), der blev foretaget den 31. marts 2009 og omfattede præferenceaktier med særligt udbytte samt en aktie med stemmeret, er forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Ungarn.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. februar 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 22 päivänä helmikuuta 2012,
valtiontuesta N:o SA.29608 (C 37/10), jonka Unkari on toteuttanut FHB Jelzálogbank Nyrtin pääomapohjan vahvistamiseksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1021)
(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2014/296/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on edellä mainittujen artiklojen (1) mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa ja on ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Unkari myönsi 25 päivänä maaliskuuta 2009 FHB Jelzálogbank Nyrtille, jäljempänä ’FHB’ tai ’pankki’, 120 miljardin Unkarin forintin (HUF) (noin 410 miljoonan euron (2)) arvoisen keskipitkän aikavälin valtionlainan komission 14 päivänä tammikuuta 2010 hyväksymän Unkarin pankkien likviditeettijärjestelyn (3) mukaisesti. Maaliskuun 31 päivänä 2009 Unkarin viranomaiset vahvistivat FHB:n pääomapohjaa 30 miljardilla forintilla (noin 100 miljoonalla eurolla). Tuki myönnettiin 31 päivänä maaliskuuta 2009 uusien liikkeeseen laskettujen etuoikeutettujen erikoisosinko-osakkeiden ja yhden äänioikeutetun osakkeen muodossa komission hyväksymän takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyn (4) mukaisesti.
(2)
Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta tietoja pääomapohjan vahvistamisen ehdoista kirjeillä, jotka oli päivätty 3 päivänä huhtikuuta, 13 päivänä toukokuuta, 14 päivänä heinäkuuta ja 11 päivänä syyskuuta 2009. Unkarin viranomaiset vastasivat kirjeillä, jotka oli päivätty 24 päivänä huhtikuuta, 2 päivänä kesäkuuta, 12 päivänä elokuuta ja 9 päivänä lokakuuta 2009.
(3)
Pankin vakautta pääomapohjan vahvistamisen aikaan koskevien epäilysten vuoksi komissio pyysi 19 päivänä lokakuuta 2009 Unkaria toimittamaan FHB:n rakenneuudistussuunnitelman elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella annetun komission tiedonannon (5), jäljempänä ’rakenneuudistustoimenpiteitä koskeva tiedonanto’, mukaisesti. Unkari toimitti lisätietoja 12 ja 19 päivänä marraskuuta 2009 ja rakenneuudistussuunnitelman luonnoksen 26 päivänä tammikuuta 2010.
(4)
Helmikuun 19 päivänä 2010 FHB maksoi valtiolle takaisin koko pääomapohjan vahvistamiseen myönnetyn summan.
(5)
Unkari toimitti komissiolle lisätietoja 24 ja 25 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. FHB piti 21 päivänä huhtikuuta 2010 yhtiökokouksen, jossa se päätti valtiolle pääomapohjan vahvistamisesta maksettavista korvauksista, minkä jälkeen komissio pyysi tietoja 22 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
(6)
Komissio pyysi lisätietoja 2 päivänä kesäkuuta ja 1 päivänä lokakuuta 2010 päivätyillä kirjeillä. Unkarin viranomaiset toimittivat lisätietoja 11 päivänä kesäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.
(7)
Kesäkuun 15 päivänä 2010 Unkari toimitti päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman, jota täydennettiin olennaisilla lisätiedoilla 30 päivänä syyskuuta 2010.
(8)
Unkarin viranomaiset toimittivat lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 18 päivänä kesäkuuta, 28 päivänä heinäkuuta ja 5 päivänä lokakuuta 2010, ja ilmoittivat komissiolle 29 päivänä lokakuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, että FHB oli maksanut korvausta FHB:n pääomapohjan vahvistamisesta.
(9)
Komissio päätti 16 päivänä joulukuuta 2010 aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn FHB:n hyväksi toteutetuista tukitoimenpiteistä. Tämän jälkeen Unkarin viranomaiset pyysivät komissiota muuttamaan päätöstä, sillä jotkin päätöksen osat olivat virheellisiä ja vanhentuneita. Päätös korvattiin näin ollen 24 päivänä tammikuuta 2011 uudella päätöksellä (6), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Komissio ilmoitti 24 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Unkarin viranomaisille päättäneensä aloittaa tukitoimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä18 päivänä kesäkuuta 2011. Komissio pyysi asianomaisia esittämään toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
(10)
Unkarin viranomaiset esittivät 2 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellään huomautuksensa 24 päivänä tammikuuta 2011 annetusta menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä, jolla aloitettiin muodollinen tutkintamenettely FHB:n hyväksi toteutetusta toimenpiteestä. Näitä huomautuksia täydennettiin huomautuksilla, jotka FHB toimitti 11 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
(11)
Kolmas osapuoli (Unkarin kiinnitysluottopankkien yhdistys Magyar Jelzálogbank Egyesület) esitti 18 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä komissiolle huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.
(12)
Unkarin viranomaiset toimittivat 3 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä päivitettyä tietoa rakenneuudistussuunnitelmasta sekä lisätietoja pääomapohjan vahvistamiseen myönnetyn summan maksamisesta takaisin Unkarin valtiolle.
(13)
FHB ja Unkarin valtio allekirjoittivat 15 päivänä joulukuuta 2011 uuden sopimuksen, jolla pankki sitoutui maksamaan valtiolle korvauksen, josta oli alun perin sovittu pääomapohjan vahvistamista koskevassa sopimuksessa.
II TUENSAAJAN KUVAUS
1.1 TUENSAAJA
(14)
Unkarin valtio perusti FHB:n vuonna 1997 ja myi vähitellen pois osuutensa siitä. FHB listautui Budapestin pörssiin vuonna 2003, ja elokuussa 2007 valtio luopui enemmistöosakkuudestaan ja kutisti omistusosuutensa hieman yli 4 prosenttiin.
(15)
FHB perustettiin alun perin kiinnitysluottopankiksi edistämään kiinneobligaatioiden käyttöä. Siihen sovellettiin tiukkoja sääntöjä, jotka koskivat rajoitettua toimintaa, vakuuksia ja erityistä valvontaa, jotta voitiin varmistaa kiinneobligaatioiden mahdollisimman suuri turvallisuus. Alun perin FHB sai myöntää vain pitkäaikaisia kiinnelainoja ja kiinnelainoihin liittyviä takauksia sekä tehdä tietyntyyppisiä johdannaisliiketoimia suojatakseen omaa kiinnelainatoimintaan perustuvaa positiotaan. Kiinneobligaatiot olivat sen lainanantotoiminnan tärkein rahoituslähde. Lisäksi pankki jälleenrahoitti muiden pankkien myöntämiä kiinnelainoja.
(16)
FHB esitteli vuonna 2006 uuden strategisen suunnitelman pankkitoimintansa ja konttoriverkostonsa laajentamiseksi. Tarkoituksena oli laajentaa pankin rahoitus- ja toimintapohjaa ja aloittaa toiminta vähittäismarkkinoilla FHB Commercial Bankin kautta. Ajan mittaan FHB alkoi myydä erilaisia vähittäis- ja yrityslainatuotteita sekä tarjota tilinhoito-, talletusten vastaanotto- ja korttipalveluja ja laajensi siten tuotevalikoimaansa myös taseen vastattavaa-puolella.
(17)
FHB on konserni, joka muodostuu emoyhtiöstä (FHB Mortgage Bank Co. plc) ja sen kokonaan omistamista tytäryhtiöistä: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd ja FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Se toimii pääasiassa kiinneobligaatiomarkkinoilla. FHB:n osuus kyseisistä markkinoista on 23 prosenttia (2009), ja pankki on toiseksi suurin toimija Unkarin pankkimarkkinoilla (74 prosentin markkinaosuutta hallussaan pitävän OTP Bankin jälkeen). FHB:n markkinaosuus vähittäispankkitoiminnan kiinnelainamarkkinoista on 4,6 prosenttia ja vähittäistalletusten markkinoista 0,6 prosenttia.
(18)
Kun pankin pääomapohjaa vahvistettiin maaliskuussa 2009, sen taseen loppusumma oli 746,2 miljardia Unkarin forinttia. Pankin vakavaraisuussuhde oli samana päivänä 10,5 prosenttia. Valtion toteuttama pääomanlisäys nosti FHB:n vakavaraisuussuhteen 16,1 prosenttiin vuoden 2009 lopussa (laskettu Unkarin kirjanpitosääntöjen mukaisesti).
1.2 TAUSTA
(19)
Unkari on yksi niistä jäsenvaltioista, joita rahoitusalan kriisi on koetellut kaikkein ankarimmin. Vuosia jatkunut julkisten varojen liiallinen käyttö sekä luottoon perustuvan rakentamisen ja kulutuksen voimakas lisääntyminen johti talouden vakavaan epätasapainoon jo ennen kriisiä. Kotitalouksien ottamien euron ja Sveitsin frangin määräisten lainojen yleisyys samoin kuin jatkuva riippuvuus ulkoisesta rahoituksesta teki maasta ja sen pankkialasta erityisen alttiita heilahteluille Unkarin forintin arvossa, joka heikkeni tuntuvasti kriisin aikana.
(20)
Rahoitusalan kriisi vaikutti Unkariin niin paljon, että Kansainvälisen valuuttarahaston, jäljempänä ’IMF’, Euroopan unionin, jäljempänä ’EU’ ja Maailmanpankin oli myönnettävä Unkarille hätälainoja marraskuussa 2008 maan rahoitusmarkkinoiden jännitteiden rauhoittamiseksi.
(21)
Vastauksena kriisin aiheuttamiin vakaviin häiriöihin Unkarin taloudessa Unkarin hallitus otti käyttöön useita rahoitusalan tukemiseen tarkoitettuja toimenpiteitä, jotka rahoitettiin yhteisesti IMF:n, EU:n ja Maailmanpankin tukipaketista. Toimenpiteisiin sisältyi maksuvalmiustukijärjestely sekä takaus- ja pääomasijoitusjärjestely.
(22)
Unkarin julkista rahoitusta koskevalla lailla perustetussa maksuvalmiustukijärjestelyssä, jäljempänä ’likviditeettijärjestely’, mahdollistetaan rahoituslaitoksille lainojen muodossa myönnettävä likviditeetti. Komissio hyväksyi järjestelyn 14 päivänä tammikuuta 2009 (7), ja järjestelyn voimassaoloa on jatkettu useita kertoja, viimeksi 31 päivään joulukuuta 2011 (8).
(23)
Komissio hyväksyi 12 päivänä helmikuuta 2009 antamallaan päätöksellä (9) Unkarin takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyn. Unkarin valtio pystyi järjestelmän perusteella merkitsemään etuoikeutettuja osakkeita, joita pidetään pankkien ensisijaisina omina varoina. Järjestelyn pääomapohjan vahvistamiseen liittyvän osan voimassaoloa on jatkettu useita kertoja, viimeksi 31 päivään joulukuuta 2011.
(24)
Jos pääomapohjan vahvistamiseen myönnetty summa ylittää kynnysarvon, joka on 2 prosenttia pankin riskipainotetuista omaisuuseristä, Unkarin viranomaisten on takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän mukaisesti ensimmäiseksi ilmoitettava asiasta komissiolle ja toimitettava yksityiskohtainen arviointi siitä, miksi ne katsovat, että tällaista pankkia olisi edelleen pidettävä perustaltaan terveenä. Pääomapohjan vahvistamista voidaan jatkaa, vaikka komissio ei hyväksyisi arviota siitä, että pankki on perustaltaan terve, mutta siitä maksettavaa korvausta on kasvatettava siten, että se heijastaa kasvanutta riskiä, ja komissiolle on toimitettava rakenneuudistussuunnitelma kuuden kuukauden kuluessa pääomapohjan vahvistamisesta.
FHB:n vaikeuksien syyt
(25)
Rahoitusalan kriisi koetteli Unkaria voimakkaasti, ja pankkialan muihin sisäisiin ongelmiin yhdistettynä se vaikeutti unkarilaispankkien tilannetta.
(26)
FHB tarvitsi valtion tukea, koska sillä, toisin kuin monilla muilla unkarilaisilla pankeilla, ei ollut emoyhtiötä euroalueella eikä se näin ollen voinut saada halpaa rahoitusta Euroopan keskuspankilta, jäljempänä ’EKP’. EKP:n rahoitusvälineet, kuten erilaiset takaisinostojärjestelyt, olivat käytettävissä euroalueella syksystä 2008 lähtien. Unkarin keskuspankki loi alkuvuodesta 2010 rahoitusjärjestelmän, mutta sen myötä paranivat ainoastaan mahdollisuudet saada rahoitusta Unkarin forintteina, ei euroina, mikä FHB:n mukaan olisi ollut ratkaisevan tärkeää kriisin pahimpina aikoina. (10)
(27)
Unkarin viranomaisten mukaan FHB:n pääomapohjan vahvistaminen oli tarpeen pankin vakavaraisuuden varmistamiseksi ja Unkarin koko pankkialaa vaivaavien maksuvalmiusongelmien torjumiseksi.
III TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS
(28)
Unkarin FHB:lle myöntämät tukitoimet, jotka kuvataan komission 24 päivänä tammikuuta 2011 antamassa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ovat seuraavat:
-
likviditeettijärjestelyn mukainen 120 miljardin Unkarin forintin (noin 410 miljoonaa euroa) arvoinen keskipitkän aikavälin valtionlaina, joka myönnettiin 25 päivänä maaliskuuta 2009 ja joka erääntyy 11 päivänä marraskuuta 2012
-
pääomapohjan vahvistaminen 30 miljardilla forintilla (noin 100 miljoonalla eurolla); tuki myönnettiin 31 päivänä maaliskuuta 2009 uusien liikkeeseen laskettujen etuoikeutettujen erikoisosinko-osakkeiden ja yhden äänioikeutetun osakkeen muodossa takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyn mukaisesti.
(29)
Unkarin ja FHB:n välisessä sopimuksessa pankin pääomapohjan vahvistamisesta määriteltiin valtiolle maksettavaksi osuudeksi osakkeiden osalta 10,49 prosenttia, mikä vastaa takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyssä määriteltyä perustaltaan terveiden pankkien korvausosuutta ja joka maksetaan osinkoina. Pääomapohjaa vahvistettiin summalla, joka vastaa 9:ää prosenttia FHB:n riskipainotetuista omaisuuseristä, mikä ylittää takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyssä määritellyn 2 prosentin kynnysarvon. Järjestelmän mukaan alle 2 prosenttia tukea saaneita laitoksia voidaan pitää perustaltaan terveinä. Koska toimenpiteestä ei ilmoitettu komissiolle ennen sen toteuttamista, komissio ei voinut tarkistaa, olisiko pankkia voitu pitää takaus- ja pääomajärjestelyn mukaan perustaltaan terveenä. Jos tuensaajaa ei pidetä takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän mukaan perustaltaan terveenä, sen on toimitettava rakenneuudistussuunnitelma ja sen maksamassa korvausosuudessa on huomioitava se, että pankki ei ole perustaltaan terve, joten osuuden on oltava perustaltaan terveiden pankkien korvausosuutta suurempi.
(30)
Pankki onnistui vaikeuksistaan huolimatta toimimaan menestyksellisesti kyseisen ajanjakson aikana: sen pääomatilanne oli erittäin hyvä (vakavaraisuussuhde oli 10,5 prosenttia maaliskuussa 2009), ja Moody's Investors Service -luokituslaitoksen, jäljempänä ’Moody's’, mukaan sen luottoluokitus oli tasolla Baa3, joka kuuluu vielä investointiluokkaan. Helmikuussa 2010, alle yhdeksän kuukautta pääoman vahvistamisen jälkeen, pankki osti takaisin valtion hallussa olleet etuoikeutetut erikoisosinko-osakkeet.
(31)
Pankki päätti maksaa pääomitustuen takaisin tarkistetun ja konsolidoidun senhetkisen vakavaraisuussuhteensa ja odotettavissa olevan vakavaraisuussuhteensa perusteella ottaen huomioon makrotalouden ennusteen, jota oli käytetty pankin vuotta 2010 koskevassa suunnittelussa, sekä odotukset liiketoiminnan määrästä, taseesta ja riskeistä, jotka sisältyivät pankin vuotta 2010 koskevaan rahoitussuunnitelmaan. Tarkastelussa päädyttiin siihen, että pankin tilanne oli maailmanlaajuisesta rahoituskriisistä huolimatta vuoden lopussa huomattavasti parempi kuin se, mitä oli ennakoitu silloin, kun Unkarin valtion kanssa sovittiin pankin pääomapohjan vahvistamisesta vuoden 2009 alussa.
(32)
FHB maksoi pääomitustuen takaisin valtiolle mutta ei maksanut sille korvausta, joten se rikkoi pääomapohjan vahvistamista koskevaa sopimusta. (11) Pankki kuitenkin katsoi, että valtion hallussa olleet etuoikeutetut erikoisosinko-osakkeet eivät automaattisesti oikeuttaneet osinkoihin ja että etuoikeus merkitsi vain sitä, että pankin piti maksaa määrätty osinko valtiolle ennen osinkojen maksamista kantaosakkeista. Koska kantaosakkaat eivät saaneet osinkoja silloin, kun etuoikeutetut erikoisosinko-osakkeet olivat valtion hallussa, pankki katsoi, ettei sillä ollut velvoitetta maksaa etuoikeutettua osinkoa. FHB väitti lisäksi, että valtiolla ei missään tapauksessa ollut hallussaan etuoikeutettuja erikoisosinko-osakkeita silloin, kun vuoden 2009 osingoista ilmoitettiin, koska osakkeet oli ostettu takaisin jo ennen sitä.
(33)
FHB ilmoitti komissiolle, että se oli osallistunut vuotta 2010 koskevaan EU:n laajuiseen stressitestiin, jota koordinoi Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea yhteistyössä EKP:n ja Unkarin rahoitusalan valvontaviranomaisen kanssa. Stressitestissä keskityttiin vakavaraisuuteen, kun taas maksuvalmiusriskejä ei suoraan stressitestattu. Vuoden 2009 lopun konsolidoituihin lukuihin perustuvien testin tulosten perusteella tarvittaisiin ensisijaisista omista varoista muodostuva [yli 50] (12) miljoonan euron pääomapuskuri FHB:n ensisijaisten omien varojen vakavaraisuussuhteen 6 prosentin kynnysarvoa varten.
(34)
Unkari muutti 21 päivänä elokuuta 2010 voimaan tulleella tiettyjen taloutta ja rahoitusta koskevien lakien muuttamisesta annetulla lailla, jäljempänä ’vuoden 2010 CX -laki’, rahoituksen välittäjäjärjestelmän vakauttamisesta annettua vuoden 2008 CIV -lakia, jäljempänä ’vakauttamislaki’. Unkarin valtiolle luotiin vuoden 2010 CX -lailla takautuvasti juridinen oikeus vaatia FHB:lta korvausta pääomapohjan vahvistamisesta siitä huolimatta, että Unkarin valtio ei ollut enää osakas silloin, kun FHB:n yhtiökokouksessa päätettiin osinkojen maksamisesta.
(35)
Unkarin valtio ja FHB allekirjoittivat 28 päivänä lokakuuta 2010 sopimuksen, jonka mukaan FHB maksaa Unkarin valtiolle 890 miljoonaa Unkarin forinttia korvauksena pääomapohjan vahvistamisesta sekä 11 726 786 forinttia viivästyskorkoa.
(36)
Korvauksen tason määrittelyn väitettiin perustuvan likviditeettijärjestelyn ehtoihin. Unkarin viranomaiset katsoivat, että pääomitustuki oli maksettu samasta rahoituslähteestä kuin lainamuotoinen maksuvalmiustuki ja että tästä syystä pääomapohjan vahvistamisesta ja maksuvalmiustuesta maksettavan korvauksen tulisi olla sama. FHB sai pääoman 6 päivänä toukokuuta 2009, ja se maksettiin takaisin 19 päivänä helmikuuta 2010. Korko, jota lopulta sovellettiin, oli sama kuin noin 400 miljoonan euron lainasta maksettu korko. Unkarin toimittamien tietojen mukaan keskimääräinen kuukausikorko oli tämän perusteella 3,79-4,08 prosenttia; todellinen summa laskettiin viikoittain. Unkarin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan 890 miljoonan Unkarin forintin suuruinen korvauksen loppusumma maksettiin vuoden 2010 lopussa.
(37)
Veloitettu viivästyskorko muodostui 5,97 prosentin suuruisesta komission julkaisemasta Unkarin viitekorosta (13), jota oli korotettu 100 peruspisteellä. Viivästyskorot laskettiin ajanjaksolle, joka alkoi muutetun vakauttamislain tullessa voimaan 21 päivänä elokuuta 2010 ja päättyi 28 päivänä lokakuuta 2010, kun sopimus allekirjoitettiin.
(38)
Unkarin valtio ja FHB tekivät 15 päivänä joulukuuta 2011 uuden sopimuksen, jonka mukaan pankki maksaa valtiolle yhteensä 10,49 prosenttia pääomitustuen kokonaissummasta (eli kaiken kaikkiaan 2 491 742 552 Unkarin forinttia). Uuden sopimuksen perusteella FHB sitoutui näin ollen maksamaan valtiolle 31 päivään joulukuuta 2011 mennessä 1 601 742 552 Unkarin forintin suuruisen lisäsumman, joka oli edellä johdanto-osan 36 kappaleessa mainitun 890 miljoonan forintin kokonaissumman ja 28 päivään lokakuuta 2010 mennessä maksetun korvauksen erotus.
IV RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(39)
Unkari toimitti FHB:n päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman komissiolle 30 päivänä syyskuuta 2010 ja lähetti sitä koskevia lisätietoja vielä 3 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Rakenneuudistussuunnitelman pääkohdat on jo kuvattu menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä. Lokakuun 3 päivänä 2011 annetut lisätiedot on kuvattu 4.1-4.3 jaksossa.
4.1 ELINKELPOISUUS
(40)
Talousolosuhteet olivat vuonna 2010 suhteellisen vaikeat sekä kansainvälisillä että kansallisilla markkinoilla, vaikka tilanteen paranemisesta olikin jo nähtävissä merkkejä. Unkarin pankkialan kannattavuus oli vuonna 2010 huomattavasti alhaisempi kuin edellisenä vuonna. Unkarin hallitus otti 13 päivänä elokuuta 2010 voimaan tulleen vuoden 2010 XC -lain nojalla käyttöön rahoitusalan organisaatioita koskevan erityisveron, jolla koottiin yhteensä 187 miljardia Unkarin forinttia ja jota maksoivat pääasiassa luottolaitokset.
(41)
Vähittäisasiakkaiden lainojen kysyntä väheni voimakkaasti koko vuoden 2010 ajan. Samaan aikaan lainanantajapuolta heikensivät epäsuotuisat muutokset sääntely-ympäristössä ja markkinaolosuhteissa. Myös yrityksille suunnattu luotonanto kärsi alalla yleisesti, vaikka muutamat pankit, FHB mukaan luettuna, laajensivatkin yritysasiakasliiketoimintaansa.
(42)
Tärkein FHB:n toimintaa ja taloudellista tulosta koskeva tapahtuma oli Allianz Commercial Bank Ltd:n, jäljempänä ’Allianz Bank’, hankinta ja pitkäaikaisen strategisen yhteistyösopimuksen solmiminen Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd:n, jäljempänä ’Allianz Hungaria Insurance’, ja FHB:n välillä. Kauppa saatettiin päätökseen 30 päivään syyskuuta 2010 mennessä. FHB käynnisti samaan aikaan yhdentymishankkeen, jonka tarkoituksena oli sulauttaa Allianz Bank ja FHB Commercial Bank sekä järkiperäistää ja optimoida koko konsernin toimintaa (konttoriverkosto, jakelukanavat, tuotevalikoima, tietojärjestelmät, organisaatiorakenne, henkilöstöhallinto jne.).
(43)
Kauppa vaikutti myönteisesti FHB-konsernin nettotuottoon vuonna 2010. Kauppaan liittyvät kertaluonteiset erät tasapainottivat erityisen pankkiveron, lainasalkkuun kohdistuneiden tappioiden ja rahoituksen hinnannousun synnyttämiä kielteisiä vaikutuksia. FHB:n kokonaisvoitto vuonna 2010 oli 11,2 miljardia Unkarin forinttia, mikä tarkoitti 58,9 prosentin lisäystä vuoteen 2009 verrattuna.
(44)
Allianz Bankin hankkimisen myötä FHB:n vähittäis- ja yritysasiakkaiden pankkitilien määrä lisääntyi huomattavasti: niitä oli […] joulukuussa 2009 ja […] joulukuussa 2010 (+ […] prosenttia). Käyttämättömien tilien suuresta määrästä johtuen talletusten määrä ei kuitenkaan kasvanut samassa suhteessa, vaan talletukset lisääntyivät […] miljardista Unkarin forintista joulukuussa 2009 […] miljardiin forinttiin joulukuussa 2010 (+ […] prosenttia). FHB:n markkinaosuus yksityishenkilöiden talletusmarkkinoilla kasvoi […] prosentista […] prosenttiin ja yritysten talletusmarkkinoilla […] prosentista […] prosenttiin. Näin ollen Allianz Bankin hankinta kasvatti talletusten osuutta FHB:n rahoitusyhdistelmästä ja pienensi kiinneobligaatioiden summaa […] miljardista forintista vuonna 2010 […] miljardiin forinttiin vuonna 2011.
(45)
FHB ennustaa vuoden 2011 arvioidun konsolidoidun taseen ja tuloslaskelman perusteella, että sen vakavaraisuussuhteen pitäisi olla noin […] prosenttia joulukuussa 2011. Ennustuksessa on otettu huomioon Unkarin valtiolle suoritettavat, maaliskuussa 2009 toteutettuun pääomapohjan vahvistamiseen liittyvät lisämaksut, jotka maksettiin Unkarin valtion kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti 15 päivänä joulukuuta 2011.
4.2 VASTUUN JAKAMINEN
(46)
FHB on lokakuussa 2010 maksanut 30 miljardin Unkarin forintin pääomatuesta korvausta 890 miljoonaa forinttia. Alun perin sovellettu korko oli sama kuin 120 miljardin forintin lainasta maksettu korko, ja se oli kuukaudessa keskimäärin 3,79-4,08 prosenttia.
(47)
FHB:n ja Unkarin valtion välillä 15 päivänä joulukuuta 2011 allekirjoitetun uuden sopimuksen nojalla pankki sitoutui maksamaan valtiolle korvausta yhteensä 2 491 742 552 Unkarin forinttia, eli 10,49 prosenttia pääomatuen määrästä, kuten pankin ja valtion välisessä alkuperäisessä pääomarakenteen vahvistamista koskevassa sopimuksessa oli sovittu.
4.3 KILPAILUN VÄÄRISTYMISTÄ RAJOITTAVAT TOIMENPITEET
(48)
Lokakuussa 2011 annetuissa lisätiedoissa ei käsitelty erityisesti kilpailun vääristymistä, muutoin kuin korostamalla, että Allianz Bankin ostosta huolimatta FHB:n markkinaosuus yksityishenkilöiden ja yritysten talletusmarkkinoilla on edelleen rajallinen ([0,7-1,3] prosenttia yksityishenkilöiden talletuksista ja [0,4-0,95] prosenttia yritysten talletuksista 31 päivänä joulukuuta 2010 ja vastaavasti [0,65-1,3] prosenttia ja [1-1,35] prosenttia 30 päivänä kesäkuuta 2011).
V MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT
(49)
Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn, koska se katsoi, että tärkeimmät olettamukset FHB:n rakenneuudistussuunnitelman ja liiketoimintaennusteiden taustalla eivät olleet riittävän perusteltuja eikä niissä otettu huomioon sitä, että FHB oli hiljattain ostanut Allianz Bankin. Lisäksi komissio ilmaisi epäilevänsä FHB:n elinkelpoisuutta pitkällä aikavälillä, koska pankki on niin suuresti riippuvainen tukkurahoituksesta ja Unkarin kiinteistömarkkinoista.
(50)
Kun lisäksi otetaan huomioon valtiolle lokakuussa 2010 pääomapohjan vahvistamisesta maksetun korvauksen mataluus (likviditeettijärjestelyn mukainen korko keskimäärin 3,79-4,08 prosenttia), komissio epäilee myös sitä, osallistuiko pankki riittävästi oman rakenneuudistuksensa toteuttamiseen. Myös se, että FHB osti Allianz Bankin ja teki sopimuksen Allianz Hungaria Insurancen kanssa, synnytti epäilyjä siitä, oliko tuki rajoitettu välttämättömään vähimmäismäärään.
(51)
Lopuksi komissio katsoi, että Unkarin viranomaiset eivät olleet osoittaneet, että olisi toteutettu riittävät toimenpiteet FHB:n saamasta tuesta markkinoille aiheutuneen kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi etenkin, kun otetaan huomioon FHB:n laajentumisstrategia, Allianz Bankin hankinta ja valtion antamasta pääomatuesta maksettu riittämätön korvaus.
VI ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(52)
Komissio sai huomautuksia Unkarin kiinnitysluottopankkien yhdistykseltä, jäljempänä ’yhdistys’, 18 päivänä heinäkuuta 2011. Huomautuksissaan yhdistys muistutti Unkarin talous- ja pankkialaa vuosina 2008-2009 kohdanneen kriisin laajuudesta ja huomautti, että FHB:n pääomapohjan vahvistaminen tapahtui kriisin aiheuttaman vaikean makrotaloudellisen tilanteen seurauksena. FHB:n hyväksi toteutetun valtion toimenpiteen tarkoituksena oli puuttua Unkarin kiinnelainasektoriin ja kiinneobligaatiomarkkinoihin kohdistuvaan vakavaan riskiin. Alttius valuuttakurssivaihteluille, Sveitsin frangin vahvistuminen suhteessa Unkarin forinttiin, mikä alensi kuluttajien palkkoja, sekä työttömyyden kasvu johtivat todellakin siihen, että kiinnitysluottokannan laatu heikkeni nopeasti ja rajusti ja pankkien luottotappiot lisääntyivät ja rahoitusmahdollisuudet vähenivät. Tämä toteutui erityisesti FHB:n tapauksessa, sillä se saa rahoituksensa pääomamarkkinoilta.
VII JÄSENVALTION HUOMAUTUKSET
(53)
Komissio sai Unkarin viranomaisilta huomautuksia 2 päivänä maaliskuuta 2011 sekä lisätietoja 11 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
7.1 ELINKELPOISUUS
(54)
Unkarin viranomaiset toteavat vastauksena komission epäilyihin siitä, että olettamukset pankin rakenneuudistussuunnitelman taustalla eivät olleet paikkansapitäviä, että talousennusteet perustuvat ulkopuolisten asiantuntijoiden olettamuksiin ja ovat yhdenmukaisia niiden tietojen kanssa, joita ennusteita tehtäessä oli käytettävissä. Vakauden osalta ne eivät poikkea millään tavalla FHB:n muista rahoitussuunnitelmista tai ennusteista.
(55)
Unkarin viranomaisten mukaan FHB:n elinkelpoisuus pitkällä aikavälillä on varmistettu, mistä on osoituksena FHB:n menestys rahoituksen hankkimisessa sekä rahoitus- että pääomamarkkinoilta. FHB laski vuonna 2009 liikkeeseen yli 60 miljardin Unkarin forintin arvosta kiinne- ja joukkovelkakirjoja, ja yksityiset sijoittajat lainasivat pankille kaikkiaan […].
(56)
Lisäksi Unkarin viranomaiset toteavat yksityistallettajia koskevien tietojen osoittavan, että FHB:n osuus vähittäistalletusten markkinasegmentistä kasvoi […] prosentista […] prosenttiin vuonna 2009. Vuoden 2010 loppuun ulottuva ennuste on […] prosenttia. Lisäksi vähittäistilien määrä ja tällaisten tilien talletussalkun koko on kasvanut jatkuvasti ja dynaamisesti siitä huolimatta, että salkun arvon olisi markkinaennusteiden mukaan pitänyt laskea. Näin ollen pankki ja Unkarin viranomaiset eivät pidä vähittäistalletuksia ja vähittäistilejä koskevia ennusteita liian optimistisina.
(57)
FHB:n likviditeettiasemaa voidaan pitää jatkuvasti vakaana, mikä johtuu muun muassa siitä, että pankin on täytettävä luottoluokituslaitosten asettamat likviditeettivaatimukset. Pankin likviditeettiasema oli vakaa jopa kriisin kaikkein vaikeimpina aikoina, minkä vahvistaa Unkarin keskuspankin pääjohtajan 19 päivänä maaliskuuta 2009 Unkarin valtiovarainministerille lähettämä kirje.
(58)
Lopuksi todettakoon, että pankin omaisuuserien laadun heikentyminen kriisin aikana johtui lähinnä Unkarin makrotaloudellisesta tilanteesta, kotitalouksien tulojen hupenemisesta, työllisyyden laskusta ja työttömyyden kasvusta, ei niinkään Sveitsin frangin vahvistumisesta suhteessa Unkarin forinttiin. Vaikka FHB on käynnistänyt useita järjestelmiä, joiden tavoitteena on puuttua vaikeuksiin joutuneiden velallisten ongelmiin, lainasalkun laatua parantaa pysyvästi lähinnä talouden noususuhdanne ja taloudellisten indikaattoreiden parantuminen. Unkarin keskuspankin ja Unkarin hallituksen vuodeksi 2011 laatimissa talouden ennusteissa ennakoidaan bruttokansantuotteen, jäljempänä ’BKT’, kasvua, työllisyyden asteittaista parantumista ja työttömyyslukujen laskua, minkä pitäisi vaikuttaa merkittävästi myös FHB:n lainasalkkuun.
7.2 VASTUUN JAKAMINEN
(59)
Unkarin viranomaiset huomauttavat, että FHB teki sopimukset Allianz Bankin ja Allianz Hungaria Insurancen kanssa vasta sen jälkeen, kun se oli maksanut valtiolle 19 päivänä helmikuuta 2010 kokonaisuudessaan takaisin osakkeiden liikkeeseenlaskuarvon ja lunastanut takaisin pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä liikkeeseen lasketut osakkeet. FHB:n ja Allianzin sopimukset tehtiin kesäkuussa ja heinäkuussa 2010, ja hankinta toteutettiin syyskuussa 2010. Tuolloin FHB:n hallussa ei ollut valtion varoja. Näin ollen FHB ei ole voinut rahoittaa hankintaa pääomapohjan vahvistamiseen myönnetyillä varoilla, jotka oli maksettu takaisin helmikuussa 2010. Valmistelevat analyysit ja FHB:n ja Allianzin väliset keskustelut aloitettiin vasta sen jälkeen, kun valtionlaina oli maksettu takaisin. Lisäksi ostohinta, jonka FHB maksoi Allianz Bankista (omien osakkeiden arvo mukaan luettuna), oli noin 3,3 miljardia Unkarin forinttia, kun taas Allianz Bankin oman pääoman määrä oli lähes 14 miljardia Unkarin forinttia 30 päivänä syyskuuta 2010. Näin ollen FHB ei tarvinnut pääomaa voidakseen ostaa Allianz Bankin, eikä kauppa vähentänyt sen omaa pääomaa.
(60)
Tuen rajoittumista välttämättömään vähimmäismäärään heijastaa sekin, että FHB:n vakavaraisuussuhde, joka oli 11,3 prosenttia vuonna 2008, saavutti komission takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyn mukaisesti hyväksymän 12 prosentin vakavaraisuustavoitteen vasta pääomapohjan vahvistamisen jälkeen.
(61)
Unkarin viranomaiset huomauttavat myös, että FHB ei ole maksanut osinkoja moneen vuoteen ja että se on ostanut osakkeistaan takaisin vain pienen osan suhteessa oman pääoman kokonaisarvoon. Koska omistajille ja osakkeenomistajille on viime vuosina palautettu vain vähän varoja, asianmukainen vastuun jakaminen on varmistettu.
7.3 KILPAILUN VÄÄRISTYMISTÄ RAJOITTAVAT TOIMENPITEET
(62)
Komission päätöksessään mainitsemien kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden lisäksi Unkarin viranomaiset mainitsevat lisätoimenpiteitä, jotka liittyvät takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmään ja FHB:n ja Unkarin valtion väliseen sopimukseen pääomapohjan vahvistamisesta:
-
valtiolla on erityinen osinkojen maksuja sekä hankintoja koskeva veto-oikeus (14)
-
pankin on sovellettava ylemmän tason henkilöstönsä palkkoihin, korvauksiin ja luontoisetuihin tiettyjä rajoituksia niin kauan, kuin Unkarin valtio on pankin osakas. (15)
(63)
Unkarin viranomaiset toteavat tulkitsevansa valtiontukisääntöjä niin, että toimintaa säätelevät toimenpiteet ja muut kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet ovat tai olivat FHB:tä sitovia niin kauan kuin valtio kuului pankin osakkeenomistajiin.
(64)
Edellä mainittujen toimenpiteiden lisäksi FHB teki lisäsitoumuksia pääomapohjan vahvistamista koskevan sopimuksen 3.8 kohdassa, jossa esitetään, että pääomapohjan vahvistamista tulisi käyttää seuraavien tavoitteiden saavuttamiseen:
-
FHB kasvattaa FHB Commercial Bankin pääomaa.
-
Pääomapohjan vahvistaminen edistää osaltaan Unkarin kiinnevelkakirja- ja kiinnelainamarkkinoiden vakauttamista, ja sillä rahoitetaan vähittäislainojen ja pk-yrityksille myönnettävien lainojen kehittämistä.
-
Pääomapohjan vahvistaminen parantaa FHB:n vakautta ja vahvistaa sen aktiivista läsnäoloa pääomamarkkinoilla, ja edistää näin ollen sijoittajien luottamuksen palauttamista.
-
FHB osallistuu edellä mainittujen markkinasegmenttien vakauttamiseen.
-
FHB optimoi rahoitusrakenteensa (velkarakenne).
-
FHB kehittää uusia keinoja suojella pääomaa makrotason (valuuttakurssi)riskien äärimmäisiltä vaikutuksilta.
(65)
Toisin kuin komissio epäilee, FHB:n pääomapohjan vahvistamisen tarkoituksena ei ollut vääristää kilpailua laajentamalla FHB Commercial Bankin toimintaa. FHB Commercial Bankin pääoman korottamisesta oli tehty sitoumus pääomapohjan vahvistamista koskevassa sopimuksessa. FHB Commercial Bankin ydintoiminnot ovat pysyneet ennallaan. Myös nämä toiminnot saivat tukea 25 miljardin Unkarin forintin suuruisesta pääoman korotuksesta, joka rahoitettiin valtion pääomitustuella. Yrityksen lainasalkku on kasvanut jatkuvasti, muttei kuitenkaan aiemman trendin mukaista kasvua enempää.
(66)
Unkarin viranomaisten mielestä edellä esitetystä käy ilmi, ettei komission yhteenvetoarviolle kilpailun vääristymistä rajoittavista toimista ja sen väitteelle ”näiden toimien huomattavasta rajallisuudesta” ole perusteita. Sen vuoksi Unkarin viranomaiset korostavat, että pääomapohjan vahvistamista koskeva sopimus vastasi sekä vakauttamislaissa että asiaa koskevissa komission tiedonannoissa asetettuja kriteerejä.
VIII TUEN ARVIOINTI
8.1 TUEN OLEMASSAOLO
(67)
Komissio on jo todennut 24 päivänä tammikuuta 2011 tekemässään menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että sekä pääomapohjan vahvistaminen että maksuvalmiustuki, jotka FHB:lle myönnettiin lainan muodossa, ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. (16) Unkarin valtio tai FHB ei ole esittänyt väitteitä, joiden perusteella tätä päätelmää olisi aihetta epäillä.
8.2 TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS
(68)
Komissio on jo ilmaissut menettelyn aloittamisesta 24 päivänä tammikuuta 2011 antamassaan päätöksessä, että FHB:n pääomapohjan vahvistaminen ei täyttänyt takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän ehtoja. Erityisesti siinä ei noudatettu vaatimuksia, jotka koskevat tilannetta, jossa pääoman lisäys ylittää 2 prosenttia tuensaajan riskipainotetuista omaisuuseristä. Toimenpiteestä olisi näin ollen pitänyt ilmoittaa komissiolle erikseen takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän ehtojen ja SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla.
(69)
Unkari on näin ollen myöntänyt FHB:lle tukea pääomapohjan vahvistamisen muodossa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.
8.3 TUEN MÄÄRÄ
(70)
FHB:n rakenneuudistuksen yhteydessä on otettava huomioon kaikki pankin hyväksi myönnetyt tukitoimenpiteet. Näin ollen sekä 30 miljardin Unkarin forintin suuruinen pääomitustuki että 120 miljardin forintin maksuvalmiustuki on otettava huomioon arvioitaessa tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.
8.4 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille
8.4.1 Oikeusperusta
(71)
Kuten komission 24 päivänä tammikuuta 2011 antamassa päätöksessä todetaan, komissio katsoo rahoitusmarkkinoiden erityisolosuhteet huomioiden, että toimenpiteiden arvioinnissa voidaan tukeutua SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaan, jonka mukaan ”sisämarkkinoille soveltuvana tukena voidaan pitää: - - tukea - - jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen”. Koska tämän päätöksen tarkoituksena on arvioida FHB:n saamaa tukea ja sen rakenneuudistussuunnitelmaa, komissio katsoo, että arvioinnissa on syytä nojautua tiedonantoihin valtiontukisääntöjen soveltamisesta rahoitussektoriin kriisin aikana. (17) Pankin rakenneuudistussuunnitelman osalta komissio nojautuu erityisesti rakenneuudistustoimenpiteitä koskevaan tiedonantoon. (18)
8.4.2 Rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuus sisämarkkinoille
8.4.2.1 Laitoksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(72)
Komissio epäili menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (19) FHB:n talousennusteissa esitettyjen olettamusten luotettavuutta. Komissio totesi, että FHB:n syyskuussa 2010 toimittamassa rakenneuudistussuunnitelmassa ei selitetty, miksi nämä olettamukset olisivat oikeita. Lisäksi, koska talousennusteissa ei näytetty otettavan huomioon Allianz Bankin hankkimisen ja Allianz Hungaria Insurancen kanssa tehdyn sopimuksen seurauksia, komissio ei voinut katsoa, että esitetyt ennusteet toteutuvat. Komissio on epäillyt myös pankin olettamuksia, jotka perustuvat talletusten huomattavaan kasvuun.
(73)
Lisäksi komissio oli huolestunut pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta, kun otetaan huomioon FHB:n liiketoimintamalli, jota pidettiin alttiina maksuvalmiuskriiseille suuren tukkurahoitusriippuvaisuuden ja talletusten pienen osuuden vuoksi. Komissio katsoi, että pankin syyskuussa 2010 esittämässä rakenneuudistussuunnitelmassa, jossa keskityttiin pääomaan, ei annettu riittävästi tietoja pankin rahoituksen kestävyydestä pitkällä aikavälillä.
(74)
Komissio katsoo pankin rakenneuudistussuunnitelmasta lokakuussa 2011 toimitettujen lisätietojen perusteella, että syyskuussa 2010 esitettyyn rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät talousennusteet perustuvat vankkoihin ja luotettaviin olettamuksiin. Päivitetyt tiedot, jotka kattavat Allianz Bankin oston, osoittavat, että pankin vähittäis- ja yritystalletukset ovat lisääntyneet Allianz Bankilta hankittujen tilien myötä. Tuo hankinta tukee talletusten määrän lisääntymistä koskevaa oletusta.
(75)
Lisäksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että talletusten määrän kasvu edistää pankin rahoituslähteiden monipuolistamista ja auttaa vähentämään kiinneobligaatioiden suhteellista painoarvoa pankin rahoitusyhdistelmässä sekä pankin riippuvuutta tukkurahoituksesta. Toimitettujen tietojen perusteella tukkurahoituksen osuus (eli liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjalainojen summa, pankkien tekemät talletukset ja kiinneobligaatioiden se osuus, jota ei käytetä lainojen jälleenrahoitukseen) pankin velkojen kokonaismäärästä on pienentynyt [35-30] prosentista 31 päivänä joulukuuta 2009 [30-25] prosenttiin 31 päivänä joulukuuta 2010. Pankin rahoitusyhdistelmän tasapainon siirryttyä talletusten suuntaan pankin keskimääräiset rahoituskustannukset (velkojen kokonaismäärän korkokuluina laskettuna) ovat pienentyneet [7-6,5] peruspisteestä 31 päivänä joulukuuta 2009 [6-5,5] peruspisteeseen 31 päivänä joulukuuta 2010. Myös kokonaispääoman tuottoprosentti parani [0,90-1] prosentista vuonna 2009 [1,05-1,10] prosenttiin vuonna 2010. Positiivinen suuntaus on vahvistettu pankin ennusteissa, joissa kokonaispääoman tuottoprosentin ennakoidaan vakiintuvan vuonna 2014 perusskenaariossa tasolle [1,05-1,2] prosenttia ja stressiskenaariossa tasolle [0,9-1,05] prosenttia. Vuonna 2014 oman pääoman tuottoprosentti olisi [11-13] prosenttia perusskenaariossa ja [10-12] prosenttia stressiskenaariossa.
(76)
Komissio ilmaisi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä huolensa myös siitä, riittivätkö Unkarin viranomaisten tuossa vaiheessa toteuttamat toimenpiteet torjumaan FHB:n altistumista Unkarin kiinteistömarkkinoiden vaikutuksille sekä epäsuotuisalle valuuttakurssikehitykselle. Unkarin 9 päivänä joulukuuta 2011 toimittamien tietojen perusteella komissio kuitenkin toteaa tyytyväisenä, että FHB on ryhtynyt tarvittaviin toimiin vähentääkseen merkittävästi osallistumistaan kiinnetodistusmarkkinoihin. (20) Pankki on myös kasvattanut osuuttaan vähittäisluotoista huomattavasti [3-5] prosentista vuonna 2009 [9-11] prosenttiin vuonna 2011. Komissio toteaa lisäksi, että Allianz-sopimuksella (21) oli huomattava vaikutus näihin myönteisiin suuntauksiin. Mitä tulee pankin alttiuteen epäsuotuisalle valuuttakurssikehitykselle, FHB:n sitoumusta kehittää uusia keinoja suojautuakseen valuuttakurssista johtuvien riskien äärimmäisiltä vaikutuksilta pääomaan voidaan pitää riittävänä karkottamaan komission epäilykset (22), sillä se tarjoaa pankille mahdollisuuden poistaa ulkomaisilla valuutoilla käytävästä kaupasta aiheutuvat valuuttariskit tai suojautua niiltä.
(77)
Komissio katsoo sen vuoksi, että päivitetty rakenneuudistussuunnitelma, jossa otetaan huomioon Allianz-sopimus, antaa perusteet FHB:n talousennusteita koskeville konkreettisille tavoitetasoille ja auttaa osaltaan palauttamaan pankin elinkelpoisuuden pitkällä aikavälillä.
8.4.2.2 Pankin oma panos (vastuun jakaminen)
(78)
Komissio pitää myönteisenä sitä, että pääomapohjan vahvistamiseen lainattu summa on maksettu kokonaan takaisin valtiolle jo 19 päivänä helmikuuta 2010, eli alle vuodessa, ja että pankki maksoi summan takaisin käyttäen omia varojaan. FHB käytti omia varojaan myös maksaessaan takaisin neljä keskipitkän aikavälin valtionlainan erää, jotka erääntyivät 11 päivänä helmikuuta 2011, 11 päivänä toukokuuta 2011, 11 päivänä elokuuta 2011 ja 11 päivänä marraskuuta 2011.
8.4.2.3 Rakenneuudistuskustannusten rajoittaminen, korvaus
(79)
Komissio pitää myönteisenä pääomapohjan vahvistamiseen myönnetyn summan varhaista takaisinmaksua valtiolle. Lisäksi se, että FHB osti Allianz Bankin, parantaa pankin likviditeettiprofiilia kasvattamalla vähittäis- ja yritystalletusten määrää. Kyseinen hankinta on näin ollen tärkeä osa yrityksen liiketoimintasuunnitelmaa, ja se parantaa osaltaan pankin kannattavuutta pitkällä aikavälillä. Näin ollen ei voida katsoa, että FHB:lle myönnetyllä tuella kehitettiin sen toimintoja uusilla liiketoiminta-alueilla, sillä Allianz Bank ja FHB toimivat samoilla vähittäis- ja yritysmarkkinoilla. Näin ollen komissio pitää FHB:n toteuttamaa Allianz Bank Ltd:n ostoa asianmukaisena toimenpiteenä pankin elinkelpoisuuden säilyttämiseksi pitkällä aikavälillä.
(80)
Komissio toteaa lisäksi, että Unkarin viranomaisten toimittamat tiedot hälventävät komission menettelyn aloittamista koskevassa 24 päivänä tammikuuta 2011 annetussa päätöksessä esittämiä epäilyjä siitä, että Allianz Bankin hankinta olisi toteutettu suurelta osin valtion kustannuksella. Allianz Bankin hankinta saatiin päätökseen30 päivänä syyskuuta 2010, sen jälkeen, kun pääomankorotussumma oli maksettu takaisin valtiolle 19 päivänä helmikuuta 2010. Lainan maksamatta olevien erien osalta komissio toteaa tyytyväisenä, että pankki on jo maksanut takaisin neljä erää helmikuun 2011 jälkeen. (23) Komission arvio ei muutu siitä, että huomioon otetaan pääomapohjan vahvistamisesta maksettavan korvauksen ”puuttuvat osat” eli summa, jota FHB ei alun perin maksanut, sillä tuon maksun määrä oli noin 1,6 miljardia Unkarin forinttia (johdanto-osan 40 kappale) ja Allianz Bankista maksettu hinta 3,3 miljardia forinttia (johdanto-osan 60 kappale).
(81)
Tukitoimenpiteistä maksettavan korvauksen osalta komissio toteaa tyytyväisenä, että FHB ja Unkarin hallitus tekivät 15 päivänä joulukuuta 2011 sopimuksen, jonka mukaan FHB maksaa valtiolle 1,6 miljardin Unkarin forintin suuruisen lisäkorvauksen. Lokakuussa 2010 suoritetun 890 miljoonan forintin maksun lisäksi FHB maksaa Unkarin valtiolle pääomapohjan vahvistamisesta korvauksena summan, joka vastaa 10,49 prosentin korvausastetta, mikä on linjassa takaus- ja pääomasijoitusjärjestelyssä asetettujen ehtojen kanssa.
(82)
Komissio pitää myönteisenä sitä, että pankki maksoi valtion pääomapohjan vahvistamiseen myöntämän summan takaisin alle vuodessa (pankin pääomarakennetta vahvistettiin 23 päivänä maaliskuuta 2009, ja valtio sai rahat takaisin 19 päivänä helmikuuta 2010).
(83)
Pankille likviditeettijärjestelyn mukaisesti myönnetystä keskipitkän aikavälin lainasta maksetaan korvaus, joka on likviditeettijärjestelyssä asetettujen ehtojen mukaisesti seuraavista kahdesta vaihtoehdosta korkeampi: (i) Kansainvälisen valuuttarahaston erityinen nosto-oikeus, jäljempänä ’SDR’, + 345 peruspistettä ja (ii) pankkien välinen 12 kk:n korko, jäljempänä ’IBOR’, + 100 peruspistettä +123,5 peruspistettä (mikä vastaa 3,79-4,08 prosentin kuukausikeskiarvoa).
(84)
Keskipitkän aikavälin valtionlainaa koskevassa sopimuksessa määrätään sen takaisinmaksusta […] 11 päivästä helmikuuta 2011. Unkarin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan FHB on maksanut neljä lainaerää, jotka erääntyivät 11 päivänä helmikuuta 2011, 11 päivänä toukokuuta 2011, 11 päivänä elokuuta 2011 ja 11 päivänä marraskuuta 2011. Komissio panee tyytyväisenä merkille, että FHB on noudattanut viivyttelemättä keskipitkän aikavälin lainaan liittyviä maksuvelvoitteitaan. Komissiolla ei ole syytä epäillä, että lainaa ei sen erääntyessä olisi maksettu kokonaisuudessaan ja ajallaan takaisin.
(85)
Tämän arvioinnin vahvistaa se, että FHB on menestynyt hyvin Unkarin pankkialan vaikeuksista huolimatta, sekä pankin suhteellisen korkea rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen suhdeluku (joka oli vuoden 2008 lopussa 12 prosenttia, kasvoi 16,9 prosenttiin vuonna 2009 pääomapohjan vahvistamisen jälkeen ja on pysynyt edelleen korkeana eli 10,5 prosentissa sen jälkeen, kun valtion pääoma maksettiin takaisin). Unkarin pankkien pääomavaatimus oli tuolloin 8 prosenttia. Toisin kuin eräät muut pankit, FHB pystyi säilyttämään vahvan pääomatilanteensa (sen vakavaraisuussuhde oli 10,5 prosenttia maaliskuussa 2009 sen jälkeen, kun pääomapohjan vahvistamiseen myönnetty summa oli maksettu takaisin valtiolle). Lisäksi se säilytti Moody'sin mukaisen luottoluokituksensa tasolla Baa3, joka kuuluu vielä investointiluokkaan.
(86)
Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että FHB:n vaikeudet olivat vain väliaikaisia ja että ne eivät olleet luonteeltaan perustavanlaatuisia. Se katsoo näin ollen, että pankin maksama korvaus on riittävä, sillä se vastaa perustaltaan terveiltä pankeilta vaadittavaa korvausta.
(87)
Kun otetaan huomioon, että Unkarissa vallinneet vaikeudet eivät vaarantaneet pankin elinkelpoisuutta, komissio ei vaadi lisäkorvausten maksamista valtiolle.
(88)
Lisäksi korvaus, jonka FHB maksoi valtiolle keskipitkän aikavälin lainasta (ks. johdanto-osan 84 kappale) oli likviditeettijärjestelyn ehtojen mukainen. Komissio katsoo tämän vuoksi, että molempien tukitoimenpiteiden korvaus on asianmukainen.
(89)
Lisäksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että pankki ei maksanut osinkoja kantaosakkeistaan vuosien 2009 ja 2010 osalta. FHB sovelsi lisäksi ylemmän tason henkilöstönsä palkkoihin, korvauksiin ja luontoisetuihin tiettyjä rajoituksia niin kauan, kuin Unkarin valtio oli pankin osakas.
(90)
Komissio katsoo sen vuoksi, että rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että sekä pankki että sen osakkaat ja johto antavat riittävän oman panoksen rakenneuudistuksen kustannuksiin.
8.4.2.4 Kilpailun vääristymien korjaamisen tähtäävät toimenpiteet
(91)
Komissio toteaa, että pankin rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ovat rajalliset. Mihinkään rakenteellisiin toimiin ei ensinnäkään ole ryhdytty. Toiseksi rakenneuudistussuunnitelman mukaisia toimintaa sääteleviä toimenpiteitä sovelletaan vain niin kauan kuin pankki hyötyy valtion myöntämästä pääomasta. Kolmanneksi komissio panee tyytyväisenä merkille, että FHB on noudattanut viivyttelemättä keskipitkän aikavälin lainaan liittyviä maksuvelvoitteitaan. Komissiolla ei ole syytä epäillä pankin kykyä maksaa laina kokonaisuudessaan ja ajallaan takaisin. Neljänneksi FHB:n markkina-asema ei ole muuttunut merkittävästi Allianz Bankin hankinnan jälkeen (markkinaosuus oli [3-3,3] prosenttia ennen hankintaa ja [3,4-3,6] prosenttia sen jälkeen), mikä vakuuttaa komission siitä, että kyseisen hankinnan vaikutukset kilpailun vääristymiseen ovat vähäiset.
(92)
Toimintaa säätelevät toimenpiteet rajoittuvat seuraaviin:
-
Pankki ei saa noudattaa mitään aggressiivista liiketoimintastrategiaa.
-
Pankin ei pitäisi sijoittaa uusiin liiketoiminta-alueisiin, paitsi jos nämä investoinnit oli hyväksytty ennen pääomapohjan vahvistamista koskevan sopimuksen allekirjoittamista.
-
Pankin olisi vältettävä kertomasta julkisesti valtiontuen olemassaolosta.
(93)
Komissio ei katso, että pääomapohjan vahvistamiseen liittyviä toimintaa sääteleviä toimenpiteitä, jotka Unkarin viranomaiset mainitsivat 27 päivänä tammikuuta 2011 antamassaan vastauksessa menettelyn aloittamisesta annettuun päätökseen, voidaan pitää toimenpiteinä, joilla rajoitetaan tuen aiheuttamaa kilpailun vääristymistä.
(94)
Kun kuitenkin otetaan huomioon FHB:n rajallinen koko vähittäis- ja kaupallisilla markkinoilla Unkarissa ([0,9-1,08] prosentin markkinaosuus vähittäistalletusmarkkinoista ja [0,5-0,9] prosentin osuus yritystalletusmarkkinoista) sekä se, että pankki maksoi valtion myöntämän pääomituksen takaisin alle vuodessa sen myöntämisestä, komissio katsoo, että kilpailun vääristyminen on edelleen vähäistä. Ja kun lisäksi otetaan huomioon, että FHB on jo maksanut takaisin neljä erää keskipitkän aikavälin valtionlainasta likviditeettijärjestelyn mukaisesti, komissiolla ei ole syytä epäillä, että pankki ei maksaisi lainaa takaisin kokonaisuudessaan ja ajallaan.
(95)
Lisäksi valtiolle maksettu korvaus on takaus- ja pääomasijoitusjärjestelmän mukainen ja näin ollen asianmukainen, mitä rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon 34 kohdassa edellytetään.
PÄÄTELMÄT
(96)
Komissio katsoo Unkarin viranomaisten toimittamien tietojen sekä tämän päätöksen IV jaksossa esitellyn FHB:n päivitetyn rakennemuutossuunnitelman perusteella, että maksuvalmiustukilainan ja pääomapohjan vahvistamisen muodossa toteutetut tukitoimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla ja täyttävät rakenneuudistustoimenpiteitä koskevan tiedonannon vaatimukset, jotka koskevat elinkelpoisuutta, vastuunjakoa ja toimenpiteitä kilpailun vääristymisen lieventämiseksi.
(97)
Unkari on poikkeuksellisesti hyväksynyt, että tämä päätös annetaan englannin kielellä, joka on sen ainoa todistusvoimainen kieli,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unkarin FHB Jelzálogbank Nyrtin hyväksi toteuttamat toimenpiteet, jotka koostuvat 120 miljardin Unkarin forintin (noin 410 miljoonan euron) suuruisesta keskipitkän aikavälin valtiolainasta, joka myönnettiin 25 päivänä maaliskuuta 2009 ja joka erääntyy 11 päivänä marraskuuta 2012, sekä pääomapohjan vahvistamisesta 30 miljardilla forintilla (noin 100 miljoonalla eurolla), joka toteutettiin uusien liikkeeseen laskettujen etuoikeutettujen erikoisosinko-osakkeiden ja yhden äänioikeutetun osakkeen muodossa 31 päivänä maaliskuuta 2009, soveltuvat sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Unkarille.
Tehty Brysselissä 22 päivänä helmikuuta 2012.