RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 349/2012
af 16. april 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af vinsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger
(1)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 130/2006 (2) (»den oprindelige forordning«) indførtes en endelig antidumpingtold på mellem 0 % og 34,9 % på importen af vinsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Det skal erindres, at den endelige antidumpingtold på vinsyre fremstillet af den eksporterende producent fra Kina, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (»Hangzhou Bioking«), var på 0 %, mens tolden varierede mellem 4,7 % og 34,9 % for de øvrige eksporterende producenter fra Kina.
(2)
Efter en fornyet undersøgelse, der blev indledt på baggrund af grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet den 22. februar 2008 anvendelsesområdet for ovennævnte foranstaltninger ved forordning (EF) nr. 150/2008 (3).
(3)
Den 16. april 2012 ændrede Rådet ved forordning (EU) nr. 332/2012 (4) foranstaltningerne vedrørende Hangzhou Bioking efter en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger vedrørende Hangzhou Bioking på baggrund af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1515/2001 som følge af WTO-Appelinstansens rapport med titlen »Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice« (5), i henhold til hvilken det blev konstateret i stk. 305 og 306, at en eksporterende producent, som ikke blev anset for at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, skal udelukkes fra anvendelsesområdet i forbindelse med den endelige foranstaltning, der blev indført som følge af en sådan undersøgelse, og ikke kan gøres til genstand for en administrativ undersøgelse eller en fornyet undersøgelse, der skyldes ændrede omstændigheder.
(4)
Den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning, vil herefter blive omtalt som »den oprindelige undersøgelse«.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(5)
Den 27. oktober 2009 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev fremsat af følgende producenter (»ansøgerne«): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. og Comercial Quimica Sarasa SL., som tilsammen tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af den samlede produktion af vinsyre i Unionen.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 26. januar 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Parallelle sager
(8)
Kommissionen offentliggjorde også en meddelelse den 29. juli 2011 om indledningen af en antidumpingprocedure (8) i henhold til artikel 5 i forbindelse med importen af vinsyre med oprindelse i Kina, der var begrænset til en af de kinesiske eksporterende producenter, Hangzhou Bioking.
(9)
Kommissionen offentliggjorde samme dag en meddelelse om indledningen af en delvis interimsundersøgelse (9), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende antidumpingforanstaltninger på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet for så vidt angår to kinesiske eksporterende producenter, nemlig Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, og Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Undersøgelse
5.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(10)
Undersøgelsen af, om der fortsat finder dumping sted, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den fornyede undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
5.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(11)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for det pågældende eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(12)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(13)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter fra Kina, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og EU-producenter, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen planlagt, at der skulle anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i denne.
(14)
I betragtning af de modtagne besvarelser blev det besluttet at anvende stikprøveudtagning i forbindelse med EU-producenterne. Der var ingen ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til de eksporterende producenter fra Kina var der kun to eksporterende producenter, som erklærede sig rede til at samarbejde i undersøgelsen. Følgelig blev det besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt producenterne.
(15)
Seks EU-producenter afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og indvilligede i at indgå i stikprøven. På baggrund af de oplysninger, som EU-producenterne indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fire EU-producenter, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til salgsmængde af samme vare i Unionen. Deres samlede salgsmængde udgjorde 61 % af salgsmængden på EU-markedet.
(16)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire EU-producenter i stikprøven, to brugere i Unionen og to eksporterende producenter i Kina. Desuden indsendte to samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige generelle oplysninger til skadesanalysen.
(17)
Eksporten fra Hangzhou Bioking, hvis individuelle dumpingmargin i den oprindelige undersøgelse var nul, er blevet udelukket fra både dumping- og skadesanalysen, inklusive sandsynligheden for fortsat dumping og risikoen for fornyet skade som følge af importen til dumpingpriser. Analysen i denne fornyede undersøgelse blev derfor baseret på eksporten af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP med undtagelse af eksporten fra producenten Hangzhou Bioking og omtales også som »eksport, der er underlagt foranstaltninger« i denne forordning.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Comercial Quimica Sarasa SL
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.
-
Distillerie Mazzari SpA
-
Distillerie Bonollo SpA
b)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd
-
Ninghai Organical Chemical Factory
c)
Brugere:
-
Danisco A/S
-
Kerry (NL) B.V.
d)
Producent i referencelandet:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den vare, der er genstand for denne fornyede undersøgelse, er den samme som i forordning (EF) nr. 150/2008, der ændrede anvendelsesområdet for de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning, som ovenfor forklaret. Den pågældende vare er vinsyre, bortset fra D-(-)-vinsyre med en negativ optisk rotation på mindst 12,0 grader, målt i en vandig opløsning i henhold til metoden i Den Europæiske Farmakopé, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 12 00 (Taric-kode 2918120090) og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«).
(20)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den pågældende vare, der importeres til EU-markedet, og varer fremstillet og solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkederne, såvel som varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse (»samme vare«). Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(21)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at udløbet af de gældende foranstaltninger ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(22)
Som nævnt i betragtning 13 blev det planlagt i indledningsmeddelelsen, at der skulle anvendes stikprøveudtagning i betragtning af de potentielt mange eksporterende producenter i forbindelse med denne fornyede undersøgelse. Ud af de 20 kendte eksporterende producenter var der kun to virksomheder, som begge var indrømmet markedsøkonomisk behandling, som gav sig til kende og indvilligede i at samarbejde. Disse to virksomheder dækker størstedelen af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP med undtagelse af eksporten fra virksomheden Hangzhou Bioking, hvis individuelle dumpingmargin i den oprindelige undersøgelse var nul.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(23)
Da Kina er et land med overgangsøkonomi, skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et passende tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(24)
Som i den oprindelige undersøgelse blev Argentina foreslået som egnet referenceland i indledningsmeddelelsen med henblik på at fastsætte den normale værdi. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg.
(25)
En industriel bruger af vinsyre gjorde opmærksom på nogle begrænsninger i forbindelse med valget af Argentina som referenceland og indvendte, at det ikke burde være den eneste reference i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi. Den pågældende part nævnte især de påståede forskelle i produktionsprocesserne mellem Kina og Argentina, den begrænsede årlige produktionsmængde sammenlignet med produktionen på verdensplan og valutakursudsvingene. Ingen af disse argumenter blev imidlertid underbygget af dokumentation.
(26)
Under alle omstændigheder blev de forskellige produktionsprocesser i Argentina og Kina og den deraf følgende indvirkning på omkostningerne og værdiansættelsen i forbindelse med den pågældende vare nøje overvejet i den oprindelige undersøgelse, og det blev konstateret, at det ikke ændrede på varernes sammenlignelighed, og at de blev anset for at svare til hinanden. Da den industrielle brugers argument ikke indeholdt noget nyt element, og påstandene ikke blev underbygget, afvises disse. Resultaterne af den nuværende udløbsundersøgelse bekræfter resultaterne i den oprindelige undersøgelse, dvs. at forskellene i produktionsprocesserne ikke havde indflydelse på varernes sammenlignelighed.
(27)
Argentinas årlige begrænsede produktion sammenlignet med verdensmarkedet for vinsyre er ikke et relevant argument, når man vurderer, om et bestemt marked er egnet til fastsættelsen af normal værdi i et referenceland. Undersøgelsen bekræftede faktisk, at Argentina er et åbent og konkurrencedygtigt marked med mindst to erhvervsdrivende. Argumentet blev derfor afvist.
(28)
Påstanden om betydelige valutakursudsving mellem regionerne blev ikke dokumenteret. Dertil kommer, at kontrollen på stedet ikke medførte noget, der tyder på en forvridning af valutakurserne mellem regionerne. Argumentet blev derfor også afvist.
(29)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det således konkluderet, at Argentina var et egnet referenceland, på baggrund af hvilket der kunne fastsættes en normal værdi.
(30)
To kendte argentinske virksomheder blev kontaktet, men kun den ene indvilligede i at samarbejde, besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. Virksomhedens taloplysninger blev anvendt til fastsættelsen af den normale værdi.
2.2. Normal værdi
(31)
For de to virksomheder, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, er den normale værdi blevet fastsat ud fra deres respektive oplysninger. Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 2, om hjemmemarkedssalget af vinsyre til uafhængige kunder var repræsentativt i NUP, dvs. om salgsmængden af den vare, der er beregnet til hjemmemarkedsforbrug, udgør 5 % eller mere af deres eksport af den pågældende vare til Unionen.
(32)
For en virksomhed, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, måtte den normale værdi beregnes, da dens hjemmemarkedssalg ikke var tilstrækkeligt til at blive anset for repræsentativt, jf. betragtning 31. Derfor blev den normale værdi beregnet ved at anvende virksomhedens fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten på hjemmemarkedssalget i normal handel.
(33)
For den anden virksomhed, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi fastsat ud fra de priser, der blev betalt af uafhængige kunder i eksportlandet, da hjemmemarkedssalget var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel.
(34)
For de virksomheder, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdende producent i referencelandet.
(35)
Derfor blev hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder i referencelandet også vurderet i overensstemmelse med kriteriet i grundforordningens artikel 2. Kommissionen kunne efterprøve, at dette salg skete i tilstrækkelige mængder og i normal handel og kunne således blive anvendt til at fastslå normal værdi for de virksomheder, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling.
2.3. Eksportpris
(36)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenters vedkommende blev al eksport til Unionen solgt direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(37)
Med hensyn til eksportprisen for alle andre producenter i Kina blev oplysningerne taget fra importstatistikkerne i databasen i artikel 14, stk. 6.
2.4. Sammenligning
(38)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(39)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, afgifter og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
(40)
For at kunne foretage en rimelig sammenligning af den normale værdi ab fabrik fra referencelandet og eksportprisen nævnt i betragtning 37 blev cif-eksportpriserne justeret til et niveau ab fabrik ved at anvende oplysninger, der er indsamlet under kontrolbesøgene.
2.5. Dumpingmargen
(41)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(42)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, viste denne sammenligning, at disse virksomheder fortsatte med dumping, om end på et lidt lavere niveau.
(43)
Den beregnede resttold viste et betydeligt dumpingniveau, som endog lå over niveauet i den oprindelige undersøgelse.
3. Sandsynligheden for fortsat dumping
(44)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt.
(45)
I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
3.1. Mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina
(46)
Efter indførelsen af endelige foranstaltninger i januar 2006 fortsatte dumpingimporten fra Kina med at stige og steg fra 3 034 ton i 2007 til 3 649 ton i NUP, dvs. en stigning på ca. 20 %. Samtidig øgedes markedsandelen af dumpingimport fra Kina med 1,0 procentpoint i den betragtede periode fra 12,6 % i 2007 til 13,5 % i NUP.
(47)
I samme periode forblev priserne på dumpingimport fra Kina relativt stabile med en stigning på 12,6 % mellem 2007 og 2008 efterfulgt af en konstant nedgang i 2009 og i NUP og nåede i sidstnævnte periode ned på niveauet fra 2007.
3.2. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina
(48)
For så vidt angår den samlede produktionskapacitet af vinsyre i Kina tyder forskellige informationskilder, der er offentligt tilgængelige (10), på en produktionskapacitet som generelt er større end efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked.
(49)
Den samlede produktionsmængde i Kina er blevet anslået til ca. 25 000 ton under hensyntagen til de oplysninger, der er indsamlet på stedet i løbet af undersøgelsen, og de efterfølgende markedsundersøgelser (11). Det kinesiske marked er begrænset, sammenlignet med den kapacitet, der er til rådighed i Kina, og har et anslået forbrug på 5 000 ton.
(50)
Desuden er der tydelige tegn på, at kapaciteten i Kina endog er højere end de 25 000 ton. Faktisk steg den samlede kapacitet for de to samarbejdsvillige kinesiske eksportører med mere end 200 %, hvis man sammenligner oplysningerne fra den oprindelige undersøgelsesperiode med den nuværende undersøgelsesperiode. Den tilsvarende uudnyttede kapacitet var på ca. 20 % af den samlede kapacitet i NUP.
(51)
Endvidere fremgår det af oplysningerne, der stammer fra uddrag af de rapporter, der er nævnt i betragtning 48, og af offentligt tilgængelige oplysninger, at der blev etableret mindst to nye producenter af vinsyre i 2007.
(52)
På den baggrund er det klart, at kapaciteten i Kina er skæv i forhold til det hjemlige forbrug, hvilket bekræfter, at de kinesiske producenter har et klart behov for at øge deres position på eksportmarkederne.
3.3. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(53)
Af de oplysninger, der er indsamlet hos de samarbejdsvillige virksomheder fremgår det, at prisniveauet over for tredjelande er i tråd med det prisniveau, som de vil kunne opnå på EU-markedet. Som nævnt ovenfor er der en betydelig produktionsmæssig overkapacitet på det kinesiske hjemmemarked, hvilket tyder på, at der er et udtalt og naturligt behov for at finde alternative markeder, som kan absorbere denne overskydende produktionskapacitet.
(54)
EU-markedet er langt det største i verden med ca. 40 % af det globale forbrug af vinsyre, og det stiger stadig jf. betragtning 60. Det er også klart ud fra de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, at kinesiske virksomheder har vist en stor interesse i at udbygge deres tilstedeværelse på det største marked i verden og opretholde en betydelig markedsandel på EU-markedet.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(55)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at betydelige importmængder fra Kina stadig importeres til dumpingpriser, og at der er en stor sandsynlighed for fortsat dumping. I betragtning af den potentielle uudnyttede kapacitet i Kina, herunder de nye producenter, der dukkede op på det kinesiske marked, og den omstændighed, at EU-markedet er det største marked i verden med attraktive priser, kan det konkluderes, at de kinesiske eksportører sandsynligvis øger deres eksport yderligere til Unionen til dumpingpriser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(56)
I NUP blev samme vare fremstillet af ni producenter i Unionen. Af disse ni producenter samarbejdede seks producenter fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, de indsendte formularer i forbindelse med stikprøveudtagningen og anmodede om at indgå i stikprøven. Det konstateredes, at disse seks producenter tegnede sig for en stor del af den samlede EU-produktion - i dette tilfælde mere end 73 % - af samme vare. Som nævnt i betragtning 57 omtales de ni producenter, der havde leveret de oplysninger, der var anført i anmodningen om den fornyede undersøgelse, herefter som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(57)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, produktivitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, og for de øvrige tre EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (gennemsnitlige enhedspriser, lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
(58)
Det skal bemærkes, at EU-markedet for vinsyre kendetegnes ved et relativt lavt antal producenter, for det meste små og mellemstore virksomheder i Italien og Spanien. Med undtagelse af en producent i Spanien, som kun fremstiller vinsyre, er alle andre producenter vertikalt integreret, og hovedaktiviteten er fremstilling af alkohol fra vinbærme, der er en proces, hvorved vinsyre fremstilles som et biprodukt.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(59)
EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, den kinesiske database for eksportoplysninger, Eurostats oplysninger om importmængden til EU-markedet og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget på grundlag af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(60)
EU-forbruget af vinsyre steg med 11 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt faldt efterspørgslen fra 2007 til 2009 med 15 %. I NUP nåede EU-forbruget imidlertid op på 29 964 ton, hvilket er en betydelig stigning på 26 procentpoint i forhold til det foregående år. Denne stigning kan forklares med den høje priselasticitet for vinsyre. Når priserne er lave, som det var tilfældet i NUP, kan vinsyre anvendes i andre anvendelser som erstatning for andre kemiske råmaterialer, f.eks. citron- og æblesyre, hvilket medførte en stigning i det samlede EU-forbrug.
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeks
100
94
85
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, den kinesiske database for eksportoplysninger, Eurostat.
2. Mængde, markedsandel og priser på importen fra Kina
2.1. Mængde og markedsandel
(61)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen med 45 % i den betragtede periode. Den udgjorde 8 495 ton i NUP svarende til en markedsandel på 28,4 %.
(62)
Importmængden af vinsyre til Unionen fra kinesiske eksportører, som er underlagt antidumpingforanstaltninger, steg med 20 % og nåede op nå 3 649 ton i NUP svarende til en markedsandel på 12,2 %, hvilket er en stigning fra 11,3 % i begyndelsen af den betragtede periode. Den resterende import, 4 846 ton, kom fra en kinesisk eksportør, der var underlagt en told på 0 %, og som også øgede sin andel i den samlede kinesiske eksport til Unionen i den betragtede periode (+ 9 procentpoint).
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra Kina underlagt foranstaltninger (ton)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeks = 100
100
100
97
120
Markedsandel for importen fra Kina underlagt foranstaltninger (ton)
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeks = 100
100
106
113
107
2.2. Priser og underbud
(63)
Følgende tabel viser udviklingen af de gennemsnitlige priser, cif EU's grænse, på importen fra Kina, der er underlagt foranstaltninger, og de relevante gennemsnitlige salgspriser hos EU-erhvervsgrenen.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Prisen på kinesisk import underlagt foranstaltninger (EUR/ton)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeks = 100
100
112
107
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, databasen i. artikel 14, stk. 6.
(64)
Den gennemsnitlige enhedssalgspris på kinesisk eksport, der er underlagt foranstaltninger på cif-niveau, nåede 1 819 EUR/ton svarende til en stigning på 20 % i den betragtede periode.
(65)
Med hensyn til salgsprisen på EU-markedet for vinsyre i NUP blev der foretaget en sammenligning mellem priserne for vinsyre fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne for importen fra Kina underlagt foranstaltninger. Salgspriserne for EU-erhvervsgrenen var priserne over for uafhængige kunder, i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i Unionen og efter fradrag af nedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med de ovennævnte kinesiske eksporterende producenters salgspriser, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til cif-priser, frit EU's grænse med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen. Unionens vejede gennemsnitlige salgspris i NUP var på 2 496 EUR/ton.
(66)
Sammenligningen for hver enkelt type viste, at i NUP blev importen fra Kina af den pågældende vare underlagt foranstaltninger solgt i Unionen til priser, som i betydelig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser udtrykt som en procentsats af sidstnævnte, nemlig med 32,6 %.
3. Import fra andre tredjelande
(67)
Følgende tabel viser udviklingen af importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
590
135
156
845
Indeks = 100
100
23
26
143
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeks = 100
100
24
31
129
Importpris (EUR/ton)
2 503
2 874
2 300
2 413
Kilde: Eurostat, databasen i artikel 14, stk. 6.
(68)
Importmængden til Unionen fra andre tredjelande af vinsyre steg i den betragtede periode med 43 % og nåede op på 845 ton i NUP. Prisen på denne import er forholdsvis høj og ligger betydeligt over de forskellige priser fra Kina og kun lidt over det gennemsnitlige prisniveau for EU-erhvervsgrenen. Eksporten fra andre tredjelande kan imidlertid anses for marginal, eftersom den kun udgjorde en markedsandel på 2,8 % i NUP til trods for den kraftige procentmæssige stigning i slutningen af den betragtede periode.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(69)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, undersøgt.
4.1. Indledende bemærkninger
(70)
Til trods for anvendelsen af stikprøveudtagning i forbindelse med EU-erhvervsgrenen er skadesindikatorerne i forbindelse med skadesanalysen blevet fastsat på to niveauer som nævnt i betragtning 57.
4.2. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(71)
EU-produktionen steg med 5 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt steg den med 19 procentpoint mellem 2009 og NUP til ca. 30 500 ton efter et kraftigt fald mellem 2007 og 2009 på 14 %. Et øget produktionsniveau har gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at begrænse stigningen i produktionsomkostningerne og har haft en positiv indvirkning på den overordnede rentabilitet hos EU-erhvervsgrenen.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Produktion i mængde (ton)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeks = 100
100
95
86
105
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(72)
EU-producenternes produktionskapacitet faldt med 2 % i den betragtede periode.
(73)
Kapacitetsudnyttelsen var på 63 % i 2007 og faldt til 56 % i 2009 for at nå op på 68 % i NUP. Den lavere udnyttelse i 2009 afspejlede de negative virkninger af krisen. Den samlede kapacitetsudnyttelse steg med 8 % i den betragtede periode, hvilket medførte en yderligere udvanding af de faste omkostninger.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (ton)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeks = 100
100
100
98
98
Kapacitetsudnyttelse
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeks = 100
100
95
88
108
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
c) Salgsmængde
(74)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg let i NUP med 1 %. Først faldt den med 11 % mellem 2007 og 2008 efterfulgt af en yderligere nedgang på 9 % i 2009 for næsten at nå op på det samme niveau ved udgangen af den betragtede periode som for begyndelsen af den betragtede periode og udviste således store udsving hovedsageligt som følge af den økonomiske krise i 2008 og 2009.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (ton)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeks = 100
100
89
82
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Markedsandel
(75)
I den betragtede periode gik EU-producenternes markedsandel tilbage med 7,3 procentpoint, og den faldt således fra 76,1 % i 2007 til 68,8 % i NUP. Dette tab af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenens salg ikke kunne udvikle sig i samme hastighed i den betragtede periode til trods for en stigning i forbruget, men forblev nogenlunde stabilt.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
EU-producenternes markedsandel
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeks = 100
100
94
95
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og Eurostat.
e) Vækst
(76)
Mellem 2007 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 11 %, forblev EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet stabilt, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 %. Det konkluderedes således, at EU-producenterne ikke kunne drage fordel af væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(77)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse gik tilbage med 28 % mellem 2007 og NUP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betydeligt fra 320 i 2007 og 2008 til 280 i 2009 og 230 i NUP. Faldet i 2009 afspejler omstruktureringsbestræbelserne hos en række EU-producenter.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
320
320
280
230
Indeks = 100
100
100
88
72
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
g) Produktivitet
(78)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat steg med 47 % i den betragtede periode. Det viser, at produktionen steg med 5 %, mens beskæftigelsen faldt med 28 %, og er en indikator for EU-erhvervsgrenens øgede effektivitet. Dette ses især tydeligt i NUP, hvor produktionen gik frem, mens beskæftigelsesniveauet fortsat gik tilbage, og produktiviteten var 48 procentpoint højere end i 2009.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
90
85
89
132
Indeks = 100
100
94
99
147
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
4.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(79)
De årlige gennemsnitlige salgspriser hos de producenter på EU-markedet, der deltog i stikprøven, over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 8 % mellem 2007 og 2009, men faldt med 6 % i den betragtede periode, da den årlige gennemsnitlige salgspris i NUP beløb sig til 2 496 EUR/ton i forhold til 2 667 EUR/ton i 2007. Alt efter kvaliteten af vinhøsten er der stor forskel på tilgængeligheden af calciumtartrat, der fremstilles af vinbærme og udgør 66 % af de samlede omkostninger ved fremstillingen af vinsyre. Således har gode eller dårlige klimatiske forhold en indvirkning på den samlede forsyning af calciumtartrat, hvilket igen har indflydelse på de årlige gennemsnitlige salgspriser. Det bør bemærkes, at 2007 og 2008 ikke var to gode år for vinhøsten, og at de efterfølgende førte til en stigning i råmaterialepriserne og salgspriserne efter produktionsperioden (eftersom det er en sæsonpræget vare, viser virkningerne sig først flere måneder efter høsten). Omvendt var den årlige gennemsnitlige salgspris i NUP 14 % lavere end det foregående år, idet 2009 var et godt år for vinhøsten.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeks = 100
100
110
108
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
i) Dumpingmargenens omfang og økonomisk genrejsning efter tidligere dumping
(80)
I betragtning af det dumpingniveau, der blev konstateret i denne undersøgelse, kunne der ikke fastslås en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderedes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet. Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse blev der fastslået dumpingmargener på 4,7 % og 10,1 % for de to respektive samarbejdsvillige kinesiske producenter, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Dumpingmargenen for alle andre virksomheder er på 34,9 %. Desuden blev der jf. betragtning 7 iværksat en antidumpingprocedure begrænset til en kinesisk eksporterende producent, Hangzhou Bioking, som ikke var underlagt foranstaltninger, og det kan ikke udelukkes, at der vil blive fastslået dumping for denne eksporterende producent. Endvidere blev det fastslået som anført i betragtning 48 til 54, at der er sandsynlighed for fortsat dumping hovedsageligt baseret på den overskydende produktionskapacitet i Kina og det ret begrænsede kinesiske hjemmemarked. Med hensyn til genrejsning efter tidligere dumpingimport fra Kina er det vigtigt at minde om, at efter indførelsen af endelige foranstaltninger i januar 2006 fortsatte importen fra Kina, som er underlagt foranstaltninger, med at stige som anført i betragtning 46. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
j) Lagerbeholdninger
(81)
Lagerbeholdningen forblev stabil i den betragtede periode med en beskeden stigning på 2 %. Nærmere bestemt steg den kraftigt med 65 % i 2008 som en direkte følge af udviklingen i salget som anført i betragtning 74. Mellem 2008 og NUP faldt lagerbeholdningen, idet salget til ikke forretningsmæssigt forbundne parter steg i samme periode.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (ton)
863
1 428
933
879
Indeks = 100
100
165
108
102
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
k) Lønninger
(82)
De gennemsnitlige lønomkostninger steg med 19 % i den betragtede periode til trods for bestræbelserne hos producenterne i stikprøven på at begrænse lønomkostningerne især for de ufaglærte arbejderes vedkommende, hvilket kan ses i nedgangen af den samlede arbejdskraft som anført i betragtning 77.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige lønninger (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeks = 100
100
111
110
119
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
l) Rentabilitet og investeringsafkast
(83)
Rentabiliteten for det salg af samme vare i den betragtede periode, som producenterne i stikprøven havde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, steg med mere end seks procentpoint. Nærmere bestemt faldt rentabiliteten hos producenterne i stikprøven med 3,7 procentpoint mellem 2007 og 2008 til et niveau på 7,7 %, hvilket blev anset for at ligge under målfortjenesten, og den steg i 2009 og i NUP og nåede op på 17,6 %.
(84)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det faldt fra 36,4 % i 2007 til 21,9 % i 2008. Det steg til 44,4 % i 2009 og steg igen i NUP til 142,9 %. Generelt forblev investeringsafkastet meget positivt i den betragtede periode.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeks = 100
100
67
109
153
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
m) Likviditet og evne til at rejse kapital
(85)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var positiv og lå på 4,6 mio. EUR i 2007. Den faldt til 1,8 mio. EUR i 2008 og kom sig betydeligt indtil udløbet af den betragtede periode og nåede et niveau på 6,8 mio. EUR i NUP. Likviditeten var generelt positiv i den betragtede periode.
(86)
Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse kapital, hvilket især som nævnt i betragtning 58 skyldes, at de fleste af producenterne i stikprøven er en del af større koncerner.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeks = 100
100
39
100
145
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
n) Investeringer
(87)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af producenterne i stikprøven faldt med 23 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt steg den med 5 % i 2007 og 2008, og dernæst steg den yderligere med 32 procentpoint i 2009. Det kraftige fald i investeringerne mellem 2009 og NUP (- 60 procentpoint) kan delvis forklares ved, at de undersøgte virksomheder allerede i den betragtede periode opnåede de planlagte vigtige investeringer, der var nødvendige.
Tabel 16
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeks = 100
100
105
137
77
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(88)
Analysen af de makroøkonomiske oplysninger viser en stigning i EU-erhvervsgrenens produktion og salg i den betragtede periode. Den konstaterede stigning var ikke dramatisk som sådan, men den skal ses i sammenhæng med stigningen i efterspørgslen mellem 2007 og NUP, som resulterede i, at EU-producenternes markedsandel faldt med 7,3 procentpoint til 68,8 %.
(89)
Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forbedring af den økonomiske situation hos EU-erhvervsgrenen. Rentabiliteten og investeringsafkastet forblev positivt og likviditeten forblev også positiv i NUP.
(90)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Imidlertid skal den overordnede mangel på væsentlig skade i NUP ses i lyset af andre vigtige skadesindikatorer, som udviklede sig negativt i den betragtede periode, især salgspriser, tabt markedsandel og beskæftigelse. Derfor anses EU-erhvervsgrenens situation stadig for at være sårbar og i nogle sammenhænge for at være langt under det niveau, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig helt efter den dumping, der var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(91)
Som konkluderet i betragtning 48 til 52 har de eksporterende producenter i Kina en betydelig uudnyttet kapacitet og et klart potentiale med hensyn til en betydelig forøgelse af deres eksportmængde til EU-markedet, herunder også en omdirigering af eksporten fra andre markeder.
(92)
De cif-eksportpriser til Unionen på vinsyre, som opkræves af de kinesiske eksportører, der i øjeblikket er underlagt foranstaltninger, var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser i NUP og underbød for hver enkelt type med 32,6 %.
(93)
En analyse af den kinesiske eksport (12) af vinsyre til resten af verden efter NUP viser, at mængden heraf gik betydeligt tilbage fra 10 862 ton i NUP til 8 118 ton ved udgangen af juli 2011 (- 25 %). Denne tilbagegang i den kinesiske eksportmængde på 2 744 ton til andre markeder vil kunne skabe en yderligere strøm af kinesisk eksport til EU-markedet.
(94)
I betragtning af de eksisterende uudnyttede kapaciteter for vinsyre i Kina kombineret med EU-markedets tiltrækningskraft som omtalt ovenfor vil eksportører i Kina efter al sandsynlighed forsøge at øge deres markedsandel i Unionen og derved påføre EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. En eventuel stigning i importmængden af vinsyre til dumpingpriser fra Kina ville, hvis der ikke pålægges antidumpingtold på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, betyde et endnu voldsommere pristryk for EU-erhvervsgrenen og forvolde væsentlig skade.
(95)
Som anført i betragtning 79 spiller klimaforhold og forhold i forbindelse med høsten til dels en rolle i EU-erhvervsgrenens generelle finansielle situation. Det skal erindres, at vinsyre, som også anvendes af vinproducenter, fremkommer enten som et biprodukt ved fremstillingen af vin, hvilket er tilfældet for de kinesiske eksportører, eller ved kemisk syntese, petrokemiske forbindelser eller ved kulrelaterede blandinger, f.eks. benzen.
(96)
Følgelig skal det endvidere bemærkes, at der ikke findes nogen større begrænsninger i produktionsmængderne for den kinesiske produktion i betragtning af deres syntetiske produktionsmetoder i modsætning til producenterne i EU-erhvervsgrenen, som anvender naturlige råmaterialer, nemlig vinbærme.
(97)
Da EU-erhvervsgrenens rentabilitet til dels er afhængig af klimaforhold, kan den gode rentabilitet, som blev opnået i NUP, ikke anses for at være af varig karakter. Selv i den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen ikke altid i stand til at opnå sin målfortjeneste på 8 %. Desuden faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet i den seks måneders periode, der fulgte efter NUP, allerede kraftigt til ca. 3 %, og erhvervsgrenen befandt sig igen i en sårbar situation.
2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(98)
På denne baggrund kan det konkluderes, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil medføre en stigning i dumpingeksporten med oprindelse i Kina, hvilket vil føre til et pres i nedadgående retning på EU-erhvervsgrenens priser og en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Det konkluderes derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne over for Kina efter al sandsynlighed vil medføre fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(99)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Kina vil være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(100)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(101)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina.
2. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(102)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en generelt levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i den økonomiske situation, som kunne konstateres i den betragtede periode, delvis som følge af omstruktureringsbestræbelser og de etablerede foranstaltninger. Navnlig forbedrede EU-erhvervsgrenen sin omkostningsstruktur, fortjeneste og produktionsmængde i den betragtede periode.
(103)
Det kan med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Kina ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade som følge af de store mængder dumpingimport fra Kina, hvilket vil medføre en alvorlig forværring af dens økonomiske situation. Der er faktisk stor sandsynlighed for skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(104)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne opretholdes.
3. Importørernes interesser
(105)
Der mindes om, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at virkningerne af indførelsen af foranstaltninger ikke ville blive store. Der var ingen forhandlere eller importører, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede importørerne, konkluderes det, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil påvirke EU-importørernes interesser.
4. Brugernes interesser
(106)
Vinsyre anvendes hovedsageligt inden for vin- og fødevareindustrien som et tilsætningsstof i føde- og drikkevarer og i bygge- og anlægsindustrien som et brandhæmmende middel i forbindelse med gipsfremstilling.
(107)
Alle kendte brugere er blevet kontaktet i forbindelse med denne undersøgelse.
(108)
Der var intet samarbejde fra brugerne i bygge- og anlægsindustrien. Som anført i den oprindelige undersøgelse udgør vinsyre mindre end 2 % af omkostningerne ved gipsprodukter, hvor det anvendes. Det blev derfor konkluderet, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have en ubetydelig indflydelse på omkostningerne og på bygge- og anlægsindustriens konkurrencemæssige situation.
(109)
To større importører/brugere fra fødevaresektoren samarbejdede fuldt ud i forbindelse med proceduren. Det kunne fastslås, at begge virksomheder var rentable, herunder deres varer, hvortil den pågældende vare blev anvendt som et af råmaterialerne. Derudover udgjorde salget af de fremstillede varer, hvortil den pågældende vare blev anvendt, kun en mindre procentdel af deres samlede omsætning. Det kan således konkluderes, at fortsættelsen af foranstaltningerne ikke i urimelig grad vil berøre brugerne i fødevareindustrien. Desuden var det vigtigt for disse brugere, at der fandtes forskellige forsyningskilder for den pågældende vare.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(110)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(111)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(112)
En bruger fra bygge- og anlægsindustrien hævdede, at forlængelsen af de gældende foranstaltninger ville medføre en mangel på den pågældende vare, eventuelt øge produktionsomkostningerne og således medføre stigende priser på de færdige produkter. Der blev ikke forelagt nogen dokumentation for disse påstande. Som følge af den manglende dokumentation for påstandene kombineret med det manglende samarbejde fra brugerne fra bygge- og anlægsindustrien var det derfor ikke muligt at kontrollere disse påstande.
(113)
To brugere fra fødevaresektoren, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, hævdede, at indvirkningen af en fortsættelse af foranstaltningerne på fødevareindustrien ikke havde været tilstrækkeligt overvejet, og en af disse brugere anmodede om en høring med høringskonsulenten.
(114)
Under høringen var denne bruger ikke uenig i konklusionen om, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke generelt ville påvirke virksomhedens rentabilitet negativt som helhed, men hævdede, at indvirkningen af rentabiliteten på denne særlige produktionslinje, hvortil den pågældende vare blev anvendt, og som kun udgør en mindre procentdel af den samlede omsætning, efter dennes opfattelse ville være betydelig. Brugeren hævdede også, at hjemmemarkedspriserne for vinsyre var steget kraftigt efter undersøgelsesperioden, og at disse prisniveauer ville reducere varens rentabilitet i betydeligt omfang. Ikke desto mindre benægtede denne bruger ikke, at prisstigningen var en følge af den manglende råmaterialeforsyning på EU-markedet, hvis niveau svinger regelmæssigt afhængigt af høsten og derfor ikke kan anses for at være af varig karakter eller anses for at være forårsaget af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(115)
Den anden samarbejdsvillige bruger gjorde indvendinger over for en forlængelse af foranstaltningerne med argumenter af lignende art under en høring med det undersøgende udvalg. Således måtte disse argumenter også afvises (jf. ovennævnte betragtning).
(116)
En samarbejdende kinesisk eksporterende producent fremførte, at EU-erhvervsgrenen ikke længere kunne anses for at være sårbar, at den væsentligste årsag til påvirkningen af EU-erhvervsgrenens situation var tæt knyttet til klimaforhold, og at det følgelig talte imod en fortsættelse af foranstaltningerne. Disse påstande var ikke dokumenteret og kunne således ikke godkendes. Endvidere var de ikke af en sådan beskaffenhed, at de kunne ændre resultaterne med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation.
(117)
Endelig gjorde EU-erhvervsgrenen i betragtning af rentabiliteten i den betragtede periode gældende, at lukningen medio 2008 af den eneste franske producent på kort sigt havde reduceret mængden af den pågældende vare på hjemmemarkedet og dermed midlertidigt hævet salgspriserne og således også øget rentabiliteten. EU-erhvervsgrenen indvendte, at i betragtning af disse forhold kunne disse ændringer under ingen omstændigheder anses for at være af varig karakter. De resultater, der blev konstateret med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation, er således uændret.
(118)
Sammenfattende kan det siges efter at have overvejet alle de indsendte bemærkninger efter fremlæggelsen af undersøgelsens konklusioner for de interesserede parter, at ingen af dem blev anset for at være af en sådan karakter, at de kunne ændre ved de konklusioner, der blev nået i løbet af undersøgelsen.
(119)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af vinsyre med oprindelse i Kina bør opretholdes i en periode på yderligere fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af vinsyre, bortset fra D-(-)-vinsyre med en negativ optisk rotation på mindst 12,0 grader, målt i en vandig opløsning i henhold til metoden i Den Europæiske Farmakopé, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 12 00 (Taric-kode 2918120090) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Folkerepublikken Kina
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Folkerepublikken Kina
4,7 %
A689
Alle andre virksomheder (undtagen Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Folkerepublikken Kina - Taric-tillægskode A687)
34,9 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 349/2012,
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 130/2006 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan viinihapon tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, joka on suuruudeltaan 0-34,9 prosenttia. Kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd:n, jäljempänä ’Hangzhou Bioking’, tuottamalle viinihapolle asetettu lopullinen polkumyyntitulli oli nolla prosenttia, kun se muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta vaihteli 4,7 prosentista 34,9 prosenttiin.
(2)
Neuvosto antoi 22 päivänä helmikuuta 2008 asetuksen (EY) N:o 150/2008 (3), jolla se muutti edellä mainittujen toimenpiteiden soveltamisalaa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille pannun tarkastelun perusteella.
(3)
Asetuksen (EY) N:o 1515/2001 2 artiklan 3 kohdan perusteella vireille pannun, Hangzhou Biokingiin kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden tarkastelun jälkeen neuvosto antoi 16 päivänä huhtikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 332/2012 (4), jolla se muutti Hangzhou Biokingiä koskevia toimenpiteitä WTO:n valituselimen raportin ”Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” (5) perusteella; raportin 305 ja 306 kappaleessa todetaan, että jos vientiä harjoittavan tuottajan ei alkuperäisessä tutkimuksessa ole havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, se on jätettävä kyseisen tutkimuksen perusteella käyttöön otettavan lopullisen toimenpiteen soveltamisalan ulkopuolelle eikä siihen voida kohdistaa hallinnollista tarkastelua eikä muuttuneista olosuhteista johtuvaa tarkastelua.
(4)
Tutkimuksesta, johon alkuperäisessä asetuksessa käyttöön otetut toimenpiteet perustuvat, käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(5)
Nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (6) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 27 päivänä lokakuuta 2009 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittivät seuraavat tuottajat, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. ja Comercial Química Sarasa SL, joiden tuotanto muodostaa merkittävän osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia viinihapon kokonaistuotannosta unionissa.
(6)
Pyyntö perustui siihen, että Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen.
3. Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(7)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti kyseisen tarkastelun aloittamisesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 26 päivänä tammikuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä asiaa koskevan ilmoituksen (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
4. Rinnakkaiset tapaukset
(8)
Lisäksi komissio ilmoitti 29 päivänä heinäkuuta 2011 aloittavansa Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuontia koskevan, 5 artiklaan perustuvan polkumyynnin vastaisen menettelyn (8), joka rajoittuu yhteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan eli Hangzhou Biokingiin.
(9)
Samana päivänä komissio ilmoitti aloittavansa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun (9), jossa tarkastellaan polkumyyntiä ainoastaan kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jotka ovat Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, ja Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Tutkimus
5.1 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso
(10)
Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
5.2 Tutkimuksen osapuolet
(11)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille unionissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille sekä asianomaisen viejämaan edustajille.
(12)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(13)
Koska tutkimuksessa oli osallisena ilmeisen suuri määrä kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, unionin etuyhteydettömiä tuojia sekä unionin tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi perusasetuksen 17 artiklan nojalla edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(14)
Saatujen vastausten perusteella otantaa päätettiin soveltaa unionin tuottajien osalta. Yksikään unionin etuyhteydetön tuoja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista vain kaksi ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä tutkimuksessa. Näin ollen päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen vientiä harjoittavien tuottajien osalta.
(15)
Kuusi unionin tuottajaa toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja suostui otokseen sisällyttämiseen. Kyseisiltä unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen neljä unionin tuottajaa, joiden todettiin edustavan hyvin unionin tuotannonalaa, kun otetaan huomioon samankaltaisen tuotteen myyntimäärät unionissa. Niiden yhteenlaskettu myyntimäärä oli 61 prosenttia unionin markkinoilla myydystä määrästä.
(16)
Kyselyyn saatiin vastauksia otokseen kuuluvilta neljältä unionin tuottajalta, kahdelta käyttäjältä unionissa ja kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta Kiinasta. Lisäksi kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti pyydettyjä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten.
(17)
Hangzhou Biokingin, jonka yksilöllinen polkumyyntimarginaali oli nolla prosenttia alkuperäisessä tutkimuksessa, harjoittamaa vientiä ei ole otettu huomioon polkumyyntiä eikä vahinkoa koskevassa analyysissä eikä arvioitaessa polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä ja polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvan vahingon toistumisen riskiä. Tämän tarkastelun analyysi perustuu näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, lukuun ottamatta tuottajan Hangzhou Bioking harjoittamaa vientiä, ja siitä käytetään tässä asetuksessa myös nimitystä ”toimenpiteiden kohteena oleva vienti”.
(18)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Comercial Química Sarasa SL;
-
Alcoholera Vinícola Europea SA;
-
Distillerie Mazzari S.p.a.;
-
Distillerie Bonollo S.p.a.;
b)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
Käyttäjät
-
Danisco A/S;
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
Vertailumaassa toimiva tuottaja
-
Tarcol SA, Argentiina.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(19)
Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin se, joka määritellään asetuksessa (EY) N:o 150/2008, jolla muutettiin alkuperäisellä asetuksella käyttöön otettujen toimenpiteiden soveltamisalaa edellä selitetyllä tavalla. Tarkastelun kohteena on siis nykyisin CN-koodiin ex 2918 12 00 (Taric-koodi 2918120090) kuuluva Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva viinihappo, lukuun ottamatta D-(-)-viinihappoa, jonka negatiivinen tasopolaroidun valon kierto on vähintään 12,0 astetta mitattuna vesiliuoksessa eurooppalaisen farmakopean menetelmän mukaan, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(20)
Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistui alkuperäisessä tutkimuksessa tehty havainto, jonka mukaan unionin markkinoille tuodulla tarkasteltavana olevalla tuotteella ja vientiä harjoittavien tuottajien kotimaan markkinoilla tuottamilla ja myymillä tuotteilla sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla, jäljempänä ’samankaltainen tuote’, on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomautukset
(21)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
(22)
Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa mainitaan, vireillepanoilmoituksessa ennakoitiin otannan käyttöä tarkastelussa osallisina olevien vientiä harjoittavien tuottajien oletettavasti suuren lukumäärän vuoksi. Tiedossa olevista 20:stä vientiä harjoittavasta tuottajasta ilmoittautui ja suostui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa vain kaksi yritystä, joista kummallekin oli myönnetty markkinatalouskohtelu. Kyseiset yritykset vastasivat suurimmasta osasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun jätetään pois laskuista Hangzhou Bioking -yrityksen, jonka yksilöllinen polkumyyntimarginaali alkuperäisessä tutkimuksessa oli nolla prosenttia, harjoittama vienti.
2. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaa
(23)
Koska Kiina on siirtymätalousmaa, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai niiden laskennallisen arvon perusteella.
(24)
Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin, että vertailumaana normaaliarvon määritystä varten käytettäisiin Argentiinaa, kuten oli tehty alkuperäisessä tutkimuksessakin. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa tämän vertailumaan sopivuudesta.
(25)
Yksi viinihapon teollinen kuluttaja toi esiin eräitä rajoituksia, jotka liittyvät Argentiinan valintaan vertailumarkkinoiksi, ja väitti, että maata ei pitäisi käyttää ainoana vertailukohtana normaaliarvoa määritettäessä. Kyseinen osapuoli viittasi erityisesti väitettyihin eroihin Kiinan ja Argentiinan tuotantoprosessien välillä, vuosituotannon pieneen määrään verrattuna tuotantoon koko maailmassa sekä valuuttakurssien vaihteluihin. Yhdenkään väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty asiakirjanäyttöä.
(26)
Argentiinan ja Kiinan erilaisia tuotantoprosesseja ja niistä johtuvaa vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen kustannusten laskentaan ja hinnanmääritykseen tarkasteltiin joka tapauksessa perusteellisesti jo alkuperäisessä tutkimuksessa, jolloin pääteltiin, että ne eivät muuttaneet samankaltaisiksi todettujen tuotteiden vertailtavuutta. Koska teollisen kuluttajan väite ei sisältänyt mitään uutta ja koska sen olettamia ei osoitettu oikeiksi, väite hylätään. Tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun havainnot vahvistavat näin ollen alkuperäisen tutkimuksen havainnot eli sen, että tuotantoprosessien eroilla ei ollut vaikutusta tuotteiden vertailtavuuteen.
(27)
Argentiinan vuosituotannon vähäinen määrä verrattuna viinihapon maailmanmarkkinoihin ei ole relevantti seikka arvioitaessa, sopivatko jotkin tietyt markkinat normaaliarvon määrittämiseen vertailumarkkinoilla. Tutkimus osoittikin, että Argentiinan markkinat ovat avoimet ja niillä on ainakin kaksi kilpailevaa toimijaa. Tällä perusteella väite hylätään.
(28)
Merkittäviä valuuttakurssien heilahteluja koskevan väitteen tueksi ei esitetty näyttöä. Lisäksi paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa ei tullut esiin tekijöitä, jotka olisivat viitanneet vaihtokurssien vääristymiseen alueiden välillä. Tällä perusteella myös tämä väite hylätään.
(29)
Näin ollen pääteltiin, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin, että Argentiina sopii vertailumaaksi, jonka perusteella normaaliarvo määritetään.
(30)
Kahteen tiedossa olleeseen argentiinalaisyritykseen otettiin yhteyttä, mutta vain toinen niistä suostui toimimaan yhteistyössä ja vastaamaan kyselyyn ja hyväksyi tarkastuskäynnin. Normaaliarvon määrittämiseen on käytetty kyseistä yritystä koskevia lukuja.
2.2 Normaaliarvo
(31)
Niille kahdelle yritykselle, joille myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, on määritetty normaaliarvo niitä koskevien tietojen perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan mukaisesti komissio tutki, oliko viinihapon kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli oliko kotimaan kulutukseen tarkoitetun tuotteen myyntimäärä vähintään viisi prosenttia yrityksen unioniin viemän tarkasteltavana olevan tuotteen määrästä.
(32)
Yhtä markkinatalouskohtelun saanutta yritystä koskeva normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti, koska sen kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää, jotta sitä olisi voitu pitää edustavana johdanto-osan 31 kappaleessa selvitetyllä tavalla. Määritetyn normaaliarvon laskemiseen käytettiin näin ollen yrityksen tuotantokustannuksia, joihin lisättiin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä saavutettu voitto.
(33)
Koska toisen markkinatalouskohtelun saaneen yrityksen kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, sille määritettiin normaaliarvo viejämaan riippumattomien asiakkaiden maksamien hintojen perusteella.
(34)
Niille yrityksille, joille ei alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella.
(35)
Sen vuoksi myös kotimaan myynti riippumattomille asiakkaille vertailumaassa arvioitiin perusasetuksen 2 artiklan arviointiperusteen mukaisesti. Komissio pystyi varmentamaan, että kyseinen myynti oli määrältään riittävää ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, joten sitä voitiin käyttää normaaliarvon määrittämiseen niille yrityksille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua.
2.3 Vientihinta
(36)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisvienti unioniin myytiin suoraan unioniin sijoittautuneille riippumattomille asiakkaille. Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihinta määritettiin tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(37)
Kaikkien muiden Kiinaan sijoittautuneiden tuottajien vientihintoja varten käytettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tuontitilastoja.
2.4 Vertailu
(38)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(39)
Yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia koskevan normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus-, vakuutus-, vero- ja luottokustannusten erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.
(40)
Jotta vertailumaata koskevaa normaaliarvoa noudettuna lähettäjältä -tasolla ja johdanto-osan 37 kappaleessa mainittua vientihintaa voitiin verrata tasapuolisesti, cif-vientihinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle käyttäen tarkastuskäynneillä saatuja tietoja.
2.5 Polkumyyntimarginaali
(41)
Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.
(42)
Vertailu osoitti, että ne vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, jatkoivat polkumyyntiä, joskin hieman alemmalla tasolla.
(43)
Laskettu jäännöstulli osoitti, että polkumyynnin taso oli huomattava, jopa korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.
3. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys
(44)
Sen lisäksi, että analysoitiin, esiintyikö polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys.
(45)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus.
3.1 Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(46)
Sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön tammikuussa 2006, polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi edelleen: vuonna 2007 määrä oli 3 034 metristä tonnia ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 3 649 metristä tonnia, eli lisäystä oli 20 prosenttia. Samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,0 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana eli 12,6 prosentista vuonna 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 13,5 prosenttiin.
(47)
Saman ajanjakson kuluessa Kiinasta tapahtuvan polkumyyntituonnin hinnat pysyivät melko vakaina ja nousivat 12,6 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008, minkä jälkeen ne laskivat jatkuvasti vuonna 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jonka aikana hinnat päätyivät vuoden 2007 tasolle.
3.2 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa
(48)
Kiinan viinihapontuotannon kokonaiskapasiteetin osalta erilaisista julkisista lähteistä saatavilla olevat tiedot (10) viittaavat siihen, että tuotantokapasiteetti ylittää reilusti Kiinan kotimaanmarkkinoiden kysynnän.
(49)
Tutkimuksen aikana paikan päällä kerätyt tiedot huomioon ottaen ja markkinatutkimusten (11) perusteella kokonaistuotantokapasiteetin Kiinassa arvioidaan olevan noin 25 000 metristä tonnia. Kiinan markkinat ovat pienet verrattuna Kiinassa käytettävissä olevaan kapasiteettiin, sillä kulutukseksi arvioidaan 5 000 metristä tonnia.
(50)
Lisäksi on selkeitä viitteitä siitä, että kapasiteetti Kiinassa on vieläkin suurempi kuin 25 000 metristä tonnia. Kahden kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän kokonaiskapasiteetti onkin kasvanut yli 200 prosenttia, kun alkuperäisen tutkimusajanjakson tietoja verrataan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tietoihin. Vastaava käyttämätön kapasiteetti oli noin 20 prosenttia kokonaiskapasiteetista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(51)
Lisäksi johdanto-osan 48 kappaleessa mainittuihin raportteihin sisältyvistä otteista saadut sekä julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat, että vuonna 2007 perustettiin ainakin kaksi uutta viinihappoa tuottavaa yritystä.
(52)
Näillä perusteilla on selvää, että Kiinassa on suhteettoman paljon tuotantokapasiteettia kotimaan kulutukseen nähden, minkä vuoksi kiinalaisilla tuottajilla on selkeästi tarve vahvistaa asemaansa vientimarkkinoilla.
3.3 Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus
(53)
Kiinalaisilta yhteistyössä toimineilta yrityksiltä koottujen tietojen perusteella kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin hinnat vastaavat hintatasoa, jonka yritykset voisivat saada unionin markkinoilla. Kuten edellä mainitaan, Kiinan kotimarkkinoilla on huomattavaa tuotannon ylikapasiteettia, mikä viittaa siihen, että ylimääräisen tuotantokapasiteetin vastaanottamiseen on luonnollisesti suuri tarve löytää vaihtoehtoisia markkinoita.
(54)
Unionin markkinat ovat selkeästi maailman suurimmat, sillä unionin osuus viinihapon kulutuksesta koko maailmassa on noin 40 prosenttia, ja osuus kasvaa edelleen, kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan. Tutkimuksen kuluessa koottujen tietojen perusteella on myös selvää, että kiinalaisyritykset ovat osoittaneet suurta mielenkiintoa asemansa vahvistamiseen maailman suurimmilla markkinoilla ja merkittävän markkinaosuuden säilyttämiseen unionin markkinoilla.
4. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(55)
Edellä kuvattujen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuodaan edelleen merkittäviä määriä viinihappoa polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen on hyvin todennäköistä. Kun otetaan huomioon potentiaalinen käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, mukaan lukien Kiinan markkinoille ilmaantuneet uudet tuottajat, sekä se, että unionin markkinat ovat maailman suurimmat ja hintataso niillä on houkutteleva, voidaan päätellä, että kiinalaiset viejät todennäköisesti lisäävät entisestään polkumyyntihinnoin tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(56)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta tuotti yhdeksän tuottajaa unionissa. Näistä yhdeksästä tuottajasta kuusi toimi tutkimuksessa täydessä yhteistyössä ja toimitti lomakkeet otantaa varten sekä pyysi tulla sisällytetyksi otokseen. Kyseisten kuuden tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta eli tässä tapauksessa yli 73 prosentista samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Niistä yhdeksästä tuottajasta, joita tarkoitetaan johdanto-osan 57 kappaleessa ja joilta saatiin tarkastelupyynnön mukaiset tiedot, käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’ perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisessa merkityksessä.
(57)
Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:
-
makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla niiltä tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella, jotka ilmoittautuivat otantamenettelyn yhteydessä, ja kolmen muun unionin tuottajan osalta tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin perustuvien arvioiden perusteella,
-
mikrotaloudelliset tekijät (keskimääräiset yksikköhinnat, varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella.
(58)
On huomattava, että unionin viinihappomarkkinoilla on suhteellisen pieni määrä tuottajia, joista suurin osa on Italiassa ja Espanjassa sijaitsevia pk-yrityksiä. Lukuun ottamatta yhtä Espanjaan sijoittautunutta tuottajaa, joka tuottaa ainoastaan viinihappoa, kaikki muut tuottajat ovat vertikaalisesti integroituneita, ja niiden päätoimintaa on alkoholin valmistaminen viinisakasta; viinihappoa syntyy kyseisen prosessin sivutuotteena.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Kulutus unionin markkinoilla
(59)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien määrien, Kiinan vientitietokannan ja Eurostatilta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnössä esitettyjen arvioiden perusteella.
(60)
Viinihapon kulutus unionissa kasvoi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia. Tarkemmin sanottuna todettavissa oleva kysyntä pieneni 15 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2009. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutus kuitenkin ylsi 29 964 tonniin, eli kasvua edellisvuodesta oli huomattavat 26 prosenttiyksikköä. Selityksenä kasvulle on viinihapon suuri hintajousto. Kun hinnat ovat alhaiset, kuten ne tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat, viinihappoa voidaan käyttää useammissa sovelluksissa korvaamaan muita kemiallisia raaka-aineita, kuten sitruuna- ja omenahappoa, mikä selittää unionin kokonaiskulutuksen kasvun.
Taulukko 1
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
EU:n kokonaiskulutus (tonnia)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeksi
100
94
85
111
Lähde: Kyselyvastaukset, Kiinan vientitietokanta ja Eurostat.
2. Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
2.1 Määrä ja markkinaosuus
(61)
Kiinasta unioniin tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 45 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana määrä nousi 8 495 tonniin, joka vastaa 28,4 prosentin markkinaosuutta.
(62)
Kiinalaisilta viejiltä tulleen polkumyyntitoimenpiteiden alaisen viinihapon tuontimäärä unioniin kasvoi 20 prosenttia ja oli 3 649 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 12,2 prosentin markkinaosuutta; osuus oli toisin sanoen kasvanut tarkastelujakson alun 11,3 prosentista. Muun tuonnin määrä oli 4 846 tonnia, ja se tuli kiinalaiselta viejältä, johon sovellettiin 0 prosentin tullia ja joka kasvatti osuuttaan Kiinasta unioniin tulevasta kokonaistuonnista tarkastelujakson aikana (lisäystä oli 9 prosenttiyksikköä).
Taulukko 2
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin määrä (tonnia)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeksi = 100
100
100
97
120
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin markkinaosuus
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeksi = 100
100
106
113
107
2.2 Hinnat ja hinnan alittavuus
(63)
Seuraavasta taulukosta on nähtävissä, miten Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräiset cif-hinnat EU:n rajalla ja unionin tuotannonalan asianomaiset keskimääräiset myyntihinnat kehittyivät.
Taulukko 3
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin hinta (EUR/tonni)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeksi = 100
100
112
107
99
Lähde: Kyselyvastaukset, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.
(64)
Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräinen cif-tason yksikkömyyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1 819 euroa/metrinen tonni eli se nousi tarkastelujakson aikana 20 prosenttia.
(65)
Viinihapon myyntihintaa unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltiin vertaamalla unionin tuotannonalan tuottaman ja myymän viinihapon hintoja ja Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin hintoja. Unionin tuotannonalan huomioon otettavat myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. Näitä hintoja verrattiin edellä mainittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin myyntihintoihin, joista oli vähennetty alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif-hinta EU:n rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut. Unionin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 2 496 euroa/metrinen tonni.
(66)
Tuotelajeittain tehty vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen toimenpiteiden alainen tuonti Kiinasta myytiin unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat huomattavasti eli 32,6 prosentilla.
3. Tuonti muista kolmansista maista
(67)
Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa.
Taulukko 4
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)
590
135
156
845
Indeksi = 100
100
23
26
143
Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeksi = 100
100
24
31
129
Tuontihinta (euroa/tonni)
2 503
2 874
2 300
2 413
Lähde: Eurostat, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.
(68)
Muista kolmansista maista peräisin olevan viinihapon tuonnin määrä EU:hun kasvoi tarkastelujaksolla 43 prosenttia ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 845 tonnia. Kyseisen tuonnin hinnat olivat suhteellisen korkeat ja ylittivät merkittävästi Kiinan vastaavat hinnat, ja ne olivat vain hieman unionin tuotannonalan keskimääräistä hintatasoa alemmat. Muista kolmansista maista tullutta tuontia voidaan kuitenkin pitää vähäpätöisenä, sillä sen markkinaosuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vain 2,8 prosenttia, vaikka se prosenttiyksikköinä tarkasteltuna kasvoi voimakkaasti tarkastelujakson lopulla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(69)
Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti on tarkasteltu kaikkia asiaankuuluvia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla oli vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana.
4.1 Alustavat huomautukset
(70)
Koska unionin tuotannonalan osalta käytettiin otantaa, vahinkoanalyysiä varten vahvistettiin vahinkoindikaattorit kahdella tasolla, kuten johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan.
4.2 Makrotaloudelliset tekijät
a) Tuotanto
(71)
Unionin tuotanto kasvoi 5 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin sanottuna se kasvoi vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 19 prosenttiyksikköä eli noin 30,5 tuhanteen metriseen tonniin laskettuaan sitä ennen jyrkästi, 14 prosentilla, vuodesta 2007 vuoteen 2009. Tuotannon kasvu teki unionin tuotannonalalle mahdolliseksi pitää tuotantokustannusten nousu kurissa, ja se vaikutti myönteisesti unionin tuotannonalan yleiseen kannattavuuteen.
Taulukko 5
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeksi = 100
100
95
86
105
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
b) Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(72)
Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti pieneni 2 prosenttia tarkastelujaksolla.
(73)
Kapasiteetin käyttöaste oli 63 prosenttia vuonna 2007, vuonna 2009 se putosi 56 prosenttiin ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se ylsi 68 prosenttiin. Vuoden 2009 alempi käyttöaste oli seurausta talouskriisin kielteisistä vaikutuksista. Kapasiteetin käyttöaste yhteensä nousi tarkastelujaksolla 8 prosenttia, mikä osaltaan pienensi edelleen kiinteitä kuluja.
Taulukko 6
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (tonnia)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeksi = 100
100
100
98
98
Kapasiteetin käyttöaste
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeksi = 100
100
95
88
108
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
c) Myyntimäärä
(74)
Unionin tuottajien myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi hiukan eli yhden prosentin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ensin myynti väheni 11 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja 9 prosenttia lisää vuonna 2009, ja tarkastelujakson lopussa määrä oli lähes sama kuin tarkastelujakson alussa, mikä osoittaa vaihtelun olleen suurta pääasiassa vuosien 2008 ja 2009 talouskriisin vuoksi.
Taulukko 7
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (tonnia)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeksi = 100
100
89
82
101
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
d) Markkinaosuus
(75)
Unionin tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 7,3 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 2007 tasolta 76,1 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 68,8 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys tarkoittaa sitä, että kulutuksen lisääntymisestä huolimatta unionin tuotannonalan myynti ei kohentunut vastaavasti tarkastelujaksolla vaan pysyi kutakuinkin muuttumattomana.
Taulukko 8
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuottajien markkinaosuus
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeksi = 100
100
94
95
90
Lähde: Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö ja Eurostat.
e) Kasvu
(76)
Unionin kulutus kasvoi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla pysyi muuttumattomana, ja sen markkinaosuus pieneni 10 prosenttia. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät hyötyneet markkinoiden kasvusta lainkaan.
f) Työllisyys
(77)
Unionin tuotannonalan työllisyystaso laski 28 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työntekijöiden määrä pieneni merkittävästi: työntekijöitä oli 320 vuosina 2007 ja 2008, 280 vuonna 2009 ja 230 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Määrän lasku vuonna 2009 johtui rakenteellisista muutoksista, joita monet unionin tuottajat tekivät.
Taulukko 9
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys (henkilöä)
320
320
280
230
Indeksi = 100
100
100
88
72
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
g) Tuottavuus
(78)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus, ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, kasvoi tarkastelujaksolla 47 prosenttia. Vaikka tuotanto kasvoi 5 prosenttia, työllisyystaso laski 28 prosenttia, mikä on osoitus unionin tuottajien tehokkuuden lisääntymisestä. Tämä oli erityisen ilmeistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotanto kasvoi vaikka työllisyystaso jatkoi laskua ja tuottavuus oli 48 prosenttiyksikköä korkeampi kuin vuonna 2009.
Taulukko 10
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
90
85
89
132
Indeksi = 100
100
94
99
147
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
4.3 Otokseen valittuihin unionin tuottajiin liittyvät tiedot
h) Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät
(79)
Otokseen valittujen tuottajien vuotuiset keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla nousivat 8 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2009 mutta laskivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla; tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuotuinen keskimääräinen myyntihinta oli 2 496 euroa/tonni, kun se vuonna 2007 oli 2 667 euroa/tonni. Kalsiumtartraatin, jota valmistetaan viinisakasta ja jonka osuus viinihapon kokonaistuotantokustannuksista on 66 prosenttia, saatavuus vaihtelee viinirypälesadon laadun mukaan. Sen vuoksi suotuisat tai kehnot sääolosuhteet vaikuttavat kalsiumtartraatin kokonaistarjontaan, mikä puolestaan vaikuttaa vuotuisiin keskimääräisiin myyntihintoihin. Olisi huomattava, että vuodet 2007 ja 2008 eivät olleet viinirypälesadon kannalta suotuisia, mikä johti raaka-ainekustannusten ja myyntihintojen nousuun tuotantokauden jälkeen (koska on kyse kausituotteesta, vaikutukset realisoituvat vasta useita kuukausia sadonkorjuukauden jälkeen). Vuosi 2009 sen sijaan oli hyvä viininkorjuuvuosi, mistä syystä vuotuinen keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 14 prosenttia alempi kuin edellisvuonna.
Taulukko 11
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/tonni)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeksi = 100
100
110
108
94
Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.
i) Polkumyyntimarginaalin suuruus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä
(80)
Tässä tutkimuksessa todettu polkumyynnin taso huomioon ottaen unionin tuotannonalan ei voitu katsoa toipuneen täysin aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä mahdollisesti tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa niiden kahden yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, polkumyyntimarginaaleiksi todettiin 4,7 prosenttia ja 10,1 prosenttia. Kaikkia muita yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali on 34,9 prosenttia. Lisäksi pantiin vireille yhteen toimenpiteiden ulkopuoliseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, Hangzhou Biokingiin, rajoittuva polkumyynnin vastainen menettely, kuten johdanto-osan 7 kappaleessa todetaan, eikä voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan todetaan harjoittavan polkumyyntiä. Myös polkumyynnin jatkumisen todettiin olevan todennäköistä, kuten johdanto-osan 48-54 kappaleessa todetaan, pääasiassa sillä perusteella, että Kiinassa on paljon ylimääräistä tuotantokapasiteettia ja Kiinan kotimarkkinat ovat melko pienet. Mitä tulee toipumiseen Kiinasta aikaisemmin tulleesta polkumyyntituonnista, on tärkeää muistaa, että tammikuussa 2006 tapahtuneen lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen toimenpiteiden alainen tuonti Kiinasta lisääntyi edelleen, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa mainitaan. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voitu katsoa varsinaisesti toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.
j) Varastot
(81)
Varastojen määrä pysyi tarkastelujakson ajan vakaana, sillä ne kasvoivat vaatimattomasti 2 prosenttia. Tarkkaan ottaen kasvu oli nopeaa vuonna 2008 (65 prosenttia) johdanto-osan 74 kappaleessa kuvatun myynnin kehittymisen välittömänä seurauksena. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä varastojen määrä pieneni, kun myynti etuyhteydettömille osapuolille lisääntyi samalla ajanjaksolla.
Taulukko 12
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
863
1 428
933
879
Indeksi = 100
100
165
108
102
Lähde: Kyselyvastaukset.
k) Palkat
(82)
Keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat 19 prosenttia tarkastelujakson aikana huolimatta otokseen valittujen tuottajien pyrkimyksistä pienentää työvoimakustannuksia erityisesti kouluttamattomien työntekijöiden osalta, mikä näkyy edellä olevassa johdanto-osan 77 kappaleessa mainittuna kokonaistyövoiman vähenemisenä.
Taulukko 13
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskipalkka (euroa)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeksi = 100
100
111
110
119
Lähde: Kyselyvastaukset.
l) Kannattavuus ja investointien tuotto
(83)
Otokseen valittujen tuottajien unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) nousi yli 6 prosenttiyksikköä. Tarkemmin sanottuna otokseen valittujen tuottajien kannattavuustilanne huononi 3,7 prosenttiyksikköä vuosien 2007 ja 2008 välillä pudoten 7,7 prosenttiin eli tasolle, jonka katsottiin olevan alle voittotavoitteen, ja vuonna 2009 sekä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuus nousi 17,6 prosenttiin.
(84)
Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatteli suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se huononi vuosien 2007 ja 2008 välillä 36,4 prosentista 21,9 prosenttiin. Vuonna 2009 se nousi 44,4 prosenttiin ja parantui taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 142,9 prosenttiin. Kokonaisuutena investointien tuotto pysyi hyvin positiivisena koko tarkastelujakson.
Taulukko 14
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeksi = 100
100
67
109
153
Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Indeksi = 100
100
60
122
393
Lähde: Kyselyvastaukset.
m) Kassavirta ja pääoman saanti
(85)
Liiketoiminnan nettokassavirta oli 4,6 miljoonaa euroa positiivinen vuonna 2007. Se putosi 1,8 miljoonaan euroon vuonna 2008, minkä jälkeen se koheni huomattavasti tarkastelujakson loppuun asti ja nousi 6,8 miljoonan euron tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kokonaisuutena kassavirta pysyi positiivisena tarkastelujakson ajan.
(86)
Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että suurin osa otokseen valituista tuottajista on integroituneita yrityksiä, kuten johdanto-osan 58 kappaleessa todetaan.
Taulukko 15
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (euroa)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeksi = 100
100
39
100
145
Lähde: Kyselyvastaukset.
n) Investoinnit
(87)
Otokseen valittujen tuottajien vuosi-investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät 23 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkemmin sanottuna investoinnit kasvoivat 5 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja vielä 32 prosenttiyksikköä lisää vuonna 2009. Investointien jyrkkä väheneminen vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (- 60 prosenttiyksikköä) selittyy osittain sillä, että tutkitut yritykset olivat jo tarkastelujakson aikana tehneet tarvittavat suunnitellut investointinsa.
Taulukko 16
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (euroa)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeksi = 100
100
105
137
77
Lähde: Kyselyvastaukset.
5. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät
(88)
Makrotaloudellisten tietojen analyysistä käy ilmi, että unionin tuotannonalan tuotanto ja myynti laskivat tarkastelujaksolla. Vaikka havaittu lasku ei ollut sinänsä merkittävä, on syytä huomata, että samalla kysyntä kasvoi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, minkä vuoksi unionin tuottajien markkinaosuus laski 7,3 prosenttiyksikköä eli 68,8 prosenttiin.
(89)
Samaan aikaan merkitykselliset mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne parani. Kannattavuus ja investointien tuotto samoin kuin kassavirta pysyivät positiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(90)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle ei ole aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Vaikka merkittävää vahinkoa ei tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisesti aiheutunut, olisi otettava huomioon muut tärkeät vahinkoa osoittavat tekijät, joiden kehitys tarkastelujaksolla oli kielteinen, erityisesti myyntihinnat sekä markkinaosuuden ja työpaikkojen menetys. Näin ollen unionin tuotannonalan tilanteen katsotaan olevan edelleen haavoittuva ja tietyissä suhteissa kaukana siitä tasosta, jonka sen olisi voinut odottaa saavuttavan, jos unionin tuotannonala olisi kokonaan toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan
(91)
Kuten edellä johdanto-osan 48-52 kappaleessa todetaan, vientiä harjoittavilla tuottajilla Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia ja selvästi mahdollisuuksia kasvattaa vientimääriään unionin markkinoille merkittävästi, myös suuntaamalla uudelleen vientiä muilta markkinoilta.
(92)
Niiden kiinalaisten viejien, joihin tällä hetkellä kohdistuu toimenpiteitä, unioniin viemästä viinihaposta veloittamat cif-hinnat olivat huomattavasti alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja tuotelajikohtaisesti vertailtuna hinnan alittavuus oli 32,6 prosenttia.
(93)
Viinihapon vientiä Kiinasta muihin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen koskeva analyysi (12) osoittaa, että kyseisen viennin määrä väheni huomattavasti: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrä oli 10 862 metristä tonnia ja vuoden 2011 heinäkuun lopussa 8 118 metristä tonnia (- 25 prosenttia). Kiinan muille markkinoille viemä määrä pieneni 2 744 tonnilla, minkä vuoksi se pystyi kasvattamaan vientimääräänsä unionin markkinoille.
(94)
Kun otetaan huomioon viinihapon tuotannon olemassa oleva varakapasiteetti Kiinassa sekä edellä mainittu unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinassa toimivat viejät hyvin todennäköisesti yrittäisivät lisätä osuuttaan unionin markkinoista ja aiheuttaisivat siten merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Jos Kiinasta peräisin olevalle viinihapon tuonnille ei olisi polkumyyntitulleja, Kiinasta polkumyynnillä tuotavan määrän mahdollinen kasvu aiheuttaisi entistä voimakkaampia hintapaineita unionin tuotannonalalle ja aiheuttaisi merkittävää vahinkoa.
(95)
Kuten johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan, sääolosuhteisiin ja satoon liittyvät tekijät vaikuttavat osaltaan unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. On muistettava, että viinihappoa, jota myös viinintuottajat käyttävät, saadaan joko viininvalmistuksen sivutuotteena tai, kuten kiinalaisten viejien tapauksessa, kemiallisella synteesillä petrokemiallisista yhdisteistä tai hiiliyhdisteistä kuten bentseenistä.
(96)
Näin ollen olisi huomattava myös, että synteettisten tuotantomenetelmien vuoksi kiinalaisilla tuottajilla ei ole merkittäviä tuotantomääriä rajoittavia tekijöitä päinvastoin kuin unionin tuotannonalaan kuuluvilla tuottajilla, jotka käyttävät luonnon raaka-aineita eli viinisakkaa.
(97)
Koska unionin tuotannonalan kannattavuus riippuu osittain sääolosuhteista, on ilmeistä, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson hyvää kannattavuutta ei voida pitää pysyvänä. On syytä huomata, että tarkastelujaksollakaan unionin tuotannonala ei aina päässyt tavoitevoittoonsa, joka on 8 prosenttia. Lisäksi jo tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa seuranneiden kuuden kuukauden aikana unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni huomattavasti, noin 3 prosenttiin, eli tuotannonala oli jälleen alttiina vahingolle.
2. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(98)
Edellä kuvatuilla perusteilla päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen hyvin todennäköisesti johtaisi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan viennin lisääntymiseen, mikä aiheuttaisi unionin tuotannonalalle hintojen alentamispainetta ja huonontaisi unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. Sen vuoksi päätellään, että Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(99)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten Kiinalle asetettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
(100)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa; sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(101)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan ja muiden unionin tuottajien etu
(102)
Unionin tuotannonala on osoittautunut yleisesti ottaen elinkelpoiseksi. Tämän vahvisti tarkastelujakson ajalta todettu tuotannonalan taloudellisen tilanteen myönteinen kehitys, joka johtui osittain alalla toteutetuista uudelleenorganisoinneista ja voimassa olevista toimenpiteistä. Erityisesti unionin tuotannonalan kustannusrakenne ja voittotilanne paranivat ja tuotantomäärät kasvoivat tarkastelujaksolla.
(103)
Voidaan kohtuudella olettaa, että unionin tuotannonala hyötyy jatkossakin voimassa pidettävistä toimenpiteistä. Jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavia toimenpiteitä ei pidetä voimassa, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin huomattava määrä todennäköisesti aiheuttaa unionin tuotannonalalle jälleen merkittävää vahinkoa ja heikentää vakavalla tavalla sen rahoitustilannetta. Onkin erittäin todennäköistä, että vahingollisen polkumyynnin määrät olisivat merkittäviä, ja sitä unionin tuotannonala ei kestäisi. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyisi edelleen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisestä.
(104)
Sen vuoksi päätellään, että Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Tuojien etu
(105)
On syytä muistaa, että edellisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi huomattavaa vaikutusta tuojiin. Yksikään kauppias tai tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Koska ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat merkittävästi vaikuttaneet tuojiin, päätellään, että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuta unionin tuojiin merkittävästi.
4. Käyttäjien etu
(106)
Viinihappoa käytetään pääasiassa viinintuotannossa ja elintarviketeollisuudessa juomien ja elintarvikkeiden lisäaineena sekä rakennusteollisuudessa kipsinvalmistuksessa palamista hidastavana aineena.
(107)
Kaikkiin tiedossa oleviin käyttäjiin on otettu yhteyttä tässä tutkimuksessa.
(108)
Rakennusteollisuuden käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä. Jos viinihappoa käytetään kipsituotteiden valmistukseen, sen osuus kustannuksista on alle 2 prosenttia, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. Näin ollen pääteltiin, että toimenpiteiden jatkamisella olisi häviävän pieni vaikutus rakennusteollisuuden kustannuksiin ja kilpailuasemaan.
(109)
Kaksi suurta tuojaa/käyttäjää elintarvikesektorilta toimi menettelyssä täydessä yhteistyössä. Kumpikin yritys sekä niiden tuotantolinjat, jotka käyttävät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhtenä raaka-aineista, pystyttiin määrittämään kannattaviksi. Lisäksi tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttämällä valmistettujen tuotteiden myynti edusti vain pientä osuutta yritysten koko liikevaihdosta. Näin ollen voidaan päätellä, että toimenpiteiden jatkamisella ei olisi kohtuutonta vaikutusta käyttäjiin elintarviketeollisuudessa. Kyseisille käyttäjille oli myös melko tärkeää, että tarkasteltavana olevaa tuotetta voitiin hankkia monista eri lähteistä.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(110)
Edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.
H. POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(111)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin nykyisin sovellettavat toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.
(112)
Yksi rakennussektoria edustava käyttäjä väitti, että voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen aiheuttaisi pulan tarkasteltavana olevasta tuotteesta, lisäisi mahdollisesti alan tuotantokustannuksia ja nostaisi siten sen lopputuotteiden hintoja. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty näyttöä. Koska väitteille ei esitetty perusteluja eivätkä rakennussektorin käyttäjät toimineet yhteistyössä, väitteitä ei voitu osoittaa todeksi.
(113)
Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kaksi elintarvikesektorin käyttäjää väittivät, että toimenpiteiden jatkamisen vaikutusta elintarviketeollisuuteen ei ollut otettu riittävästi huomioon, ja toinen niistä pyysi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettävää kuulemista.
(114)
Kuulemisessa kyseinen käyttäjä ei esittänyt vastaväitteitä päätelmälle, jonka mukaan toimenpiteiden jatkamisella ei kaiken kaikkiaan olisi kielteistä vaikutusta koko yrityksen kannattavuuteen, mutta käyttäjän väittämän mukaan vaikutus tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävän tuotantolinjan, jonka osuus kokonaisliikevaihdosta on hyvin pieni, kannattavuuteen olisi merkittävä. Lisäksi se väitti, että viinihapon kotimarkkinahinnat olivat nousseet huomattavasti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen ja että kyseinen hintataso heikentäisi jälleen merkittävästi niiden tuotteiden kannattavuutta. Käyttäjä ei kuitenkaan kieltänyt, että hinnannousu johtui puutteellisista raaka-ainevarannoista unionin markkinoilla; raaka-aineen määrä vaihtelee säännönmukaisesti viinirypälesadon mukaan, joten raaka-ainepulaa ei voida pitää jatkuvana eikä voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä johtuvana.
(115)
Toinen yhteistyössä toiminut käyttäjä esitti tutkimusryhmän kuulemisessa vastaavanalaisia perusteluja toimenpiteiden jatkamista vastaan. Näin ollen myös kyseiset väitteet hylättiin (ks. edellinen johdanto-osan kappale).
(116)
Yksi yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalaa ei voitu pitää edelleen haavoittuvana, että olennainen syy unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyi tiiviisti sääoloihin ja että siitä syystä se vastusti toimenpiteiden jatkamista. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty näyttöä, minkä vuoksi niitä ei voitu hyväksyä. Väitteet eivät myöskään antaneet aihetta muuttaa unionin tuotannonalan tilannetta koskevia päätelmiä.
(117)
Unionin tuotannonala perusteli tarkastelujakson aikaisia kannattavuuslukujaan sillä, että ainoan ranskalaisen tuottajan toiminnan lopettaminen vuoden 2008 puolivälissä vähensi lyhyellä aikavälillä kotimarkkinoilla saatavilla olevan tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, mikä nosti väliaikaisesti myyntihintoja, mikä puolestaan paransi unionin tuotannonalan kannattavuutta. Unionin tuotannonala väitti, että kyseisten olosuhteiden vuoksi muutoksia ei missään tapauksessa voitu pitää pysyvinä. Näin ollen unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät pysyvät muuttumattomina.
(118)
Kun oli tarkasteltu kaikki ne huomautukset, joita asianomaiset osapuolet esittivät sen jälkeen, kun niille oli ilmoitettu tutkimuksen päätelmistä, pääteltiin, että yksikään huomautus ei antanut aihetta muuttaa tutkimuksen kuluessa tehtyjä päätelmiä.
(119)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava viidellä vuodella,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa nykyisin CN-koodiin ex 2918 12 00 (Taric-koodi 2918120090) kuuluvaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa viinihappoa, lukuun ottamatta D-(-)-viinihappoa, jonka negatiivinen tasopolaroidun valon kierto on vähintään 12,0 astetta mitattuna vesiliuoksessa eurooppalaisen farmakopean menetelmän mukaan.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli
Taric-lisäkoodi
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Kiinan kansantasavalta
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kiinan kansantasavalta
4,7 %
A689
Kaikki muut yritykset (paitsi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Kiinan kansantasavalta - Taric-lisäkoodi A687)
34,9 %
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä huhtikuuta 2012.