KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 20. september 2011
om Forbundsrepublikken Tysklands Statsstøtte SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) til HSH Nordbank AG
(meddelt under nummer K(2011) 6483)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/477/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Den 30. april 2009 anmeldte Tyskland statslige foranstaltninger til fordel for HSH Nordbank AG (i det følgende »HSH AG«) til Kommissionen i form af en garanti, der omfatter en second loss-tranche på 10 mia. EUR (i det følgende »risikoafdækningen«) og en kapitaltilførsel på 3 mia. EUR (i det følgende »rekapitaliseringen«). Disse foranstaltninger var indirekte ydet af HSH's offentlige ejere, dvs. Freie und Hansestadt Hamburg og delstaten Schleswig-Holstein (i det følgende hver for sig henholdsvis »Hamburg« og »Schleswig-Holstein« eller sammen »de offentlige ejere«).
(2)
Ved beslutning af 29. maj 2009 i sag N 264/09 (2) (i det følgende »redningsbeslutningen«) godkendte Kommissionen rekapitaliseringen og risikoafdækningen i en periode på seks måneder som redningsforanstaltninger til HSH AG, der er forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (3). I beslutningen anmodede Kommissionen Tyskland om at fremlægge en omstruktureringsplan inden for tre måneder.
(3)
Den 1. september 2009 fremlagde Tyskland en omstruktureringsplan for Kommissionen.
(4)
Den 22. oktober 2009 indledte Kommissionen proceduren efter artikel 108, stk. 2, i TEUF med hensyn til risikoafdækningen og værdiansættelsen af HSH AG i forbindelse med rekapitaliseringen (i det følgende »beslutningen om at indlede proceduren«) (4).
(5)
Den 21. november 2009 blev beslutningen om at indlede proceduren offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (5), og de interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger senest to uger efter offentliggørelsen.
(6)
Den 30. november og 11. december 2009 modtog Kommissionen bemærkninger fra Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein og Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG (i det følgende hver for sig henholdsvis »SGVSH« og »SVB« eller sammen »sparekasseforeningerne«).
(7)
Den 3. december 2009 anmodede de investorer, der blev rådgivet af J. C. Flowers & Co. LLC (i det følgende »Flowers«), om en forlængelse af fristen for indgivelse af bemærkninger; Kommission imødekom denne anmodning den 7. december 2009. Den 17. december 2009 modtog Kommissionen bemærkningerne fra Flowers.
(8)
Den 1. december 2009 anmodede Tyskland om en forlængelse af fristen for indgivelse af bemærkninger; Kommissionen imødekom denne anmodning den 7. december 2009. Den 7. december 2009 anmodede HSH AG ligeledes om en forlængelse af fristen for indgivelse af bemærkninger; Kommissionen imødekom denne anmodning den 17. december 2009. Den 17. december 2009 fremsendte Tyskland fælles bemærkninger fra delstaterne og HSH AG til beslutningen om at indlede proceduren.
(9)
Den 2. december 2009 fandt der et møde sted, hvori Flowers, sparekasseforeningerne, Tyskland og Kommissionen deltog.
(10)
Den 21. december 2009 fremsendte Kommissionen de ikke-fortrolige versioner af bemærkningerne fra de interesserede parter til Tyskland og opfordrede de tyske myndigheder til at fremsende deres kommentarer hertil inden for en måned.
(11)
Den 18. januar 2010 fremsendte Tyskland de offentlige ejeres kommentarer til bemærkningerne fra Flowers og sparekasseforeningerne.
(12)
Hvad angår risikoafdækningen og navnlig værdiansættelsen af porteføljen af aktiver, hvis risiko er dækket af risikoafdækningen (i det følgende »afdækket portefølje«), fandt der i perioden fra september 2009 til februar 2010 flere møder, telekonferencer og øvrige former for informationsudveksling sted mellem Tyskland og Kommissionen. Tyskland fremsendte yderligere oplysninger bl.a. den 6., 20., 21., 22., 23. og 29. oktober, den 11., 12., 16. og 27. november og den 17. december 2009 samt den 26. og 27. januar og den 19. februar 2010.
(13)
Omstruktureringsplanen, risikoafdækningen og rekapitaliseringen samt værdiansættelsen af den afdækkede portefølje blev af Tyskland og Kommissionens tjenestegrene behandlet i perioden fra oktober 2009 til juni 2011 i forbindelse med en række møder, telekonferencer og andre former for informationsudveksling, navnlig - men ikke udelukkende - den 5., 21. og 27. oktober, den 4., 12., 13., 18., 27. og 30. november og den 7., 9., 14. og 15. december 2009, den 14. og 19. januar, den 21. april, den 5., 12., 20., 26., 28. og 31. maj, den 15. juni, den 13., 16., 22. og 23. juli, den 30. september, den 22. november og den 9. og 22. december 2010 samt den 23. og 28. februar, den 18. marts, den 1. og 8. april, den 25. maj og den 7., 16. og 29. juni 2011. Den endelige version af omstruktureringsplanen blev fremlagt den 11. juli 2011.
(14)
Den 5. september 2011 fremsendte Tyskland den tilsagnspakke, der er indeholdt i bilag I til denne afgørelse.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGERNE
(15)
HSH-koncernen (i det følgende »HSH«) er den femte største tyske delstatsbank (Landesbank) med base i Hamburg og Kiel. Der er tale om et aktieselskab, der blev oprettet den 2. juni 2003 i forbindelse med fusionen mellem Hamburgische Landesbank og Landesbank Schleswig-Holstein. I oktober 2006 købte Flowers (6) af WestLB 24,1 % af kapitalandelene i HSH (26,6 % af stemmerettighederne) i forventning om en børsintroduktion af HSH i 2008.
(16)
Den 31. december 2008 havde HSH en balance på 208 mia. EUR og risikovægtede aktiver på 112 mia. EUR.
(17)
Efter gennemførelsen af de foranstaltninger, som Kommissionen havde godkendt i redningsbeslutningen af 29. maj 2009, havde HSH følgende ejerstruktur: Hamburg 10,89 %, Schleswig-Holstein 10,42 %, HSH Finanzfonds AöR, en offentligretlig institution, der er oprettet i fællesskab og kontrolleres ligeligt af Hamburg og Schleswig-Holstein, 64,18 %, SGVSH 4,73 %, SVB 0,58 % og Flowers 9,19 % (7).
(18)
HSH er en forretningsbank med Nordtyskland som kerneregion. Dens vigtigste aktiviteter er Merchant Banking og Private Banking. Aktiviteterne inden for Merchant Banking er koncentreret om områderne shipping, erhvervskunder, transport, fast ejendom og vedvarende energikilder. HSH er verdens største udbyder af skibsfinansiering og har en stor markedsandel på markedet for finansielle tjenesteydelser inden for lufttransport (en del af forretningsområdet transport). I december 2008 var HSH repræsenteret i 21 store finanscentre i Europa, Asien og Amerika.
(19)
HSH er et af de offentlige tyske kreditinstitutter, der frem til den 18. juli 2005 var omfattet af de ubegrænsede statslige garantiordninger »Anstaltslast« og »Gewährträgerhaftung« (8).
(20)
I begyndelsen af 1990'erne blev der foretaget aktiv- og kapitaloverførsler på 523 mio. EUR, som gav HSH's forgængere, Hamburgische Landesbank og Landesbank Schleswig-Holstein, en fordel. Den 20. oktober 2004 besluttede Kommissionen, at disse overførsler udgjorde statsstøtte, der var uforenelig med det indre marked, og som skulle tilbagesøges (9). HSH skulle tilbagebetale i alt 756 mio. EUR inklusive renter til sine offentlige ejere. HSH foretog denne tilbagebetaling i to rater den 31. december 2004 og den 3. januar 2005.
(21)
For at kompensere for kapitalafgangen forhøjede aktionærerne den 20. juli 2005 HSH's kapital med 556 mio. EUR (10). Denne kapitalforhøjelse blev foretaget ved hjælp af egne midler i forbindelse med såkaldte delvise betalinger. Ejerstrukturen blev kun ændret ubetydeligt som følge af denne mekanisme. Den 6. september 2005 besluttede Kommissionen, at kapitalforhøjelsen var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og dermed ikke udgjorde statsstøtte (11).
(22)
I midten af juli 2008 besluttede HSH's aktionærer at forhøje HSH's kapitalgrundlag for at finansiere dens vækst. Disse finansielle foranstaltninger androg knap 2 mia. EUR; ca. 1,26 mia. EUR heraf var ny kapital.
(23)
Den første del af disse finansielle foranstaltninger bestod i, at alle passive kapitalinteresser på i alt 685 mio. EUR (12) og præferenceaktier på 57 mio. EUR, som de offentlige ejere besad, blev konverteret til ordinære aktier. På konverteringstidspunktet tegnede Flowers en kontant kapitalforhøjelse for at undgå en udvanding af aktieposten (13). På grundlag heraf modtog HSH yderligere ca. 300 mio. EUR.
(24)
Som anden del af de finansielle foranstaltninger vedtog ejerne en ny passiv kapitalinteresse i form af et konvertibelt værdipapir på i alt 962 mio. EUR. De offentlige og private aktionærer deltog i den passive kapitalinteresse i forhold til deres kapitalandele (offentlige aktionærer 660 mio. EUR, private aktionærer 240 mio. EUR). Andre 62 mio. EUR blev overtaget af de private aktionærer. Pr. 31. december 2010 blev denne passive kapitalinteresse konverteret til ordinære aktier.
(25)
Tyskland informerede Kommissionen om de i betragtning 22-24 beskrevne finansielle foranstaltninger. Efter Kommissionens opfattelse var de offentlige aktionærers investeringer i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip, da en privat investor deltog i transaktionen i vidt omfang og på samme vilkår som de offentlige aktionærer; den 1. august 2008 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet ikke at forfølge dette spørgsmål.
(26)
I perioden 1999-2009 havde HSH akkumulerede underskud på 1,85 mia. EUR og betalte akkumulerede udbytter på 354 mio. EUR til sine offentlige ejere. I samme periode tilførte de offentlige ejere HSH ny kapital på [4-5] (14) mia. EUR og garanterede forpligtelser på op til 166 mia. EUR.
Tabel 1
Finansielle nøgletal for HSH for de offentlige ejere i perioden 1999-2009 (15)
Regnskabsår
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Overskud og underskud (i mio. EUR) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Akkumuleret overskud og underskud (i mio. EUR)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Udbyttebetalinger til offentlige ejere (i mio. EUR)
36
44
72
96
105
0
0
Akkumulerede udbyttebetalinger til offentlige ejere (i mio. EUR)
36
80
153
248
354
354
354
Tilførsel af ny kapital fra ejere (i mio. EUR) efter de lokale GAAP
[300-600]
0
0
[700 - 1 400]
3 000
Akkumuleret kapitaltilførsel fra offentlige ejere (i mio. EUR)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000 - 2 000]
[4 000 - 5 000]
Risikoafdækning - garanti (i mia. EUR)
10
Garanterede forpligtelser (i mia. EUR), heraf
162
166
152
144
161
88
78
75
73
Gewährträgerhaftung (i mia. EUR)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
SoFFin-garantier (i mia. EUR)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Tidligere blev HSH af alle tre store kreditvurderingsbureauer (17) altid vurderet i AA-området. Den langsigtede kreditvurdering afspejlede de ubegrænsede statsgarantier, som HSH's offentlige ejere havde ydet. Den antagelse, at de offentlige ejere vil yde yderligere støtte, spiller fortsat en væsentlig rolle ved kreditvurderingen af HSH, idet Fitch foretog en opgradering (18) med 7 trin. Moody's foretog på grundlag af støttefaktorer en opgradering med i alt 7 trin, hvoraf et kan tilskrives støtten ydet af de offentlige ejere (regional støtte).
(28)
Stand alone-ratingen (hos Moody's »Bank Financial Strength Rating« eller »BFSR«) (19) C afspejlede kreditvurderingsbureauernes opfattelse, at HSH har en rimelig finansiel styrke med en begrænset, men god forretningsmodel. Efter Moody's BFSR-metode viser banker, der er vurderet til C, enten acceptable finansielle grundforhold i et forudsigeligt og stabilt klima eller gode finansielle grundforhold i et mindre forudsigeligt og stabilt klima.
(29)
I juli 2004 begyndte Fitch at vurdere HSH's ikke-garanterede obligationer på A-området, men fastholdt HSH's stand alone-rating på C. Moody's og S&P fulgte efter i juli 2005 med deres kreditvurderinger for ikke-garanterede obligationer. Indtil begyndelsen af krisen i 2008 havde HSH's kreditvurderinger været stabile.
(30)
Siden oktober 2008 har der kunnet iagttages to tendenser i forbindelse med HSH's kreditvurderinger. Den første tendens begyndte i oktober 2008, hvor Fitch og Moody's gradvis nedgraderede HSH's stand alone-rating til det lavere D- og det højere E-område (E er Moody's lavest mulige BFSR-rating) (20). Som grunde til nedgraderingen nævnte bureauerne a) den betydelige risiko i forbindelse med HSH's cykliske aktivgrundlag og navnlig aktiverne inden for shipping, b) HSH's begrænsede adgang til kapital, selv om HSH udøvede en meget kapitalintensiv udlånsvirksomhed og c) HSH's svage og lave rentabilitet i forhold til tiden før krisen, som kan tilskrives lavere afkast af aktiverne, forholdsvis større henlæggelser til risici i forbindelse med finansieringer baseret på aktiver (»asset based finance«) og betydeligt højere finansieringsomkostninger end før krisen. Endvidere gav bureauerne udtryk for grundlæggende betænkeligheder med hensyn til HSH's virksomhedsprofil. Da HSH ikke har nogen væsentlig adgang til privatkunder, vil banken fortsat være afhængig af penge- og kapitalmarkederne, hvor den imidlertid vil have vanskeligt ved at opnå tilstrækkelig finansiering. Det vil være en særlig udfordring for en ren engrosbank som HSH at overholde strengere tilsynsregler for kapitalisering, likviditetsbuffere og ubalancer i finansieringen.
(31)
Den anden tendens begyndte i maj 2009, hvor S&P nedgraderede HSH's kreditvurdering til BBB+, fulgt af Moody's og Fitch, der i maj und juli 2010 nedgraderede HSH til A3/A-. Som begrundelse for nedgraderingen anførte kreditvurderingsbureauerne, at de offentlige ejeres yderligere støtte ville være begrænset på grund af a) EU's statsstøtteregler og b) deres budgetmæssige begrænsninger. De hidtidige omfattende støtteforanstaltninger var en stor byrde for de offentlige ejeres finansielle styrke, således at de var mindre tilbøjelige til at stille yderligere støtte til rådighed. Et vigtigt aspekt ved vurderingen af de offentlige ejeres fortsatte vilje til at træffe støtteforanstaltninger var de mange gældsinstrumenter, der var udstedt på grundlag af »grandfathering«-klausulen (21), og som på daværende tidspunkt forblev på HSH's balance.
(32)
Allerede i 2007 blev værdien af HSH's strukturerede kreditportefølje (CIP) (22) på 30 mia. USD nedjusteret med 1,3 mia. EUR på grund af finanskrisen. Krisens udbredelse til realøkonomien indvirkede på den traditionelle kreditportefølje og kvaliteten af HSH's fordringer i forbindelse med bankens finansieringsaktiviteter inden for shipping, transport, fast ejendom og vedvarende energikilder. En yderligere nedjustering af CIP's værdi med 1,6 mia. EUR og risikohensættelser på 1,9 mia. EUR til udlånsvirksomheden medvirkede i vidt omfang til det negative resultat på 3,2 mia. EUR i 2008.
(33)
Finanshuset Lehman Brothers' konkurs i september 2008 medførte en yderligere skærpelse af HSH's refinansieringsvanskeligheder, således at HSH ansøgte den særlige fond for finansmarkedsstabilisering (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, i det følgende »SoFFin«) om likviditetsgarantier på 30 mia. EUR.
(34)
Den 29. april 2009 informerede det tyske finanstilsyn, Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht (i det følgende »BaFin«), HSH om, at man på grund af HSH's daværende tilsynsmæssige forhold var af den opfattelse, at det var vanskeligt for HSH at opfylde de lovbestemte kapitalkrav. BaFin meddelte, at man ville give henstand (et såkaldt moratorium) i henhold til § 47 i den tyske banklov (Kreditwesengesetz), hvis HSH's ejere ikke øgede HSH's kapitalgrundlag.
(35)
Den 6. maj 2009 nedgraderede S&P HSH's kreditvurdering med to trin fra (A) til (BBB+) med negative udsigter.
3. STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(36)
Delstaterne Schleswig-Holstein og Hamburg stillede i maj og juni 2009 to støtteforanstaltninger til rådighed for HSH: en rekapitalisering på 3 mia. EUR og en second loss-garantiforanstaltning (i det følgende »risikoafdækning«) på 10 mia. EUR. Endvidere stillede SoFFin en tredje støtteforanstaltning til rådighed for HSH i form af likviditetsgarantier, som i sidste instans udgjorde 17 mia. EUR (i det følgende »likviditetsgarantier«).
3.1. REKAPITALISERINGEN
(37)
Rekapitaliseringen bestod i tilførsel af kontant kapital på i alt 3 mia. EUR i tier 1-kernekapital til gengæld for stemmeberettigede ordinære aktier. Aktierne blev udstedt af HSH AG og fuldstændig tegnet af HSH Finanzfonds AöR. HSH Finanzfonds AöR er en offentligretlig institution, der er oprettet i fællesskab og ejes og kontrolleres ligeligt af Hamburg og Schleswig-Holstein.
(38)
HSH Finanzfonds AöR tilvejebragte de finansielle midler, der var nødvendige til rekapitaliseringen, ved udstedelse af obligationer på kapitalmarkederne. Institutionens forpligtelser som følge af obligationsudstedelsen garanteres ligeligt af Hamburg og Schleswig-Holstein som delvise debitorer og ved hjælp af garantier over for obligationsindehaverne. HSH Finanzfonds AöR's obligationer har alene til formål at finansiere HSH's rekapitalisering. HSH Finanzfonds AöR fungerer udelukkende som et SPV-selskab for Hamburg og Schleswig-Holstein og forfølger ingen andre mål end rekapitaliseringen og risikoafdækningen.
(39)
Emissionskursen for de nye aktier blev fastsat på grundlag af en værdiansættelse af HSH foretaget af PricewaterhouseCoopers (i det følgende »PwC«), der nåede frem til en virksomhedsværdi på mellem [ 2] mia. EUR og [ 3] mia. EUR ([ 19] EUR-[ 28] EUR pr. aktie). På grundlag af værdiansættelsen ligger HSH's gennemsnitsværdi på [2-3] mia. EUR ([19-28] EUR pr. aktie). Vurderingen blev udarbejdet inden nedgraderingen af HSH's kreditvurdering den 6. maj 2009. Virkningen af nedgraderingen for HSH's værdi blev ikke taget i betragtning ved værdiansættelsen, men indgik i drøftelserne om fastsættelsen af emissionskursen. Værdiansættelsen var baseret på den antagelse, at der i 2013 ville ske en opgradering til den tidligere kreditvurdering (A).
(40)
Hamburg og Schleswig-Holstein ønskede at opnå et årligt afkast på 10 % for den nytilførte kapital på 3 mia. EUR (300 mio. EUR pr. år). Da de overskud, der ifølge HSH's forretningsplan forventedes i perioden 2009-2012, ikke var tilstrækkelige til at betale et udbytte på 10 % på alle ordinære aktier, blev emissionskursen for de nye ordinære aktier nedsat med det udbytte på 10 %, der ikke blev udbetalt i perioden 2009-2012. Nutidsværdien af en udbyttebetaling på 10 % i perioden 2009-2012 udgør [650-800] mio. EUR ([3-6] EUR pr. aktie). Prisen for de nye aktier blev fastsat til 19 EUR pr. aktie ([19-28] EUR minus [3-6] EUR). HSH Finanzfonds AöR erhvervede 157 894 737 nye ordinære aktier.
(41)
Sparekasseforeningerne og Flowers deltog ikke i rekapitaliseringen, hvorved de to sparekasseforeningers og Flowers' kapitalandele blev udvandet fra henholdsvis 13,20 %, 1,62 % og 25,67 % til henholdsvis 4,73 %, 0,58 % og 9,19 %, og Hamburgs og Schleswig-Holsteins fælles direkte og indirekte kapitalinteresser (herunder kapitalandele via HSH Finanzfonds AöR) steg fra 59,51 % til 85,49 %.
3.2. RISIKOAFDÆKNINGEN
(42)
Risikoafdækningen blev etableret samtidig med rekapitaliseringen i juni 2009. Den blev ligeledes stillet til rådighed direkte af HSH Finanzfonds AöR. Sparekasseforeningerne og Flowers deltog ikke i denne foranstaltning. Risikoafdækningen består i en second loss-garanti på 10 mia. EUR, som beskytter HSH mod tab, der fra en bestemt skæringsdato i marts 2009 opstår i en portefølje på i alt ca. 172 mia. EUR (eksponering på 187 mia. EUR i tilfælde af misligholdelse). First loss-tranchen på 3,2 mia. EUR dækker HSH selv. Second loss-tranchen på op til 10 mia. EUR dækkes af HSH Finanzfonds AöR. Tab over 13,2 mia. EUR (first og second loss-tranche i alt) dækkes af HSH. Overførselsværdien af den afdækkede portefølje udgør [ca. 168] mia. EUR (samlede aktiver på [ca. 172] mia. EUR minus 3,2 mia. EUR).
(43)
HSH kan principielt til enhver tid opsige garantien, frem til den 31. december 2013 er en sådan opsigelse dog begrænset til i alt [2-5] mia. EUR og til [1-4] mia. EUR pr. år. Den 9. marts 2011 opsagde HSH 1 mia. EUR af garantien. Den 18. juni 2011 og igen den 6. september 2011 opsagde HSH yderligere 1 mia. EUR af garantien, således at den tilbageværende garanti er faldet til 7 mia. EUR. BaFin blev underrettet om opsigelserne. BaFin meddelte, at man ikke ville gøre indsigelse herimod.
(44)
Værdiforringede aktiver som værdipapirer med sikkerhed i aktiver (asset-backed securities, »ABS«) udgør ca. [3-6] % af den risikoafdækkede portefølje [ca. 172] mia. EUR. Hovedparten af de afdækkede aktiver består af kundekreditter, som udgør HSH's nøgleaktivitet. Den afdækkede portefølje lyder på forskellige valutaer, bl.a. EUR, USD og GBP.
Tabel 2
Opdeling af de afdækkede aktier på [ca. 172] mia. EUR
Aktivtype
Aktiver opført på balancen
(i mia. EUR)
% af porteføljen
Kundekreditter
[ca. 115]
(…)
Fastforrentede værdipapirer
[ca. 30]
(…)
»Schuldscheindarlehen« (23)
[ca. 15]
(…)
Værdipapirer med sikkerhed i aktiver
[ca. 10]
(…)
Betalingsgarantier
[ca. 5]
(…)
I alt
[ca. 172]
100,0
(45)
Inden etableringen af risikoafdækningen lod HSH ikke eksterne eksperter værdiansætte den samlede portefølje, men kun ABS-porteføljen og en del af CIP-porteføljen, der blev værdiansat af Blackrock og Cambridge Place. Efter at være blevet opfordret hertil af Kommissionen foretog HSH i perioden november 2009 til januar 2010 på grundlag af Kommissionens antagelse en værdiansættelse af den afdækkede portefølje for et strengt stressscenarie. Værdiansættelsen blev gennemført i samarbejde med Kommissionens eksperter. Værdiansættelsesantagelserne var i overensstemmelse med de strenge stressscenarier, som Kommissionen havde lagt til grund i andre tilfælde. Værdiansættelsen var baseret på en omfattende analyse af en stikprøve på 40 transaktioner med en fiktiv værdi på 1 mia. EUR, dvs. 0,6 % af den samlede eksponering, og en trancheværdiansættelse ved hjælp af Moody's CDOROM-Tool (24) af en stor repræsentativ del af porteføljen. De tilgrundliggende antagelser blev drøftet med Kommissionens eksperter. HSH blev i den forbindelse bistået af sin eksterne ekspert Morgan Stanley, der bekræftede beregningernes tekniske rigtighed. Kapitalfrigørelsesvirkningen af risikoafdækningen på etableringstidspunktet blev vurderet til [ca. 3,5] mia. EUR. I februar 2010 bekræftede BaFin rigtigheden af den metode, der var anvendt til at bestemme kapitalfrigørelsesvirkningen, og de tilgrundliggende beregninger.
(46)
Ifølge den aftale om tilrådighedsstillelse af en garanti, der blev indgået mellem HSH Finanzfonds AöR og HSH den 2. juni 2009, modtager HSH Finanzfonds AöR en præmie på 400 basispoint p.a. af den nominelle værdi af garantien (10 mia. EUR) (i det følgende »grundpræmie«) for at stille second loss-garantien til rådighed. Ved udnyttelse og opsigelse nedsættes det beløb, som danner grundlag for betalingen af kompensationen på 400 basispoint. Tabel 3 viser det samlede beløb i forbindelse med den kumulative betaling for tre scenarier: a) scenarie 1: grundscenariet for HSH, hvor det antages, at garantien ikke udnyttes og opsiges fuldstændigt af HSH inden udgangen af 2015, b) scenarie 2: et middelscenarie, hvor der tages udgangspunkt i en udnyttelse af garantien på 5 mia. EUR, og c) scenarie 3: det tilfælde, der ligger til grund for værdiansættelsen af aktiverne, hvor det antages, at garantien udnyttes fuldt ud indtil [2015-2020] (ingen opsigelser).
Tabel 3
Kompensation for risikoafdækningen ifølge Tysklands forslag med hensyn til forskellige scenarier
i mio. EUR
Scenarie 1
(ingen udnyttelse af garantien)
Scenarie 2
(udnyttelse af garantien: 5 mia. EUR)
Scenarie 3
(udnyttelse af garantien: 10 mia. EUR)
Grundpræmie (400 basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
I omstruktureringsperioden ville grundpræmiebetalingerne alt efter udnyttelsen af garantien ligge på mellem [100-150] mio. EUR og 405 mio. EUR pr. år (jf. tabel 4).
Tabel 4
HSH's forventede grundpræmiebetaling (400 basispoint) til HSH Finanzfonds AöR i omstruktureringsperioden
(i mio. EUR)
2009 faktisk værdi
2010 faktisk værdi
2011
2012
2013
2014
Scenarie 1 (ingen udnyttelse)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Scenarie 2 (udnyttelse: 5 mia. EUR)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Scenarie 3 (udnyttelse: 10 mia. EUR)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3. LIKVIDITETSGARANTIERNE
(48)
Endvidere havde HSH ansøgt SoFFin om likviditetsgarantier, der skulle dække udstedelsen af nye gældsinstrumenter på i alt 30 mia. EUR. I begyndelsen af december 2008 godkendte SoFFin udstedelsen af en første tranche på 10 mia. EUR. Garantierne blev godkendt inden for rammerne af den tyske hjælpepakke (25). De resterende 20 mia. EUR skulle frigives efter fremlæggelse af en omstruktureringsplan. Den anden tranche på 20 mia. EUR blev frigivet, efter at HSH havde fremlagt sit omstruktureringskoncept for SoFFin den 7. marts 2009. Pr. 30. september 2009 var der udnyttet i alt 17 mia. EUR. Pr. 1. januar 2010 reducerede SoFFin det maksimale garantibeløb på 30 mia. EUR til 17 mio. EUR. Dette beløb blev ikke forhøjet igen.
4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
4.1. OPRINDELIG OMSTRUKTURERINGSPLAN OG EFTERFØLGENDE ÆNDRING AF DE FINANSIELLE PROGNOSER
(49)
Den første omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 1. september 2009 (i det følgende »den oprindelige omstruktureringsplan«), er beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren (betragtning 23-28 i beslutningen om at indlede proceduren). Supplerende oplysninger vedrørende omstruktureringskonceptet i den oprindelige omstruktureringsplan blev fremsendt i perioden oktober 2009 til juni 2011. Den ændrede udgave af omstruktureringsplanen blev fremlagt den 11. juli 2011 (i det følgende »den ændrede omstruktureringsplan«). De finansielle prognoser i den oprindelige omstruktureringsplan og ajourføringerne heraf beskrives kort nedenfor.
(50)
Ifølge den oprindelige omstruktureringsplan ville der i perioden 2009-2014 være et fald i nettorenteindtægterne på [ca. 20]% fra [ca. 1,4] mia. EUR til [ca. 1,1] mia. EUR. Med hensyn til de enkelte elementer i de finansielle resultater forventede HSH for hovedbanken (26) i perioden 2009-2014 en stigning i resultatet inden omstrukturering (og efter risikohensættelser til udlånsvirksomheden) på mere end 200 %, fra [ca. 350] mio. EUR til [ca. 1,1] mia. EUR. Det forventede resultat for 2014 inden omstrukturering på [ca. 1,1] mia. EUR indeholdt også en positiv virkning på [ca. 100] mio. EUR af frigørelsen af dele af risikohensættelserne til udlånsvirksomheden. Som provisionsindtægter og handelsresultat var for 2014 anført [ca. 20]% af resultatet inden omstruktureringen af hovedbanken. I den ændrede omstruktureringsplan blev det forventede resultat inden omstrukturering for 2014 korrigeret til [350-450] mio. EUR, hvor provisionsindtægterne og handelsresultatet udgør [10-15]%.
(51)
I den oprindelige omstruktureringsplan forventedes en reduktion af HSH's samlede aktiver på [ca. 175] mia. EUR (2009) til [ca. 150] mia. EUR (2014). Endvidere blev det antaget, at hovedbankens aktiver ville blive øget fra [ca. 100] mia. EUR (2009) til [ca. 110] mia. EUR (2014). De samlede aktiver for HSH og aktiverne for hovedbanken, der forventes for 2014, er ændret i den ændrede omstruktureringsplan til henholdsvis 120 mia. EUR og 82 mia. EUR.
(52)
Ifølge den oprindelige omstruktureringsplan skulle sektorbankens segmentaktiver (shipping, energi og transport) stige fra [ca. 30] mia. EUR (2009) til [ca. 35] mia. EUR (2014); heraf skulle hovedsagelig USD-finansierede shippingaktiver tegne sig for [ca. 20] mia. EUR. I den ændrede omstruktureringsplan blev sektorbankens forventede segmentaktiver og shippingaktiverne for 2014 korrigeret til henholdsvis [20-25] mia. EUR og 15 mia. EUR. I modsætning til den oprindelige omstruktureringsplan var forretningsområdet lufttransport ikke længere omfattet af den ændrede omstruktureringsplan.
(53)
Den tier 1-kapitel, der forventedes for 2014, udgjorde i den oprindelige omstruktureringsplan [ca. 10]% og blev i den ændrede omstruktureringsplan anslået til [10-15]%.
(54)
Den oprindelige omstruktureringsplan indeholdt for 2014 en opdeling af de planlagte finansieringskilder til den del af balancen på [ca. 100] mia. EUR, der skulle finansieres (heraf [ca. 25] mia. EUR i usikret finansiering på penge- og kapitalmarkedet), således at der i forhold til de planlagte samlede aktiver på [ca. 150] mia. EUR fortsat var et finansieringsgab på [ca. 50] mia. EUR. Med den ændrede omstruktureringsplan blev gabet mellem de forventede samlede aktiver og de forventede samlede forpligtelser reduceret; HSH fremlagde oplysninger om de finansieringskilder, der skal anvendes til at dække det finansieringsbehov, der fremkommer som følge af gabet.
(55)
Af nedenstående tabel fremgår vækstprognoserne for HSH's hovedaktiviteter ifølge den oprindelige omstruktureringsplan og de ændringer, der er foretaget i den ændrede omstruktureringsplan.
Tabel 5
Sammenligning af vækstraterne i segmenterne shipping og erhvervskunder
Segment
Oprindelig omstruktureringsplan
(1. september 2009)
Ændret omstruktureringsplan
(11. juli 2011)
Kommentarer til vækstprognoserne i den ændrede omstruktureringsplan
Shipping
Vækstrate inden for nye forretninger på [ca. 250] % for 2010 (faktisk værdi) indtil 2014 (gennemsnitlig årlig vækstrate [ca. 40] %)
Vækstrate inden for nye forretninger på [90-130] % for 2010 (faktisk værdi) indtil 2014 (gennemsnitlig årlig vækstrate […] %)
Denne vækstrate er baseret på et årligt absolut volumen af nye forretninger på gennemsnitligt […] mia. EUR i perioden 2011-2014. Til sammenligning: Det samlede markedsvolumen udgjorde i samme periode gennemsnitligt med hensyn til nye forretninger [ca. 25] mia. EUR.
Erhvervs-kunder
Stigning i udlånsvolumen med [ca. 100] % (2010 faktisk værdi - 2014)
Stigning i udlånsvolumen med […] % (2010 faktisk værdi - 2014)
Denne stigning svarer til et absolut volumen af nye forretninger på […] mia. EUR i fire år. Til sammenligning: De samlede aktiver i dette segment udgjorde pr. 31. december 2008 25,7 mia. EUR.
4.2. GENEREL BESKRIVELSE AF DEN ÆNDREDE OMSTRUKTURERINGSPLAN
(56)
Den ændrede omstruktureringsplan blev fremsendt den 11. juli 2011. Den indeholder væsentlige ændringer af HSH's forretningsmodel. HSH's nye forretningsmodel er kendetegnet ved en lavere risiko, et stærkere fokus på regionale aktiviteter samt bæredygtighed i forbindelse med finansiering og udlånsvirksomhed. Foruden koncentrationen om aktiviteterne i forbindelse med kernevirksomheden og dermed salg eller indstilling af forskellige aktiviteter og væsentlige kapitalinteresser omfatter de planlagte og allerede indledte omstruktureringsforanstaltninger tilpasning af filialnettet og en optimering af omkostningsstrukturen. Ifølge den ændrede omstruktureringsplan skal der oprettes en intern omstruktureringsenhed, hvor de aktiviteter, der ikke skal videreføres, skal sammenfattes i regnskabsmæssigt og organisatorisk øjemed. De vigtigste punkter i den nye forretningsmodel er følgende:
a)
Nyorientering mod en levedygtig hovedbank gennem en betydelig reduktion af aktiverne, styrkelse af de regionale aktiviteter (erhvervskunder i Tyskland, ejendomsfinansiering i Tyskland og Private Banking) og opretholdelse af kernekompetencer inden for udvalgte internationale aktiviteter med stærk regional binding (shipping og vedvarende energikilder med fokus på Europa).
b)
Koncentration af kapitalmarkedsaktiviteterne udelukkende på likviditetsstyringsaktiviteter og kunderelaterede aktiviteter, navnlig som udbyder af produkter til andre forretningsenheder (krydssalg); transaktioner for egen regning blev indstillet.
c)
Indstilling af de aktiviteter, der ikke er i overensstemmelse med HSH's strategiske nyorientering, dvs. internationale aktiviteter med eksternt finansierede overtagelsestilbud (LBO-aktiviteter), international ejendomsfinansiering, flyfinansiering baseret på aktiver og øvrig udlånsvirksomhed, der ikke entydigt hører til kernekompetencen.
d)
Salg af alle datterselskaber, der ikke er i overensstemmelse med HSH's strategiske nyorientering. Ifølge den ændrede omstruktureringsplan skal i alt [100-120] kapitalinteresser sælges. HSH har allerede reduceret antallet af kapitalinteresser med 25. Alle salg skal findes sted senest […].
e)
Klar udskillelse af de indstillede forretningsområder, der skal reduceres eller sælges inden for rammerne af den interne omstruktureringsenhed. Omstruktureringsenheden vil ikke påbegynde nye aktiviteter.
f)
Betydelig tilpasning af filialer i ind- og udland: Opgivelsen af de ikke-strategiske aktiviteter vil medføre lukning af 15 af de oprindeligt 21 udenlandske filialer. Filialerne eller repræsentationskontorerne i Helsinki, Shanghai, Mumbai, Stockholm, Napoli, Oslo, Riga, Tallinn, Warszawa, San Francisco og Hanoi er allerede lukket. Filialerne eller repræsentationskontorerne i København, Paris, Amsterdam og Moskva lukkes senest i 2012. Efter omstruktureringen vil HSH beholde seks filialer eller repræsentationskontorer i London, Hongkong, New York, Singapore, Luxembourg og Athen, idet filialerne i London, Luxembourg og New York skal indskrænkes og filialen i Hongkong omdannes til et repræsentationskontor.
(57)
Den regionale orientering omfatter navnlig erhvervs- og privatkundeområdet i Nordtyskland, ejendomsfinansiering samt sparekasser. Endvidere vil HSH koncentrere sig om udvalgte områder inden for international skibsfinansiering samt om finansiering af projekter inden for vedvarende energikilder med fokus på Europa samt visse infrastrukturinvesteringer. HSH vil lukke driftsstedet i Lübeck inden udgangen af 2011.
(58)
Generelt reduceres den nye hovedbanks balance betydeligt, navnlig gennem overførsel af aktiver fra hovedbanken til HSH's egen omstruktureringsenhed. Ved udgangen af omstruktureringsperioden den 31. december 2014 vil HSH's balance (hovedbank) udgøre 82 mia. EUR. I forhold til balancen på 208 mia. EUR i 2008 svarer dette til en nedsættelse på 126 mia. EUR, dvs. næsten 61 %.
(59)
Den ændrede omstruktureringsplan er baseret på generelle antagelser med hensyn til udviklingen i BNP i Tyskland, i euroområdet, i USA og i hele verden, ændringer i de korte og lange renter, inflationen i euroområdet og i USA, oliepriserne og EUR/USD-vekselkursen. Prognoserne for de enkelte forretningsområder er baseret på antagelser med hensyn til vækstraterne for det relevante marked, volumener og margener inden for nye forretninger pr. segment og krydssalgskapaciteten. I betragtning af den betydning, som forretningsområdet shipping har for HSH's samlede økonomiske resultat, har HSH fremlagt sektorspecifikke antagelser vedrørende udviklingen på markedet for skibsfinansiering. Af nedenstående tabel fremgår prognoserne for udviklingen af markedets størrelse med hensyn til nye forretninger på verdensplan (samlede værdier for segmenterne fragt-, container- og tankskibe), for omfanget af HSH's nye forretninger og for HSH's markedsandel.
Tabel 6
Antagelser vedrørende skibsfinansiering 2011-2014
Gennemsnit 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Samlede nye forretninger på verdensplan inden for skibsfinansiering (i mia. EUR)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
HSH's nye forretninger (i mia. EUR)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
HSH's markedsandel (%)
6,1
0,8
2,1
[ca. 4]
[ca. 5]
[ca. 5]
[ca. 5]
(60)
HSH lægger en gennemsnitlig EUR/USD-vekselkurs på [1,30-1,50] til grund. Banken har fremlagt data om virkningen af ændrede antagelser på overskud og underskud samt sin nettolikviditetsposition og navnlig præsenteret en følsomhedsanalyse for renteændringer og ændringer af EUR/USD-vekselkursen. Ifølge følsomhedsanalysen vil de underskud, der ville opstå for HSH i tilfælde af betydelige ændringer af antagelserne vedrørende rentesatserne og EUR/USD-vekselkursen, ikke overstige det, den ville kunne imødegå. Endvidere ville HSH's likviditetsposition ikke være negativ, hvis EUR/USD-vekselkursen afveg markant fra grundscenariet.
(61)
Endvidere fremsendte HSH på grundlag af mindre gunstige markedsantagelser et negativt og et værst tænkeligt scenarie på koncernniveau. De finansielle prognoser i forbindelse med det negative og det værst tænkelige scenarie viser, at virkningen af en stressfaktor på HSH's solvens imødegås af risikoafdækningens struktur. I et negativt scenarie ville HSH udsætte de delvise opsigelser af garantien og dermed begrænse stigningen i de risikovægtede aktiver som følge af de negative økonomiske rammebetingelser. I forbindelse med begge scenarier ville HSH's tier 1-kapital være på ca. 10 % i omstruktureringsperioden.
4.3. BESKRIVELSE AF OMSTRUKTURERINGEN AF HSH'S ENKELTE FORRETNINGSOMRÅDER
(62)
Hovedbankens balance for forretningsområdet erhvervskunder reduceres fra 26,3 mia. EUR (2008) til [10-20] mia. EUR (2014). I alt vil forretningsområdet i denne periode blive reduceret med ca. [45-55] %.
(63)
Inden for erhvervskunder vil HSH tilbyde større mellemstore virksomheder finansiering, navnlig i kerneregionen Nordtyskland.
(64)
HSH har indstillet aktiviteterne inden for refinansiering af leasingselskaber og de internationale LBO-aktiviteter og vil også bringe sine kunderelaterede erhvervskundeaktiviteter i Asien og Skandinavien til ophør. Forretningsområdet erhvervskunder vil ikke have aktiviteter inden for finansiering af fly eller skibe baseret på aktiver. HSH's evne til at støtte de regionale aktiviteter i kerneregionen forringes imidlertid ikke.
(65)
HSH vil i første række koncentrere sig om større mellemstore virksomheder i Nordtyskland og om tyske virksomheder inden for visse hovedsektorer. Banken vil klart koncentrere sig om rentable transaktioner samt om kunder med god kreditværdighed, som har brug for forskellige produkter. HSH vil forsøge at blive disse kunders »foretrukne« bank.
(66)
Med henblik på at forbedre finansieringssituationen vil forretningsområdet i stigende grad tage sigte på at modtage indskud og anvende finansieringsstrukturer, der giver mulighed for syndikeringer, er ECB-belånbare eller kan videregives til investorer.
(67)
Hovedbankens balance for forretningsområdet fast ejendom skal reduceres fra 30,5 mia. EUR (2008) til [9-18] mia. EUR (2014). Dette svarer til en reduktion på [50-70] %.
(68)
HSH vil tilbyde alle former for kreditprodukter og alle øvrige bankprodukter, der efterspørges af ejendomsselskaber. HSH vil koncentrere sine aktiviteter om Nordtyskland og tyske storbyområder. Fokus vil ligge på finansieringsløsninger for […] og finansiering af projekter med acceptabel risiko. På dette forretningsområde vil HSH koncentrere sig om finansiering af […]. Særlige former for fast ejendom finansieres kun selektivt.
(69)
Aktiviteterne i andre lande - herunder international ejendomsfinansiering, der består i støtte til tyske kunder i europæiske storbyområder - opgives. På disse områder vil HSH ikke indgå nye forretninger og udfase de eksisterende aktiviteter.
(70)
HSH vil hovedsagelig koncentrere sig om professionelle ejendomsinvestorer og i den forbindelse lægge fokus på de eksisterende kunder, på udvalgte ejendomsudviklere, på kunder med en veletableret position i ejendomssektoren og et stort potentiale inden for krydssalg samt på kunder, der er forbundet til Nordtyskland og har behov for komplekse finansieringsstrukturer. HSH vil fortsat anvende strukturer og produkter, der nedsætter behovet for finansielle midler, dvs. aktiviteter i forbindelse med dækkede obligationer, ECB-belånbare kreditter samt finansiering og sikkerhed ydet af Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(71)
Hovedbankens balance for forretningsområdet sparekasser reduceres navnlig ved at nedskære refinansieringsaktiviteterne for sparekasser fra 8,7 mia. EUR (2008) til [ 3] mia. EUR (2014).
(72)
Kundekredsen inden for dette forretningsområde består i første række af sparekasser og offentlige kunder i Nordtyskland og i anden række af sparekasser og offentlige kunder uden for Nordtyskland (sekundær bankforbindelse).
(73)
HSH tilbyder en lang række produkter, der er koncentreret om sparekassers kerneområder. Dette omfatter navnlig privat- og erhvervskundeaktiviteter, likviditetsstyringsaktiviteter samt forvaltning af værdipapirdepot og kreditporteføljestyring.
(74)
På forretningsområdet Private Banking reduceres hovedbankens balance fra 1,7 mia. EUR (2008) til [0,5-1,5] mia. EUR (2014).
(75)
HSH vil koncentrere sig om at levere tjenesteydelser til velhavende privatkunder i kerneregionen Nordtyskland. Endvidere vil HSH tilbyde Private Banking-tjenester i de overregionale salgsafdelinger inden for andre markedssegmenter. Udbuddet af tjenesteydelser vil […].
(76)
HSH vil koncentrere sig om at hverve og servicere velhavende og meget velhavende privatkunder samt fonde. Inden for rammerne af krydssalg vil Private Banking-tjenester også blive leveret til kunder/fysiske personer inden for andre af hovedbankens forretningsområder.
(77)
På forretningsområdet shipping reduceres hovedbankens balance med 46 % fra 28,3 mia. EUR (2008) til ca. 15 mia. EUR (2014).
(78)
Frem til den 31. december 2014 vil HSH's nye forretninger have en markedsandel inden for international skibsfinansiering, der ikke overstiger [ 8] % på årsbasis. Endvidere vil HSH sikre, at banken frem til den 31. december 2014 - på grundlag af de på årsbasis fastslåede markedsplaceringer - ikke hører blandt de tre udbydere af skibsfinansiering med det højeste årlige volumen af nye forretninger på verdensplan.
(79)
HSH's portefølje vil blive diversificeret både med hensyn til skibstyper og lande. Hvad angår de forskellige typer af aktiver, vil fokus fortsat ligge på […] samt flere […]. Traditionelle langfristede realkreditlån til nybyggeri og finansiering af brugte skibe vil være meget vigtige produkter. Endvidere vil HSH optræde selektivt som udbyder af strukturerede finansielle tjenesteydelser.
(80)
HSH vil reducere sine aktiviteter ved at indstille finansieringen af roll-on/roll-off-skibe og krydstogtskibe, […].
(81)
HSH vil koncentrere sig om mellemstore og store globale rederier, små rentable kunder samt kunder udvalgt på grundlag af samlet indtægtspotentiale og risikoaspekter. Endvidere spiller kundens beredvillighed til syndikeringer samt opfyldelsen af betingelserne for syndikering (f.eks. gennemsigtighed) og refinansiering en rolle.
(82)
Forretningsområdet shipping vil navnlig tilbyde »plain vanilla-« (27) og i begrænset omfang strukturel finansiering og optræde som »Mandated Lead Arranger and Bookrunner«.
(83)
Hovedbankens forretningsområde transport/lufttransport opgives. Balancen på 11,7 mia. EUR (2008) udfases inden for omstruktureringsenheden eller lægges ind under andre forretningsområder. I fremtiden vil HSH ikke længere stille ny flyfinansiering baseret på aktiver til rådighed. Den relevante eksisterende aktivitet vil blive udfaset, solgt eller overført til omstruktureringsenheden med henblik på afvikling. I forbindelse med omstruktureringen har HSH allerede til dels ændret forretningsområdet og lagt de strategisk vigtige områder jernbane og infrastruktur ind under forretningsområdet energi og infrastruktur.
(84)
Som følge af omlægningen af forretningsområdet energi og infrastruktur i forbindelse med omstruktureringsprocessen forhøjes hovedbankens balance inden for energi og infrastruktur fra 4,6 mia. EUR i 2008 (det tidligere forretningsområde energi) til [5-10] mia. EUR i 2014. Forretningsområdet energi og infrastruktur omfatter både segmentet vedvarende energikilder og segmenterne infrastruktur og jernbane, der tidligere var omfattet af forretningsområdet transport.
(85)
I energisegmentet vil HSH finansiere projekter inden for vind- og solenergi. Området omfatter aktivkategorierne vindenergi (on- og offshore), solenergi (fotovoltaisk og termisk) og som supplerende aktivitet netværk i forbindelse med vind- og solenergiprojekter. Målregionen for disse aktiviteter er først og fremmest Europa. HSH's aktiviteter inden for konventionelle energikilder og alle energiaktiviteter i Nordamerika indstilles.
(86)
Tilpasningerne på forretningsområderne, navnlig lukningen af forretningsområdet lufttransport og reduktionen af segmenterne international ejendomsfinansiering og shipping vil medføre en automatisk reduktion af segmentet »øvrige aktiviteter«.
(87)
Segment øvrige aktiviteter omfatter - foruden koncerncentret (Corporate Centre) - kapitalmarkedsaktiviteterne, hvor HSH forvalter sin formue, og som tjener som udbyder af produkter til forretningsområderne.
(88)
HSH vil fortsat forbedre stabiliteten og kvaliteten af sine finansieringer. Fra udgangen af 2012 vil banken sikre, at både dens net stable funding ratio (NSFR) og likviditetsdækningsgrad (LCR) (28) […]. Den andel af hovedbankens USD-aktiviteter, der refinansieres ved hjælp af finansieringer i USD (og ikke ved hjælp af swaps), vil frem til udgangen af 2012 stige til mindst […] % og frem til udgangen af 2014 til mindst […] %.
(89)
HSH vil i vidt omfang reducere kapitalmarkedsaktiviteterne med et betydeligt risikopotentiale og har allerede begrænset sit produktudbud markant. Transaktioner for egen regning var allerede blevet indstillet.
4.4. BESKRIVELSE AF BUDGETPLANEN I DEN ÆNDREDE OMSTRUKTURERINGSPLAN
(90)
HSH har for perioden 2011-2014 fremlagt en omfattende forretningsplan, herunder resultatopgørelse og balance, rentabilitets- og produktionsindikatorer opdelt efter forretningsområde og konsolideret på koncernniveau. Endvidere har HSH fremsendt en følsomhedsanalyse i form af et negativt og et værst tænkeligt scenarie på koncernniveau. Ifølge resultatforventningerne vil der i 2011 opstå et yderligere underskud på ca. [100-200] mio. EUR for HSH-koncernen, og dens overskud vil frem til 2014 stige støt til ca. [400-500] mio. EUR efter skat. Forrentningen af egenkapitalen vil være negativ i 2011 og stige til ca. [7-8] % frem til 2014. Tier 1-procenten vil i perioden 2012-2014 nå op på ca. [13-16] %. På Kommissionens opfordring indeholder de finansielle prognoser i den ændrede omstruktureringsplan en engangsbetaling på 500 mio. EUR for 2011, som blev fratrukket resultatet før skat. Ifølge prognoserne vil de samlede aktiver falde fra 208 mia. EUR (2008) til 120 mia. EUR (2014).
(91)
Af nedenstående tabeller fremgår nøgletallene i den ændrede omstruktureringsplan for HSH og hovedbanken.
Tabel 7
Budgetplan for HSH 2011-2014
2008 faktisk værdi
2009 faktisk værdi
2010 faktisk værdi
2011 prognose
2012 prognose
2013 prognose
2014 prognose
Samlede indtægter (i mio. EUR)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Resultat før omstrukturering (i mio. EUR)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Resultat før skat (i mio. EUR)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Resultat (i mio. EUR)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Omkostningsprocent (cost/income ratio) (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Egenkapitalforrentning (RoE) efter skat (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Samlede aktiver (i mia. EUR)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Tabel 8
Budgetplan for hovedbanken 2011-2014
2008 faktisk værdi
2009 faktisk værdi
2010 faktisk værdi
2011 prognose
2012 prognose
2013 prognose
2014 prognose
Samlede indtægter (i mio. EUR)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Resultat før omstrukturering (i mio. EUR)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Resultat før skat (i mio. EUR)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Omkostningsprocent (cost/income ratio) (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Segmentaktiver (i mia. EUR)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
Af nedenstående tabeller fremgår HSH's finansieringsplan med hensyn til den generelle finansieringsstrategi og finansieringsstrategien i USD.
Tabel 9
Finansieringsplan for HSH 2010-2014
(i mia. EUR)
Volumen pr. finansieringskilde
2010 faktisk værdi
2011
2012
2013
2014
Dækkede obligationer
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Statsgaranterede langfristede obligationer
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Langfristede usikrede prioritetsobligationer
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kortfristet finansiering på penge- og kapitalmarkedet
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Anden finansiering på penge- og kapitalmarkedet
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Erhvervs- og privatkundeindlån (indtil 2010)/restindlån (rest fra 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Udviklingsbanker og erhvervskreditter
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybride kapitalinstrumenter (tier 1 og tier 2)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
I alt
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Derivater
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Samlede aktiver
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Samlede aktiver - (samlede forpligtelser + derivater), som skal finansieres ved hjælp af kortfristede sikrede finansielle midler, overskydende indlån og egenkapital
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
De statsgaranterede langfristede obligationer vil falde fra 44 mia. EUR (ultimo 2010) til [13-18] mia. EUR (ultimo 2014). Samtidig vil HSH's samlede aktiver falde med [25-35] mia. EUR. Forskellen mellem de samlede aktiver og de samlede forpligtelser (justeret for effekten af derivater) udgør et gab i finansieringsplanen, der skal dækkes af kortfristede usikrede og sikrede finansielle midler samt overskydende indlån og egenkapital. HSH's planlægning med hensyn til indlånene vedrører kun en del af de samlede indlån, der betragtes som stabil (rest), idet indlånenes faktiske omfang imidlertid forventes at blive højere og vil lukke en del af finansieringsgabet. Selv om en del af finansieringsgabet mellem finansierede aktiver og forpligtelser kunne dækkes af en kortfristet finansiering på penge- og kapitalmarkedet, bliver HSH's afhængighed af kortfristede finansieringer på penge- og kapitalmarkedet mindre i absolutte tal i løbet af omstruktureringsperioden. Med hensyn til finansieringsstrategien i EUR vil HSH anvende forholdsvis flere dækkede obligationer.
Tabel 10
Finansieringsstrategi i USD (2010-2014)
(i mia. USD)
Volumen
2010 faktisk værdi
2011
2012
2013
2014
Finansiering i USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
USD-finansiering ved hjælp af swaps
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Samlede aktiver i USD
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Samlede aktiver i USD - shipping
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Mens HSH i 2010 finansierede 75 % af sine USD-aktiver ved hjælp af valutaswaps, skal anvendelsen af swaps falde til […] % af de samlede USD-aktiver (herunder aktiverne i omstruktureringsenheden). Den forholdsvis lavere afhængighed af swapfinansieringer opnås gennem en reduktion af de USD-denominerede aktiver og dermed et fald i USD-finansieringens absolutte beløb.
(95)
I 2010 stillede sparekasserne [2,5-3,5] mia. EUR af HSH's langfristede usikrede finansiering og [200-500] mio. EUR af den langfristede sikrede finansiering, dvs. i alt [2,7-4] mia. EUR, til rådighed. Heroverfor stillede andre delstatsbanker i alt [150-250] mio. EUR og andre finansielle institutioner (private og offentlige finansielle institutioner uden sparekasser og delstatsbanker) [1-2] mia. EUR til rådighed.
(96)
Den ændrede omstruktureringsplan viser en styrkelse af HSH's kapitalpositioner og -procenter i løbet af omstruktureringsperioden med en planlagt kernekapitalprocent på [10-13] % for udgangen af 2014. På Kommissionens opfordring har HSH i sine finansielle prognoser forhøjet aktiekapitalen med 500 mio. EUR for 2013.
Tabel 11
HSH's kapitalposition (2009-2015)
2009 faktisk værdi
2010 faktisk værdi
2011
2012
2013
2014
2015
Risikovægtede aktiver efter garanti (i mia. EUR)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Udestående garanti (i mia. EUR)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Kapitaludvikling (i mia. EUR)
Tier I-kernekapital (i mia. EUR)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Tier I-kapital (i mia. EUR)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Samlet kapital (i mia. EUR)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Kapitalprocenter
Kernekapital/risikovægtede aktiver (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Tier 1-kapital/risikovægtede aktiver (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5. TILSAGN FRA TYSKLAND
(97)
Tyskland har givet tilsagn om, at HSH vil gennemføre den ændrede omstruktureringsplan, og har afgivet tilsagnene i bilag I og III til denne afgørelse.
4.6. OVERVÅGNING
(98)
Tyskland har givet tilsagn om, at en tilsynsadministrator hvert kvartal vil forelægge en detaljeret rapport. Denne rapport indeholder navnlig oplysninger om kompensationen for hjælpeforanstaltningen (i overensstemmelse med bilag V til meddelelsen fra Kommissionen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor, i det følgende »meddelelsen om værdiforringede aktiver« (29)) og om gennemførelsen af den ændrede omstruktureringsplan (i overensstemmelse med punkt 46 i meddelelsen fra Kommissionen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger (i det følgende »omstruktureringsmeddelelsen« (30)).
5. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE MED HENBLIK PÅ UNDERSØGELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE TIL FORDEL FOR HSH
(99)
Den 30. oktober 2009 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at fastslå, om risikoafdækningen opfyldte kriterierne i meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til de aktiver, der kunne omfattes af en hjælpeforanstaltning, værdiansættelsen (herunder værdiansættelsesmetoden), kompensationen og forvaltningen af de værdiforringede aktiver. Desuden ønskede Kommissionen at undersøge de betingelser, der var gældende for rekapitaliseringsforanstaltningen, byrdefordelingen og foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
(100)
Med hensyn til, om de afdækkede aktiver kunne omfattes af en hjælpeforanstaltning, udtrykte Kommissionen i betragtning 40 i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt kriterierne i denne henseende i meddelelsen om værdiforringede aktiver var opfyldt, da kun en lille del af den afdækkede portefølje var direkte omfattet af definitionen af værdiforringede aktiver i meddelelsen om værdiforringede aktiver.
(101)
Hvad angår gennemsigtighed og åbenhed, anførte Kommissionen i betragtning 43 i beslutningen om at indlede proceduren, at HSH havde forelagt vurderingsrapporter udarbejdet af uafhængige eksperter, som kun omfattede en lille del af den afdækkede portefølje - mere specifikt en stor del af den strukturerede kreditafdækning. Desuden havde Tyskland på daværende tidspunkt ikke stillet BaFins validering af værdiansættelsesprocessen og resultatet til rådighed.
(102)
Med hensyn til forvaltningen af aktiverne udtrykte Kommissionen i betragtning 45 i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt de foranstaltninger, som HSH havde truffet, opfyldte kriterierne i meddelelsen om værdiforringede aktiver, da alle aktiver fortsat ville være opført på HSH's balance.
(103)
Hvad angår værdiansættelsen, anførte Kommissionen i betragtning 47 i beslutningen om at indlede proceduren, at kun den strukturerede kreditportefølje var blevet værdiansat af uafhængige eksperter, og at den på daværende tidspunkt ikke havde tilstrækkelige oplysninger til værdiansættelsen af den reelle økonomiske værdi af den samlede portefølje. Kommissionen anførte videre, at den ønskede at undersøge de korrelationsantagelser, som HSH havde lagt til grund for de afdækkede aktiver.
(104)
Med hensyn til kompensationen udtrykte Kommissionen i betragtning 49 i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt byrdefordelingen var passende, da det i henhold meddelelsen om værdiforringede aktiver skulle kræves af HSH, at den på grundlag af en »første tab«-klausul bidrager til dækning (typisk mindst 10 %) af tabene eller risikoen. Endvidere udtrykte Kommissionen i betragtning 51 ff. i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt tillægget på 400 basispoint udgør en passende kompensation for den af de offentlige ejere overtagne risiko.
(105)
Hvad angår genoprettelsen af rentabiliteten udtrykte Kommissionen i betragtning 59 i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt HSH kan genoprette sin langsigtede rentabilitet. I betragtning af HSH's stærke afhængighed af penge- og kapitalmarkedet betvivlede Kommissionen navnlig, at den præsenterede refinansieringsstrategi i sig selv vil være bæredygtig på mellemlang og lang sigt efter statsgarantiernes udløb.
(106)
I betragtning 60 og 61 i beslutningen om at indlede proceduren satte Kommissionen spørgsmålstegn ved de antagelser for vækstrater og margener, der lå til grund for den oprindelige omstruktureringsplan. Kommissionen udtrykte navnlig tvivl om de højere margener inden for Private Banking og om de forventede vækstrater inden for forretningsområderne shipping og transport, hvor HSH allerede have forholdsvis store markedsandele.
(107)
I betragtning 62 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen betænkeligheder, fordi HSH i vidt omfang vil videreføre sine internationale kapitalmarkedsaktiviteter, men samtidig anfører, at den igen i højere grad vil orientere sin forretningsmodel mod regionale aktiviteter. I betragtning 63 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt antagelsen om, at HSH igen kan opnå sin tidligere A-vurdering i 2013, er realistisk.
(108)
Med hensyn til egetbidraget anførte Kommissionen, at den oprindelige omstruktureringsplan ikke indeholder vidtrækkende forsalg. Omfanget af egetbidraget i form af salg forblev uklart. I forbindelse med minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til værdiansættelsen af HSH og dermed også af prisen for de nyudstedte aktier. I betragtning 10 og 32 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt sparekasseforeningerne og Flowers, der ikke havde deltaget i rekapitaliseringen, kunne have draget fordel af kapitaltilførslen ved at beholde alt for store kapitalandele i HSH.
6. BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND
(109)
Den 17. december 2009 fremsendte Tyskland fælles bemærkninger fra delstaterne og HSH til beslutningen om at indlede proceduren.
6.1. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE RISIKOAFDÆKNINGEN
(110)
Tyskland var af den opfattelse, at Kommissionens retlige vurdering af risikoafdækningen var behæftet med fejl, da den var baseret på anvendelsen af meddelelsen om værdiforringede aktiver, der ikke fandt anvendelse i den foreliggende sag.
(111)
Tyskland var ikke enig med Kommissionen i, at det var tvingende nødvendigt at anvende meddelelsen om værdiforringede aktiver, og at Kommissionen skulle anvende de bestemmelser og meddelelser, der var gældende på tidspunktet for beslutningens vedtagelse, uanset det tidspunkt, hvor foranstaltningen var blevet udformet eller anmeldt (31). Ifølge Tyskland kunne dette kun støttes, for så vidt som de pågældende bestemmelser eller meddelelser fandt anvendelse, hvilket ikke var tilfældet i den foreliggende sag. Tyskland gjorde endvidere gældende, at meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke dækker alle former for støtteforanstaltninger, der vedrører værdiforringede aktiver. Efter Tysklands opfattelse skal meddelelsen om værdiforringede aktiver kun betragtes som en forskriftsmæssig bestemmelse, der alene tager sigte på en ensartet administrativ praksis og udelukkende kan binde Kommissionen. Spørgsmålet, om risikoafdækningen var forenelig med det indre marked skulle umiddelbart vurderes på grundlag af TEUF. Da målsætningen med second loss-garantien og den afdækkede porteføljes sammensætning efter Tysklands opfattelse ikke var omfattet af meddelelsen om værdiforringede aktiver, var det bevist, at meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke fandt anvendelse i HSH's tilfælde.
(112)
Tyskland anførte, at anvendelsen af meddelelsen om værdiforringede aktiver medførte et forkert vurderingsgrundlag, som var ugunstigt for HSH med hensyn til bestemmelsen af støtteelementet, porteføljeværdien, kompensationens størrelse og omstruktureringsbehovet.
(113)
Tyskland henviste til betragtning 38 i beslutningen om at indlede proceduren, hvori Kommissionen havde anført, at det var vanskeligt at vurdere markedsværdien af porteføljen, der hovedsagelig bestod af virksomhedslån. Tyskland anså disse vanskeligheder som bevis for, at second loss-garantien ikke skulle vurderes på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver, og anførte, at Kommissionen på grundlag af en fremskrivning var nået frem til et støttebeløb svarende til den nominelle garanti. Dette resultat beviste i sig selv, at den valgte metode måtte være forkert, da det ville betyde, at Kommissionen sidestillede den valgte risikoafdækning med hensyn til støtteelementet med en rekapitalisering i samme størrelsesorden, selv om de to foranstaltninger var forskellige. Mens rekapitaliseringen udgjorde en permanent kapitaltilførsel, var der i forbindelse med garantien kun tale om en regulerende stabiliseringsforanstaltning, der var begrænset til de dækkede aktivers løbetid.
(114)
Tyskland pegede på, at beregningen af støtteelementet på grundlag af markedsværdien viste, at Kommissionen overså risikoafdækningens art, da denne ikke dækkede markedsværdiudsving. Kommissionen burde derimod bestemme støtteelementet i second loss-garantien på grundlag af generelle statsstøtteregler og navnlig Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (32) (i det følgende »garantimeddelelsen«). Ifølge Tyskland ville anvendelsen af garantimeddelelsen, såfremt kompensationen for risikoafdækningen blev anerkendt som en kompensation på markedsvilkår, føre til et lavere støtteelement.
(115)
Selv hvis meddelelsen om værdiforringede aktiver fandt anvendelse på second loss-garantien, havde Kommissionen efter Tysklands opfattelse i forbindelse med anvendelsen begået fejl ved bestemmelsen af støtteelementet og beregningen af kompensationens størrelse samt med hensyn til byrdefordelingen og forvaltningen af aktiverne i omstruktureringsenheden. Støtteelementet i forbindelse med second loss-garantien var ikke korrekt, da antagelserne med hensyn til porteføljens overførsels- og markedsværdi var ukorrekte. Med hensyn til kompensationen for kapitalfrigørelsesvirkningen gjorde Tyskland gældende, at værdiansættelsen af kapitalfrigørelsesvirkningen i beslutningen om at indlede proceduren var baseret på gamle data. Ifølge nyere data var kapitalfrigørelsesvirkningen betydeligt lavere. Den foreløbige vurdering af byrdefordelingen var heller ikke korrekt og for snæver, da Kommissionen kun henviste til garantiens first loss-tranche, der lå langt under den first loss-tranche på 10 % af den dækkede portefølje, der kræves i meddelelsen om værdiforringede aktiver. Der var ingen sammenhæng mellem byrdefordelingen og first loss-tranchen, der var angivet i absolutte tal. Endvidere skulle HSH dække ethvert tab, der lå over second loss-garantien. Med hensyn til forvaltningen af aktiverne anførte Tyskland, at principperne i meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke fandt anvendelse på risikoafdækningen i forbindelse med HSH, og at det ikke ville være hensigtsmæssigt at forvalte alle de værdier, der var omfattet af risikoafdækningen, særskilt. HSH ville muligvis oprette en omstruktureringsenhed og sikre en klar funktionel og organisatorisk adskillelse mellem hovedbanken og omstruktureringsenheden, som også ville blive overholdt på direktionsniveau.
(116)
Tyskland er ikke enig i værdiansættelsen af porteføljen i betragtning 47 i beslutningen om at indlede proceduren. I forbindelse med den afdækkede portefølje var der for størstedelens vedkommende tale om klassisk udlånsvirksomhed, hvor der ikke uden videre kunne foretages en cashflowbaseret værdiansættelse. En værdiansættelsesregel for »komplekse« aktiver, der ved hjælp af ensartede trimninger skal simulere usikkerheden på markedet, var i det foreliggende tilfælde ikke hensigtsmæssig til at værdiansætte den afdækkede portefølje. Mens HSH's CIP-portefølje var værdiansat af eksterne eksperter på grundlag af cashflow, var der i forbindelse med positionerne i den markant større kreditportefølje foretaget en normal, bankmæssig kreditanalyse i overensstemmelse med de relevante lovbestemmelser, hvor låntagerens kreditværdighed er af største betydning.
(117)
Som anført i beslutningen om at indlede proceduren gjorde Tyskland gældende, at det ikke var hensigtsmæssigt at anvende beregningsmetoderne i meddelelsen om værdiforringede aktiver på second loss-garantien, og at garantimeddelelsen skulle lægges til grund for bestemmelsen af kompensationens størrelse. I forbindelse med informationsudvekslingen, der også omfattede flere møder og telefonkonferencer, fremlagde Tyskland i perioden januar-august 2010 oplysninger som dokumentation for, at en fuldstændig tilbagesøgning af […] ville vanskeliggøre genoprettelsen af HSH's rentabilitet.
6.2. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE REKAPITALISERINGEN
(118)
Tyskland var af den opfattelse, at Kommissionen også ved vurderingen af rekapitalisering havde begået fejl, som vedrører ansættelsen af HSH's værdi og den retlige vurdering af eventuelle fordele for de minoritetsaktionærer, der ikke deltog i rekapitaliseringen.
(119)
Kommissionens tvivl med hensyn til virksomhedsværdien kunne ifølge Tyskland tilskrives fejlagtige faktiske konstateringer. Det var således ikke væsentligt, at PwC's oprindelige værdiansættelse ikke omfattede S&P's nedgradering af kreditvurderingen, og der var gode grunde til at antage, at HSH i 2013 igen ville opnå en A-vurdering.
(120)
Hvad angik emissionskursen for nye aktier, var tillæg på mellem 30 % og 60 % normale i forbindelse med børsnoterede banker. Værdiansættelsen af HSH var et passende grundlag af fastsættelsen af prisen for nye aktier, og HSH's eksisterende aktionærer havde ikke draget fordel af støtteforanstaltningerne ved at beholde alt for store kapitalandele i HSH.
6.3. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE RISIKOAFDÆKNINGEN OG REKAPITALISERINGEN PÅ BAGGRUND AF DE OFFENTLIGE EJERES GEWÄHRTRÄGERHAFTUNG
(121)
Tyskland anførte, at HSH uden redningsstøtten var trådt i likvidation, og at de offentlige ejere derfor skulle have dækket meget større tab på grundlag af Gewährträgerhaftung. Mulige krav inden for rammerne af Gewährträgerhaftung blev anslået til ca. 30 mia. EUR og mere. Tyskland pegede på, at en privat investor i de offentlige ejeres situation havde truffet de samme redningsforanstaltninger for at undgå større tab.
(122)
Tyskland er af den opfattelse, at redningsforanstaltningerne opfylder kriterierne om »den private investor« (dvs. anvendelse af det markedsøkonomiske investorprincip) og derfor ikke udgør statsstøtte. Kriterierne for dette princip er opfyldt, hvis det med rimelighed kan antages, at virksomheden igen vil blive rentabel, og likvidationsomkostningerne overstiger omkostningerne ved de finansielle foranstaltninger (33). Ifølge Tyskland er den oprindelige omstruktureringsplan, der blev fremlagt den 1. september 2009, tilstrækkelig dokumentation for HSH's evne til at genoprette sin rentabilitet. I forbindelse med vurderingen af likvidationsomkostningerne anførte Tyskland, at der skal sondres mellem de forpligtelser, delstaterne skal hæfte for som ejere af HSH, og de forpligtelser, der påhviler dem som offentlige myndigheder. Delstaternes forpligtelser som offentlige myndigheder (f.eks. arbejdsløshedsydelser og socialsikringsbidrag) måtte ikke indgå i vurderingen af likvidationsomkostningerne. Kun de forpligtelser, som delstaterne skulle hæfte for som ejere af HSH, skulle tages i betragtning i forbindelse med likvidationsomkostningerne. Under påberåbelse af Linde-dommen (34) var Tyskland af den opfattelse, at der i forbindelse med bedømmelsen efter kriterierne om den private investor skulle tages hensyn til forpligtelser som følge af støtte, der tidligere var ydet lovligt. Gewährträgerhaftung-ordningen var godkendt af Kommissionen og udgjorde derfor støtte, der var forenelig med det indre marked. Endvidere hørte forpligtelserne i forbindelse med Gewährträgerhaftung blandt delstaternes forpligtelser som ejere af HSH og ikke som offentlige myndigheder. Gewährträgerhaftung kunne ifølge sin art sammenlignes med en administrativ erklæring. Derfor skulle de offentlige ejeres forpligtelser som følge af Gewährträgerhaftung på mindst 30 mia. EUR tages i betragtning ved vurderingen af likvidationsomkostningerne. Tyskland var af den opfattelse, at likvidationsomkostningerne ville ligge et godt stykke over omkostningerne i forbindelse med de offentlige ejeres finansielle foranstaltninger til fordel for HSH. Tyskland mener derfor, at kriterierne om den private investor er opfyldt, og at redningsforanstaltningerne ikke udgør statsstøtte.
6.4. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE BÆREDYGTIGHEDEN AF HSH'S FORRETNINGSMODEL
(123)
Selv om Tyskland først anså den foreløbige vurdering af HSH's forretningsmodel i betragtning 62 i beslutningen om at indlede proceduren for at være for negativ, ajourførte man den oprindelige omstruktureringsplan for at imødekomme Kommissionens betænkeligheder med hensyn til konkurrencesituationen.
6.5. BEMÆRKNINGER VEDRØRENDE EGETBIDRAGET OG DE KOMPENSERENDE FORANSTALTNINGER
(124)
Tyskland anførte, at der ved hjælp af foranstaltningerne i den oprindelige omstruktureringsplan til opfyldelse af kravet om et passende eget bidrag - kompensation for foranstaltningerne, træk på kapitalreserver, salg af væsentlige kapitalinteresser og omkostningsnedskæringer - fremkommer et eget bidrag på 5,9 mia. EUR, og at disse foranstaltninger derfor skulle være tilstrækkelige.
(125)
De foreslåede kompenserende foranstaltninger - balancereduktion, opgivelse af profitable forretningsporteføljer, lukning af 12 (35) af de hidtil 21 internationale driftssteder og salg af væsentlige kapitalinteresser (REAG og DAL (36)) - anså Tyskland ganske vist først som tilstrækkelige, men de blev dog endnu en gang ændret i den ændrede omstruktureringsplan.
7. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(126)
Kommissionen modtog også bemærkninger fra interesserede parter. Den 30. november og 11. december 2009 fremsendte sparekasseforeningerne og den 17. december 2009 Flowers bemærkninger.
7.1. BEMÆRKNINGER FRA SGVSH OG SVB
(127)
Sparekasseforeningerne var ikke enige i Kommissionens foreløbige opfattelse, at de i uforholdsmæssig høj grad havde draget fordel af de offentlige ejeres rekapitalisering af HSH, da emissionskursen for de nye aktier efter foreningernes opfattelse var fastsat ret lavt.
(128)
En opdeling af proceduren i HSH-sagen, hvor støtteforanstaltningerne blev godkendt i den ene procedure, og spørgsmålet om en eventuel indirekte støtte til minoritetsaktionærer blev undersøgt i en anden procedure, ville være i strid med artikel 7 i forordning (EF) nr. 659/1999 (37) (i det følgende »procedureforordningen«). Støtteforanstaltningen kunne ikke samtidig (til fordel for HSH) være forenelig og med hensyn til HSH's aktionærer uforenelig med det indre marked. En negativ beslutning om rekapitaliseringen med hensyn til sparekasseforeningerne og Flowers ville medføre, at rekapitaliseringen ville udgøre uforenelig støtte. Efter sparekasseforeningernes opfattelse burde Kommissionen behandle spørgsmålet om minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen i forbindelse med den generelle vurdering af byrdefordeling inden for rammerne af rekapitaliseringen.
(129)
Udvandingen af minoritetsaktionærernes kapitalandele, der efter Kommissionens opfattelse er utilstrækkelig, kan ifølge sparekasseforeningerne ikke udgøre statsstøtte. Efter deres opfattelse er en udvanding en sekundær effekt af en rekapitalisering. Desuden var kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF ikke opfyldt, for så vidt som sparekasseforeningerne ikke var virksomheder som omhandlet i statsstøttereglerne. SGVSH og SVB er selv ikke aktive på et marked, men besidder kun kapitalinteresser for deres medlemmer (de offentlige sparekasser i Hamburg og Schleswig-Holstein). Fordelen for sparekasseforeningerne kunne højst bestå i en værdiforøgelse af deres kapitalinteresser i HSH, hvilket følger af alle kapitaltilførsler. Desuden var den angivelige fordel ikke ydet ved hjælp af statsmidler. Udvandingsgraden afhang af antallet af aktier og prisen for dem. Beslutningen om prisen blev imidlertid ikke truffet af staten, men på aktionærernes generalforsamling. Denne beslutning kunne ikke tilregnes staten og kunne i henhold til dommen i Stardust Marine-sagen (38) ikke betragtes som statsstøtte. Den formodede fordel havde under ingen omstændigheder indvirket på sparekassernes konkurrencemæssige position på de markeder, hvor de opererer. Den formodede fordel fordrejede derfor ikke konkurrencevilkårene og påvirkede heller ikke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(130)
Sparekasseforeningerne pegede endvidere på, at Kommissionen ikke hidtil havde undersøgt sekundære effekter i forbindelse med andre rekapitaliseringsforanstaltninger. EU's retsinstanser havde heller ikke anlagt en sådan tilgang til WestLB-dommen (39). Desuden konstaterede sparekasseforeningerne, at Kommissionen i andre tilfælde, hvor emissionskursen for nye aktier syntes ekstrem høj (40), ikke havde undersøgt sekundære effekter. Hvis dette aspekt kun blev undersøgt i tilfælde som HSH eller BayernLB, ville dette være i strid med ligebehandlingsprincippet.
(131)
Sparekasseforeningerne anførte desuden, at aktionærer i et aktieselskab har tegningsret til nye aktier. Der er imidlertid tale om en mulighed og ikke en tegningspligt. Sparekasseforeningerne anså prisen for de nye aktier for at være passende, men kunne af finansielle grunde ikke deltage i rekapitaliseringen.
(132)
Endvidere gjorde sparekasseforeningerne gældende, at de i 2008 havde ydet et betydeligt bidrag til finansielle foranstaltninger til fordel for HSH. Sparekasseforeningerne havde således i juli 2008 konverteret en passiv kapitalinteresse på 685 mio. EUR til ordinær aktiekapital i HSH på 125 mio. EUR og kapitalreserver på 560 mio. EUR. Desuden havde sparekasseforeningerne sammen med Flowers tegnet en passiv kapitalinteresse i form af et konvertibelt værdipapir (hybridinstrument) på 962 mio. EUR, hvorved sparekasseforeningerne havde overtaget en kapitalandel på 660,5 mio. EUR. Ved udgangen af 2008 havde HSH opløst kapitalreserver på 3,1 mia. EUR for at dække tab og undgå, at de hybride instrumenter absorberede tabet. I denne forbindelse havde sparekasseforeningerne mistet deres kapitalandel på 560 mio. EUR i kapitalreserverne. Det obligatorisk konvertible værdipapir var med til at dække HSH's tab; der var heller ikke foretaget kuponbetalinger. Sparekasseforeningerne havde ikke modtaget udbytte siden 2008.
(133)
I maj 2009 ønskede sparekasseforeningerne at sælge deres aktier. Et salg havde imidlertid ikke været muligt på grund af en lock up-aftale, der var indgået med de offentlige ejere den 25. marts 2003. Parterne i lock up-aftalen havde forpligtet sig til at udøve deres stemmerettigheder på en sådan måde, at de offentlige ejeres og sparekasseforeningernes stemmeflertal blev opretholdt, og ikke at sælge deres kapitalandele op til en bestemt procentsats. Lock up-aftalen kunne ikke opsiges inden den 31. december 2013.
(134)
Sparekasseforeningerne pegede på, at deres kapitalandele var blevet betydeligt udvandet i forbindelse med rekapitaliseringen og faldet henholdsvis fra 13,2 % til 4,7 % og fra 1,62 % til 0,6 %. Med 85,5 % af de direkte og indirekte kapitalinteresser udøvede de offentlige ejere fælles kontrol med alle strategiske beslutninger i HSH. Denne fælles kontrol betød ud fra en privat investors synspunkt en yderligere reduktion af værdien af minoritetsaktionærernes kapitalinteresser.
(135)
Sparekasseforeningerne gjorde opmærksom på, at PwC's værdiansættelse af HSH blev bestilt af HSH og ikke af minoritetsaktionærerne. PwC havde foretaget værdiansættelsen på grundlag af anerkendte værdiansættelsesprincipper. Efter sparekasseforeningernes opfattelse skulle PwC have taget hensyn til særlige værdier og et modificeret risikotillæg, hvorved der var fremkommet en aktieværdi på 30 mio. EUR. Sparekasseforeningerne var derfor af den opfattelse, at deres kapitalinteresser var blevet udvandet uforholdsmæssigt meget, og anslog dette til ca. 200 mio. EUR.
7.2. BEMÆRKNINGER FRA FLOWERS
(136)
Flowers fremførte lignende argumenter som sparekasseforeningerne og gjorde desuden gældende, at de allerede havde ydet et betydeligt eget bidrag til omstruktureringen af HSH. De finansielle foranstaltninger, der var ydet til fordel for HSH i juli 2008, var tæt knyttet til kapitalforhøjelsen i maj 2009. I juli 2008 havde Flowers indskudt 300 mio. EUR i kontanter. Med hensyn til den passive kapitalinteresse i form af et konvertibelt værdipapir på i alt 962 mio. EUR havde Flowers ydet kontantbetalinger på i alt 301,5 mio. EUR. Den passive kapitalinteresse i form af et konvertibelt værdipapir havde været med til at dække tabet, da der ikke var foretaget kuponbetalinger. Investorernes andel af disse finansielle foranstaltninger udgjorde 48 % og var dermed betydeligt højere end deres daværende kapitalinteresse i HSH på i alt 25,67 %.
(137)
I modsætning til Kommissionens foreløbige vurdering i betragtning 65 og 73 i beslutningen om at indlede proceduren var Flowers ikke af den opfattelse, at deres eget bidrag og deltagelse i byrdefordelingen havde været utilstrækkelig. De pegede på, at de i 2009 havde ydet et bidrag på 794 mio. EUR i forbindelse med opløsningen af kapitalreserver på 3,1 mia. EUR. Investorerne anførte Kommissionens beslutning i Commerzbank-sagen (41) og gjorde gældende, at Kommissionen i forbindelse med Commerzbank havde betragtet salget af værdien af kapitalinteresser og andre aktiver som et tilstrækkeligt eget bidrag og forbuddet mod kupon- og udbyttebetalinger som byrdefordeling. Efter investorernes opfattelse burde de finansielle foranstaltninger fra 2008 have været taget i betragtning.
(138)
Investorerne krævede, at tabet af spærreminoritet som følge af udvandingen af deres kapitalandele ligeledes burde betragtes som et eget bidrag. Trods udvandingen af deres kapitalandele til 9,19 % kunne de på grundlag af deres ejerandel inden rekapitaliseringen fortsat gøres ansvarlige for 26,58 % i henhold til Gewährträgerhaftung-ordningen. Endvidere anså de Kommissionens tvivl med hensyn til værdiansættelsen af HSH og den efter Kommissionens opfattelse for høje aktiepris for ikke at være berettiget. Efter deres opfattelse blev der ikke taget hensyn til en række faktorer, der forøgede værdien.
(139)
Da tysk ret ikke gav mulighed for overførsel af aktier, kunne indirekte støtte til minoritetsaktionærer ikke tilbagesøges. Det var ikke muligt at opdele den igangværende procedure, da der kun var gennemført en støtteforanstaltning til fordel for HSH.
8. KOMMENTARER FRA TYSKLAND TIL BEMÆRKNINGERNE FRA INTERESSEREDE PARTER
(140)
Tyskland fremsendte kommentarer til sparekasseforeningernes og Flowers' argumenter. Tyskland var fortsat af den opfattelse, at værdiansættelsen af HSH var passende, og at minoritetsaktionærerne ikke havde draget fordel af indirekte statsstøtte. Desuden støttede Tyskland en opdeling af proceduren, hvis dette gav mulighed for en hurtigere afslutning som ventet af HSH og markederne. Tyskland tvivlede på, at en rekapitalisering retligt set er en samlet transaktion og derfor kun kan vurderes samlet i statsstøtteretlig henseende. Med henvisning til EU-retsinstansernes retspraksis anførte Tyskland, at det var juridisk muligt at opdele proceduren. Hvis den retlige vurdering af en støtte ville være forskellig med hensyn til forskellige støttemodtagere (i dette tilfælde HSH og minoritetsaktionærerne), ville dette ikke være til hinder for, at den støtte, der er ydet til fordel for HSH, var forenelig med det indre marked. Støttens proportionalitet med hensyn til den støttemodtagende bank kunne sikres ved at tage højde herfor i omstruktureringsplanen, mens eventuelle begunstigelser af minoritetsaktionærerne i form af en for høj emissionskurs skulle afgøres og korrigeres særskilt. Tyskland var ikke enig i Flowers' opfattelse, at indirekte støtte til minoritetsaktionærer ikke kunne tilbagesøges, da tysk ret ikke gav mulighed for overførsel af aktier. En sådan overførsel var mulig efter tysk ret, men selv hvis dette ikke var muligt, kunne Tyskland ikke påberåbe sig manglen på et eksigibelt dokument som begrundelse for, at man ikke havde efterkommet Kommissionens beslutning om tilbagesøgning.
9. STØTTERETLIG VURDERING
9.1. FOREKOMST AF STØTTE
(141)
I henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(142)
En foranstaltning kan betragtes som statsstøtte, når følgende betingelser er opfyldt: a) den skal finansieres af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler, b) den skal medføre en fordel, hvorved visse virksomheder eller produktioner kan begunstiges, c) denne fordel skal være selektiv, og d) foranstaltningen skal kunne fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Alle disse betingelser skal være opfyldt, for at en foranstaltning udgør statsstøtte. Kommissionen er fortsat af den opfattelse, at disse betingelser foreligger.
(143)
For det første blev foranstaltningerne iværksat af HSH Finanzfonds AöR, en offentligretlig institution, der er oprettet i fællesskab og ejes og kontrolleres af de offentlige ejere. Denne institution blev oprettet på grundlag af den statslige overenskomst (42) mellem delstaterne Hamburg og Schleswig-Holstein, der blev undertegnet den 3. april 2009 i Kiel og den 5. april 2009 i Hamburg. HSH Finanzfonds AöR får på vegne af de offentlige ejere til opgave at støtte HSH. Til udførelse af denne opgave overtager HSH Finanzfonds AöR garantier op til et garantibeløb på 10 mia. EUR, erhverver aktier i HSH og optager lån til at erhverve disse aktier. I henhold til § 3 i den statslige overenskomst hæfter de offentlige ejere for HSH Finanzfonds AöR's forpligtelser. Foranstaltningerne er derfor klart finansieret ved hjælp af statsmidler.
(144)
For det andet blev risikoafdækningen og rekapitaliseringen ydet for at forhindre HSH's insolvens (43) og bidrog derfor til HSH's opretholdelse. Der er derfor tale om økonomiske fordele som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(145)
For det tredje er foranstaltningerne specifikt rettet mod HSH og dermed selektive.
(146)
Endvidere skal de omhandlede foranstaltninger kunne fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Disse virkninger kan undersøges på grundlag af støttens størrelse, de særlige forhold i forbindelse med støtteforanstaltningen og støttemodtageren (44). Støtteforanstaltningerne gjorde det muligt for HSH at undgå insolvens og fortsætte aktiviteterne på en række markeder. HSH er en internationalt aktiv bank, som konkurrere med andre banker i Tyskland og i andre lande. Desuden er HSH systemrelevant (45) for den tyske banksektor og en vigtig konkurrent på markedet for skibs- og flyfinansiering (HSH er verdens største udbyder af skibsfinansiering og en førende udbyder af finansielle tjenesteydelser inden for lufttransportsektoren). Desuden har HSH modtaget en forholdsvis stor støtte (se betragtning (159)), og risikoafdækningen dækker ca. 75 % af bankens balance. I betragtning af virkningerne af foranstaltningen, HSH's stilling i banksektoren (navnlig på markedet for skibsfinansiering) og støttens størrelse var der risiko for, at den fordel, som denne bank har fået, påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(147)
Denne vurdering har heller ikke ændret sig efter gennemgang af bemærkningerne fra Tyskland og interesserede parter. Tysklands bemærkninger vedrørende støttekarakteren af foranstaltningerne til fordel for HSH er selvmodsigende. På den ene side kræver Tyskland, at Kommissionen skulle undersøge risikoafdækningen på grundlag af garantimeddelelsen i stedet for meddelelsen om værdiforringede aktiver, og antager derfor tilsyneladende, at risikoafdækningen udgør statsstøtte. På den anden side gør Tyskland gældende (som sammenfattet i afsnit 6.3. i denne afgørelse), at en privat investor, der havde befundet sig i de offentlige ejeres situation, i betragtning af den ubegrænsede statsgaranti (Gewährträgerhaftung) for fordringer på mindst 30 mia. EUR ligeledes havde gennemført redningsforanstaltningerne til fordel for HSH for at undgå større tab. Tyskland konkluderer på grundlag heraf, at kriterierne om den private investor er opfyldt, og at de omhandlede foranstaltninger derfor ikke udgør statsstøtte.
(148)
Tyskland har fejlfortolket den retspraksis, der påberåbes. I den foreliggende sag gør Tyskland gældende, at statsstøtte (Gewährträgerhaftung) bør behandles som en del af likvidationsomkostningerne for at erklære anden statsstøtte (rekapitaliseringen og risikoafdækningen) forenelig med det markedsøkonomiske investorprincip. I Linde-sagen indgik parterne en transaktion på markedsvilkår, som indeholdt et tilskud med henblik på at blive frigjort fra en leveringskontrakt, der på et tidligere tidspunkt ligeledes var indgået på markedsvilkår, og hvis opfyldelse medførte store årlige tab. Domstolen fastslog i denne forbindelse: »[…] den samlede ordning, som er beskrevet ovenfor, må betragtes som en normal forretningsmæssig disposition, hvor […] [Treuhandanstalt] og LGW opfører sig som rationelle erhvervsdrivende under markedsøkonomiske forhold. Det er åbenbart, at disse organer først og fremmest har ladet sig lede af forretningsmæssige betragtninger uden overhovedet at tage finans- eller socialpolitiske hensyn (46)«. Denne situation er ikke sammenlignelig med den foreliggende sag, da begge transaktioner blev indgået på markedsvilkår i Linde-sagen, mens ingen af de to transaktioner blev indgået på markedsvilkår i HSH-sagen.
(149)
Gewährträgerhaftung er defineret som en direkte, ved lov eller bekendtgørelse fastsat forpligtelse for en lokal myndighed eller et andet offentligretligt organ til over for et offentligretligt kreditinstituts kreditorer at indestå for alle dette instituts gældsforpligtelser. Gewährträgerhaftung medfører således en forpligtelse for garanten til at træde til i tilfælde af kreditinstituttets insolvens eller likvidation. Den medfører et direkte krav fra kreditinstituttets kreditorer over for garanten, som imidlertid kun kan gøres gældende, hvis kreditinstituttets formue ikke er tilstrækkelig til at fyldestgøre kreditorerne. Gewährträgerhaftung er hverken beløbs- eller tidsmæssigt begrænset. Desuden betaler kreditinstituttet ikke noget vederlag for denne garanti (47). Gewährträgerhaftung er en vederlagsfri, ubegrænset subsidiær garanti fra en offentlig myndighed (kommune, delstat) for fordringer over for en offentligretlig institution (i dette tilfælde et offentligretligt kreditinstitut), i tilfælde af, at denne institution ikke er solvent. En markedsøkonomisk investor i de offentlige ejeres situation havde ikke, som de offentlige ejere gjorde med Gewährträgerhaftung, for en bank påtaget sig en vederlagsfri, ubegrænset garanti, der dækker den samlede balance.
(150)
Kommissionen har i realiteten betragtet Gewährträgerhaftung som statsstøtte. Kommissionen har krævet, at Tyskland afskaffer Gewährträgerhaftung.
(151)
Gewährträgerhaftung er forankret i offentlig ret. Inden for rammerne af Gewährträgerhaftung hæfter de offentlige ejere i deres egenskab af offentlige myndigheder og ikke af private ejere. I overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis (48) og retspraksis (49) kan kun forpligtelser, som en markedsøkonomisk investor kunne have indfriet, betragtes som en del af likvidationsomkostningerne. Som anført i betragtning (149) havde en markedsøkonomisk investor ikke ydet en bank en garanti, der er vederlagsfri og ubegrænset og dækker bankens samlede balance. Linde-dommen er derfor ikke særlig relevant for vurderingen af den foreliggende sag, da forpligtelser som følge af Gewährträgerhaftung ikke kan betragtes som likvidationsomkostninger.
(152)
Som støtteelement i forbindelse med rekapitaliseringen anvendes den nominelle værdi af rekapitaliseringen, da en markedsøkonomisk investor aldrig havde stillet disse midler til rådighed for en kriseramt virksomhed. Som anført i betragtning 27 og 28 i redningsbeslutningen viser minoritetsaktionærernes manglende deltagelse i rekapitaliseringen og den ulige fordeling af byrderne som følge af redningsforanstaltningerne på de offentlige ejere, at de offentlige ejere forfulgte almene målsætninger med rekapitaliseringen og ikke handlede som en privat investor. I overensstemmelse med sin beslutningspraksis (50) bekræfter Kommissionen sin opfattelse, at støtteelementet i forbindelse med rekapitaliseringen udgør 3 mia. EUR.
(153)
Kommissionen bekræfter endvidere, at støtteelementet i risikoafdækningen udgør 10 mia. EUR. Uanset Tysklands argumenter er Kommissionen fortsat overbevist om, at foranstaltningen skal undersøges på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver. I meddelelsen om værdiforringede aktiver forklares det, hvordan medlemsstaternes hjælpeforanstaltninger til værdiforringede aktiver i statsstøtteretlig henseende skal vurderes på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Værdiforringede aktiver er aktiver, hvor der er risiko for tab for bankerne. Efter Kommissionens opfattelse skal meddelelsen om værdiforringede aktiver anvendes i forbindelse med alle støtteforanstaltninger, der vedrører værdiforringede aktiver, og som faktisk omfatter den deltagende bank af en hjælpeforanstaltning, da hjælpeforanstaltninger ifølge meddelelsen er foranstaltninger, hvorved banker kan undgå betydelige nedskrivninger på visse kategorier af aktiver (51). Dette gælder også for risikoafdækningen i den foreliggende sag.
(154)
Kommissionen er ikke enig i Tysklands opfattelse, at meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke finder anvendelse, og at støtteelementet i second loss-garantien skal bestemmes på grundlag af de generelle statsstøtteregler og navnlig garantimeddelelsen. Garantimeddelelsen gælder for støtteforanstaltninger, hvormed banker skal tilføres likviditet (52). Risikoafdækningen har et andet formål. Den sigter mod bankens aktiver og skal frigøre mest mulig kapital, således at banken kan forbedre sin egenkapitalandel.
(155)
Med hensyn til Tysklands ratione temporis-indsigelse minder Kommissionen om, at den skal anvende de bestemmelser og meddelelser, der var gældende på tidspunktet for afgørelsens vedtagelse, uanset det tidspunkt, hvor foranstaltningen blev udformet eller anmeldt (53). Dette er en hovedregel, og enhver undtagelse fra denne regel skal klart fremgå af den bestemmelse, der ellers ville finde anvendelse. Som bekræftet af EU's retsinstanser (54) skal en anmeldt foranstaltning undersøges på grundlag af de regler, der fandt anvendelse på det tidspunkt, hvor beslutningen eller afgørelsen blev truffet. Kommissionen har derfor i forbindelse med den nuværende finanskrise allerede anvendt meddelelsen om værdiforringede aktiver på foranstaltninger, der blev anmeldt inden offentliggørelsen af denne meddelelse (55).
(156)
Ifølge meddelelsen om værdiforringede aktiver svarer støttebeløbet til forskellen mellem aktivernes overførselsværdi og markedsprisen. Den afdækkede porteføljes overførselsværdi udgør [ca. 168] mia. EUR, hvilket svarer til dens nominelle værdi på [ca. 172] mia. EUR minus »det første tab« på 3,2 mia. EUR (first loss-tranche).
(157)
I betragtning af den afdækkede porteføljes betydelige omfang og sammensætning ([60-80] % af porteføljen består af kreditter) er det vanskeligt at bestemme dens markedsværdi. Findes der ikke et marked, kunne markedsværdien for nogle aktiver rent faktisk være lig nul (56). Under alle omstændigheder ligger den afdækkede porteføljes markedsværdi langt under dens reelle økonomiske værdi (57), der afspejler den bagvedliggende langfristede økonomiske værdi af aktiverne. Da støttebeløbet i forbindelse med garantien ikke kan overstige dens nominelle værdi (10 mia. EUR), er det ikke nødvendigt at bestemme den præcise værdi. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at støtteelementet i forbindelse med risikoafdækningen udgør 10 mia. EUR.
(158)
Kommissionen bemærker, at likviditetsgarantierne fra SoFFin på 17 mia. EUR udgør støtte, der er ydet i henhold til den tyske ordning.
(159)
Kommissionen er nået til den konklusion, at støtteelementet i forbindelse med risikoafdækningen og rekapitaliseringen udgør 13 mia. EUR. Kommissionen er endvidere af den opfattelse, at støtteelementet i forbindelse med likviditetsgarantierne udgør op til 17 mia. EUR.
9.2. STØTTEFORANSTALTNINGERNES FORENELIGHED
9.2.1. ANVENDELSE AF ARTIKEL 107, STK. 3, LITRA B), I TEUF
(160)
I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan støtte erklæres forenelig med det indre marked, hvis den kan »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. I forbindelse med godkendelsen af den tyske bankhjælpepakke (58) har Kommissionen bekræftet, at der er risiko for en alvorlig forstyrrelse i Tysklands økonomi, og at statslig støtte til banker er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Selv om der siden begyndelsen af 2010 langsomt er kommet gang i økonomien, er Kommissionen fortsat af den opfattelse, at betingelserne for at godkende statsstøtte efter artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF er opfyldt, da finansmarkederne igen er kommet under pres. Kommissionen bekræftede denne opfattelse ved i december 2010 at vedtage en meddelelse, som forlængede anvendelsen af statsstøttereglerne på støtteforanstaltninger til fordel for banker i forbindelse med finanskrisen (59) indtil den 31. december 2011.
(161)
Hvis en bank som HSH gik konkurs, kunne dette indvirke direkte på finansmarkederne og dermed også på hele økonomien i en medlemsstat. I betragtning af de nuværende skrøbelige finansmarkeder baserer Kommissionen fortsat undersøgelsen af støtteforanstaltninger i banksektoren på artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF.
9.2.2. RISIKOAFDÆKNINGENS FORENELIGHED MED MEDDELELSEN OM VÆRDIFORRINGEDE AKTIVER
(162)
Kommissionen skulle undersøge hjælpeforanstaltningernes forenelighed efter artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF og på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver. Meddelelsen om værdiforringede aktiver tager ikke, som anført af Tyskland, alene sigte på en ensartet administrativ praksis (60), men forklarer statsstøttereglernes anvendelse på hjælpeforanstaltninger i forbindelse med værdiforringede aktiver. Den tager hensyn til de særlige forhold i forbindelse med hjælpeforanstaltninger og udleder af statsstøttereglerne kriterierne for foreneligheden af sådanne foranstaltninger. Anvendelsen af meddelelsen om værdiforringede aktiver skal sikre kohærensen i de hjælpeforanstaltninger, medlemsstaterne indfører, og overholdelsen af statsstøttereglerne. I henhold til punkt 18 i meddelelsen om værdiforringede aktiver er det sigtet med denne meddelelse at fastlægge koordinerede principper og betingelser, der så vidt muligt skal sikre foranstaltningernes effektive virkning på det indre marked, under hensyn til det langsigtede mål om en tilbagevenden til normale markedsvilkår. Meddelelsens målsætning er derfor bredere formuleret end antaget af Tyskland og ikke begrænset til målet om en ensartet administrativ praksis. I betragtning af denne målsætning skal Kommissionen anvende meddelelsen om værdiforringede aktiver på alle hjælpeforanstaltninger.
(163)
Kommissionen ser derfor ingen grund til, som krævet af Tyskland, at undersøge foranstaltningen direkte på grundlag af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF.
(164)
I meddelelsen om værdiforringede aktiver er det fastsat, på hvilke betingelser hjælpeforanstaltninger er forenelige med artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF. Forenelighedsanalysen skal derfor foretages på grundlag af en række kriterier. Disse omfatter navnlig aktivernes støtteberettigelse, forvaltning af aktiverne, værdiansættelse af den afdækkede portefølje, identifikation af problemet samt fuld gennemsigtighed og åbenhed om værdiforringelserne ex ante, tilpasning af foranstaltningen til overordnede samfundsmæssige interesser, fyldestgørende kompensation og byrdefordeling samt krav om, at en omstruktureringsplan skal undersøges af Kommissionen.
9.2.2.1. Aktivernes støtteberettigelse
(165)
I henhold til punkt 33 ff. i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal de aktiver, der kan være omfattet af en hjælpeforanstaltning, identificeres og opdeles i kategorier (kurve). Udførlige retningslinjer for afgrænsningen af disse kategorier findes i bilag III til meddelelsen om værdiforringede aktiver. På grund af de mange forskellige aktiver, der er omfattet af risikoafdækningen, er kurvesystemet i meddelelsen om værdiforringede aktiver imidlertid ikke tilstrækkeligt. I punkt 35 i meddelelsen om værdiforringede aktiver gives der imidlertid mulighed for et yderligere spillerum med hensyn til at identificere støtteberettigede aktiver. Således kan banker, der ikke er omfattet af punkt 33 i meddelelsen, også uden nogen særlig begrundelse frigøres for værdiforringede aktiver, når der er tale om højst 10-20 % af den samlede aktivbeholdning. Da risikoafdækningen i den foreliggende sag dækker [ca. 75] % af HSH's balance, giver punkt 35 i meddelelsen om værdiforringede aktiver ingen tilfredsstillende løsning.
(166)
I henhold til punkt 32 i meddelelsen om værdiforringede aktiver, som indeholder grundlæggende retningslinjer for afgrænsningen af aktiver, skal der imidlertid anlægges en pragmatisk tilgang ved vurderingen af arten af aktiver, der er omfattet af en hjælpeforanstaltning. Kommissionen konstaterer, at spektret af aktivkategorier, der er berørt af finanskrisen, i tidens løb er blevet større på grund af afsmitningsvirkninger. Navnlig værdipapirer fra områderne shipping, lufttransport og fast ejendom er på nuværende tidspunkt illikvide eller genstand for betydelige nedskrivninger. Hjælpeforanstaltninger til disse former for aktiver kan bidrage til, at målene med meddelelsen om værdiforringede aktiver nås, dvs. at gennemsigtigheden øges, og at der ydes et bidrag til den finansielle stabilitet, selv hvis disse aktiver ikke falder ind under de kategorier af aktiver, som har udløst finanskrisen. Kommissionen har derfor i tidligere tilfælde accepteret hjælpeforanstaltninger i forbindelse med sådanne aktiver (61) og finder også dette hensigtsmæssigt i den foreliggende sag.
(167)
I henhold til punkt 36 i meddelelsen om værdiforringede aktiver kan kriterierne for støtteberettigelse defineres bredere, hvis dette opvejes af en gennemgribende omstrukturering. Jo større en andel af bankens aktivbeholdning de afdækkede aktiver udgør, desto mere gennemgribende skal omstruktureringen være. I beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til aktivernes støtteberettigelse, da den oprindelige omstruktureringsplan, der var fremlagt på daværende tidspunkt, ikke syntes at være tilstrækkelig omfattende til at sikre en passende kompensation for den fleksible anvendelse af kriterierne for støtteberettigelse. Den 11. juli 2011 fremlagde HSH den ændrede omstruktureringsplan. De ændrede omstruktureringsforanstaltninger omfatter en balancereduktion på ca. 61 %, salg af […] kapitalinteresser og lukning af 15 af HSH's 21 internationale driftssteder. Efter Kommissionens opfattelse sikrer omstruktureringens omfang en kompensation for den fleksible anvendelse af meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til aktivernes støtteberettigelse. Kommissionens tvivl med hensyn til aktivernes støtteberettigelse er derfor fjernet.
9.2.2.2. Forvaltning af aktiverne
(168)
I betragtning 45 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen med hensyn til forvaltningen af aktiverne tvivl om, hvorvidt garantien var forenelig med det indre marked. Da alle aktiver fortsat skulle være opført på HSH's balance, var der ingen dokumentation for en klart funktionel og organisatorisk adskillelse mellem HSH og de afdækkede aktiver (navnlig med hensyn til forvaltning, personale og kunder).
(169)
Tyskland fremsendte yderligere oplysninger og forklarede, at HSH havde oprettet en omstruktureringsenhed, der var en intern afviklingsbank med separat ledelse. HSH havde indført rapportering om de enkelte forretningsområder samt en separat ledelse af omstruktureringsenheden, således at der ikke kunne opstå interessekonflikt mellem hovedbanken og omstruktureringsenheden. Kommissionen er enig i Tysklands bemærkninger i betragtning (115) vedrørende forvaltningen af aktiverne og accepterer de ændringer, som HSH har foretaget på dette område. Risikoafdækningen opfylder derfor kravene i meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til forvaltningen af aktiverne.
9.2.2.3. Værdiansættelse af den afdækkede portefølje
(170)
I betragtning 47 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen også tvivl med hensyn til værdiansættelsen af den afdækkede portefølje, da kun en lille del af porteføljen var blevet vurderet af uafhængige eksperter, og HSH ikke havde fremsendt tilstrækkelige oplysninger til værdiansættelsen af den reelle økonomiske værdi af den samlede portefølje. Inden gennemførelsen af foranstaltningen udpegede HSH to uafhængige eksperter: Blackrock og Cambridge Place. Disse værdiansatte kun en lille del af den afdækkede portefølje, dvs. værdipapirerne med sikkerhed i aktiver (»ABS«) og dele af CIP-porteføljen.
(171)
Kommissionen er ikke enig i den opfattelse, som Tyskland har givet udtrykt for i betragtning (116) med hensyn til, at det var vanskeligt at værdiansætte udlånsvirksomheden, da cashflowprognoser er baseret på en lang række forskellige antagelser, f.eks. med hensyn til fremtidig forsinket betaling, sandsynlighed for misligholdelse og misligholdelsestidspunkt, tilbagesøgning og rentesatser (risikofri rentesats og risikotillæg). Selv hvis værdiansættelsen bliver mere kompleks i forbindelse med kreditter, der kan forlænges, hvilket er reglen i forbindelse med skibs- og ejendomsfinansiering, dvs. en stor del af den afdækkede portefølje, viser Kommissionens beslutningspraksis, at porteføljer med lignende aktiver allerede er blevet værdiansat på basis af cashflow (62). Tyskland har desuden ikke godtgjort, at en værdiansættelse baseret på cashflowprognoser ville give et helt andet resultat.
(172)
Værdiansættelsen bør foretages på grundlag af en generel metodologi fastlagt på EU-plan. På Kommissionens anmodning foretog HSH og bankens eksterne ekspert Morgan Stanley i tæt samarbejde med Kommissionens eksperter en fuldstændig værdiansættelse af porteføljen. De antagelser, som HSH lagde til grund ved værdiansættelsen, var i overensstemmelse med de strenge stressscenarier, som Kommissionen havde anvendt i andre tilfælde. De anvendte metoder var kohærente.
(173)
Det fremgik af værdiansættelsen, at de forventede tab langt ville overstige first loss-tranchen på 3,2 mia. EUR og udhule second loss-tranchen på 10 mia. EUR […]. Desuden viste det sig, at den reelle økonomiske værdi […] er ca. [155-170] mia. EUR ([ca. 172] mia. EUR minus 3,2 mia. EUR minus [2,5-10] mia. EUR).
(174)
Da værdiansættelsen blev foretaget i overensstemmelse med meddelelsen om værdiforringede aktiver, er Kommissionen af den opfattelse, at den tvivl, som den gav udtryk for i betragtning 45 i beslutningen om at indlede proceduren, er fjernet.
9.2.2.4. Fuld gennemsigtighed og åbenhed ex ante
(175)
I betragtning 42 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til gennemsigtighed og åbenhed, da Tyskland ikke havde forelagt en fuldstændig værdiansættelse af den afdækkede portefølje foretaget af en anerkendt uafhængig ekspert.
(176)
I henhold til punkt 20 i meddelelsen om værdiforringede aktiver er fuld gennemsigtighed og åbenhed om de værdiforringede aktiver en forudsætning, og banker, der ansøger om støtte, bør derfor forinden give udtømmende oplysninger om de aktiver, der skal være omfattet af hjælpeforanstaltningerne, på grundlag af en fyldestgørende værdiansættelse, der er attesteret af anerkendte uafhængige eksperter og valideret af den relevante tilsynsmyndighed. De fremsendte oplysninger om de værdiforringede aktiver bør være så detaljerede, som det er anført i bilag III, afsnit II og tabel 2 i meddelelsen om værdiforringede aktiver.
(177)
Efter vedtagelsen af beslutningen om at indlede proceduren fik Kommissionen forelagt detaljerede oplysninger om den afdækkede portefølje og aktiverne. Det fremgik af værdiansættelsen, at porteføljens reelle økonomiske værdi udgjorde ca. [155-170] mia. EUR. Risikoafdækningens kapitalfrigørelsesvirkning blev vurderet til [ca. 3,5] mia. EUR. Morgan Stanley har officielt undertegnet og valideret værdiansættelsen samt de antagelser og metoder, der var lagt til grund. Foranstaltningens kapitalfrigørelsesvirkning blev bekræftet af BaFin i februar 2010. Kapitalfrigørelsesvirkningen, der var beregnet på grundlag af værdiansættelsen af aktiverne, adskiller sig fra Kommissionens foreløbige vurdering i betragtning 51 ff. i beslutningen om at indlede proceduren. Kommissionen accepterer det værdiansættelsesresultat og den beregning af kapitalfrigørelsesvirkningen, som Tyskland fremsendte. I betragtning af resultatet af undersøgelsen er det derfor ikke nødvendigt at behandle Tysklands bemærkninger vedrørende kapitalfrigørelsesvirkningen yderligere.
(178)
Kommissionens tvivl med hensyn til gennemsigtighed og åbenhed ex ante er fjernet.
9.2.2.5. Tilpasning til overordnede samfundsmæssige interesser
(179)
I henhold til afsnit 5.3 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal bankernes incitamenter til at deltage i ordningen tilpasses overordnede samfundsmæssige interesser på følgende måde: a) en frist på højst seks måneder til at tilmelde sig ordningen b) skridt til at sikre deltagelse af de banker, der har mest brug for hjælpeforanstaltninger, og c) passende adfærdsmæssige krav for bl.a. at begrænse konkurrencevirkningerne.
(180)
Garantien blev udformet specielt til HSH i betragtning af HSH's systemiske betydning for de offentlige ejeres økonomi. I forbindelse med den ændrede omstruktureringsplan pålægges HSH en række adfærdsrestriktioner, som navnlig vedrører udbytte- og kuponbetalinger, Corporate Governance, afkast og markedstilstedeværelse inden for visse brancher som skibsfinansiering.
(181)
Risikoafdækningen til fordel for HSH er derfor forenelig med kravene i meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til tilpasningen til overordnede samfundsmæssige interesser.
9.2.2.6. Kompensation og byrdefordeling
(182)
I betragtning 49 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt byrdefordelingen var passende. I henhold til punkt 24 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skulle det kræves, at HSH bidrager til dækning af tabet eller risikoen i form af en »første tab«-klausul (typisk mindst 10 %). Der kan også sikres en passende byrdefordeling ved hjælp af en højere eller efterfølgende kompensation. Endvidere udtrykte Kommissionen i betragtning 51 ff. i beslutningen om at indlede proceduren tvivl om, hvorvidt præmien på 400 basispoint udgør en passende kompensation for den af de offentlige ejere overtagne risiko.
(183)
I henhold til punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal der i forbindelse med alle hjælpeforanstaltninger være sikkerhed for et rimeligt afkast til staten. Et afkast i forbindelse med en hjælpeforanstaltning er rimeligt, når det kompenserer for foranstaltningens virkninger med hensyn til den lovpligtige egenkapital. Dette betyder, at der skal sikres en passende kompensation for kapitalfrigørelsesvirkningen.
(184)
Med hensyn til kapitalfrigørelsesvirkningen konstaterede Kommissionen i sin beslutning om Tysklands statsstøtte til omstrukturering af Landesbank Baden-Württemberg (63), at en kapitalfrigørelse på 6,25 % ved hjælp af den pågældende foranstaltning kan betragtes som en passende kompensation for kapitalfrigørelsesvirkningen (64). Kapitalfrigørelsesvirkningen for risikoafdækningen blev vurderet til [ca. 3,5] mia. EUR, hvorved der fremkommer en årlig kompensation på ca. 220 mio. EUR (hvilket svarer til [ca. 220] basispoint af den nominelle værdi af garantien), hvis HSH udnytter det fulde garantibeløb. I forbindelse med en (delvis) opsigelse af garantien bør minimumskompensationen for kapitalfrigørelsen nedsættes forholdsmæssigt til [ca. 220] basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien.
(185)
Som anført i betragtning (46) har HSH foreslået at betale et garantigebyr på 400 basispoint for risikoafdækningen. Dette betyder at HSH alt efter scenarie vil betale [ 1,5] mia. EUR (intet træk på garantien), [ 2,5] mia. EUR (træk på 5 mia. EUR) eller [ 4] mia. EUR (træk på 10 mia. EUR).
(186)
Hvad angår spørgsmålet, om minimumskompensationen for kapitalfrigørelsen på [ca. 220] basispoint p.a. af 10 mia. EUR eller - i tilfælde af delvise opsigelser - af den udestående nominelle værdi af garantien er passende (65), nedsættes den absolutte kompensation for kapitalfrigørelsen, hvis garantien delvis opsiges. Selv om kapitalfrigørelsesvirkningen sandsynligvis ikke vil falde direkte proportionalt med risikoafdækningsbeløbet, er Kommissionen af den opfattelse, at den i risikoafdækningens løbetid med henblik på beregningen af minimumskompensationen for kapitalfrigørelsen muliggør en passende tilnærmelse. Derfor ville Kommissionen anse en kompensation på årligt omkring [ca. 220] basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien for passende.
(187)
Da [ca. 220] basispoint af det udestående garantibeløb udgør en passende tilnærmelse til satsen på 6,25 % af kapitalfrigørelsesbeløbet, er det efter Kommissionens opfattelse tilstrækkeligt, at der årligt betales 6,25 % af kapitalfrigørelsesvirkningen til HSH Finanzfonds AöR. Kompensationen for kapitalfrigørelsen kan derfor betragtes som forenelig med meddelelsen om værdiforringede aktiver.
(188)
I henhold til punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal desuden i forbindelse med foranstaltninger, der går ud på opkøb eller forsikring af aktiverne, overførselsværdien være baseret på deres reelle økonomiske værdi.
(189)
Det fremgik af Kommissionens værdiansættelse af risikoafdækningen, at den garanterede værdi på [ca. 168] mia. EUR var vurderet for højt (over den reelle økonomiske værdi) og first loss-tranchen for lavt. Forskellen mellem den garanterede værdi og den reelle økonomiske værdi udgør [2,5-10] mia. EUR. Der skulle derfor foretages en »justering« af den garanterede værdi og en forhøjelse af first loss-tranchen. Tyskland har fremsendt dokumentation for, at det ikke er muligt for HSH at tilbagebetale [2,5-10] mia. EUR, og afviser en sådan tilbagebetaling. Men selv hvis HSH ikke kan forhøje first loss-tranchen med [2,5-10] mia. EUR for at dække de forventede tab, kunne i henhold til punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver forskellen også tilbagesøges på et senere tidspunkt, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul i forbindelse med omfattende omstruktureringsforanstaltninger.
(190)
I forbindelse med den grundpræmie på 400 basispoint, der skal betales til staten, kan der således fastsættes en tilbagebetalingsklausul, der vedrører den del af betalingen, som overstiger kompensationen for kapitalfrigørelsen på [ca. 220] basispoint. Dette beløb vil desuden afhænge af et eventuelt træk på garantien, da grundpræmien - som det fremgår af nedenstående tabel - kan ændres.
Tabel 12
Tilbagebetaling via grundpræmie og yderligere tilbagebetalinger
i mio. EUR
Scenarie 1
(intet træk på garanti: 0 EUR)
Scenarie 2
(træk på garanti: 5 mia. EUR)
Scenarie 3
(træk på garanti: 10 mia. EUR)
Grundpræmie (400 basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
heraf kompensation for kapitalfrigørelse ([ca. 220] basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Yderligere tilbagebetaling indeholdt i grundpræmien
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Yderligere nødvendige tilbagebetalinger
(…)
(…)
(…)
(191)
Kompensationen ville derfor ikke sikre en tilstrækkelig tilbagebetaling via grundpræmien. Med henblik på en fuldstændig tilbagebetaling til staten skal HSH også betale den forskel mellem den reelle økonomiske værdi og overførselsværdien, der ikke dækkes af grundpræmien på 400 basispoint. Alt efter scenarie udgør forskellen mellem […] EUR og […] EUR.
(192)
Da Tyskland og HSH afviser at forhøje denne betaling, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999.
(193)
Kommissionen bemærker, at det fremgår af den ændrede omstruktureringsplan, at en yderligere tilbagebetaling på mellem […] EUR og […] EUR ikke er mulig, da HSH's rentabilitet ellers ville blive bragt i fare; en fuldstændig tilbagebetaling ville - ifølge prognoserne i betragtning (91) - udhule ethvert overskud, som HSH måtte opnå i hele omstruktureringsperioden og efterfølgende.
(194)
Alligevel er Kommissionen af den opfattelse, at det ved hjælp af en kompensationsordning, som muliggør en justering, der er i overensstemmelse med både meddelelsen om værdiforringede aktiver og Kommissionens beslutningspraksis med hensyn til tilbagebetalinger og kompensationer, kan sikres, at støtteforanstaltningen er forenelig med det indre marked. I henhold til punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver kan det accepteres, at aktivernes overførselsværdi (garanterede værdi) overstiger deres reelle økonomiske værdi, hvis det ledsages af en gennemgribende omstrukturering og betingelser om, at denne yderligere støtte skal tilbagesøges på et senere stadium. Punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver giver således et vist spillerum med hensyn til delvise tilbagebetalingsforanstaltninger, så længe der sikres en passende kompensation gennem omstrukturering.
(195)
I den foreliggende støttesag er det efter Kommissionens opfattelse muligt at opnå en delvis yderligere tilbagebetaling gennem en kombination af foranstaltninger.
(196)
Efter Kommissionens opfattelse bør således først og fremmest betalingen af eventuelle yderligere tilbagebetalingsbeløb så vidt muligt (og uden at bringe genoprettelsen af HSH's langsigtede rentabilitet i fare) ske umiddelbart og ikke udsættes længere end nødvendigt. Derfor undersøgte den, om en engangsbetaling er mulig. Kommissionen har derfor, som anført i betragtning (90), krævet, at HSH i sine finansielle prognoser for 2011 medtager en engangsbetaling på 500 mio. EUR. På grundlag af de finansielle prognoser i betragtning (91) er HSH i stand til at foretage en engangsbetaling på 500 mio. EUR til staten. Betalingen af et sådant beløb ville udhule alle HSH's forventede overskud og vil i 2011 formentlig medføre et nettounderskud på [150-200] mio. EUR. Dette underskud kan imidlertid absorberes i de efterfølgende år og vil ikke være til hinder for, at HSH i de tilbageværende år af omstruktureringen påviseligt og kontinuerligt kan opnå overskud (som afspejler aktiviteternes rentabilitet). En sådan »resultatopgørelse« er nødvendig for at kunne godtgøre genoprettelsen af HSH's rentabilitet og i sidste instans også HSH's evne til igen at finde investorer. På dette grundlag finder Kommissionen, at 500 mio. EUR er det størst mulige bidrag til en delvis tilbagebetaling, som HSH i første omgang kan yde.
(197)
Kommissionen er dog ikke af den opfattelse, at det beløb, der i første omgang tilbagebetales, bør betales kontant til staten. I betragtning af HSH's nuværende kapitalniveau, som hidtil ikke har været tilstrækkeligt til at dække tabene i forbindelse med investeringsforretningerne og styrke kapitalgrundlaget, kunne efter Kommissionens opfattelse engangsbetalingen på 500 mio. EUR foretages i form af kapitalandele i stedet for kontant. Da HSH's aktiviteter fortsat vil have fokus på forretningsområder med en udpræget procyklisk udvikling og høj volatilitet som skibsfinansiering (se betragtning (223)-(226)), skal dens kapitalstruktur ubetinget styrkes.
(198)
Foruden den ovennævnte engangsbetaling er HSH efter Kommissionens opfattelse desuden i stand til løbende at foretage yderligere tilbagebetalinger. En yderligere justering af overførselsprisen kan opnås via en præmie, der skal betales ud over grundpræmien og i hele omstruktureringsperioden. På grundlag af de finansielle prognoser i betragtning (91) finder Kommissionen, at en sådan tillægspræmie kunne være på 385 basispoint, uden at genoprettelsen af HSH's rentabilitet ville blive bragt i fare. Med en tillægspræmie på 385 basispoint vil de grundpræmiebetalinger på 400 basispoint, der er fastsat i tabel 4 til hele omstruktureringsperioden, ikke blive overskredet (66). Betalingerne af tillægspræmien ville derfor kun i scenarie 3 med et anslået træk på 10 mia. EUR (se betragtning (90)) overstige HSH's forventede nettooverskud for perioden 2012-2014. Endvidere bemærker Kommissionen, at HSH allerede har opsagt 3 mia. EUR af garantien, således at det kan udelukkes, at det tredje scenarie i tabel 4 (træk på den samlede garanti på 10 mio. EUR) indtræder.
(199)
Hvis der blev betalt mere end denne tillægspræmie, ville der være risiko for, at HSH ikke når sin kernekapitalprocent på 10 %. Som anført i betragtning (223)-(226) og nærmere beskrevet i betragtning (229)-(232) er det efter Kommissionens opfattelse helt nødvendigt, at HSH opnår en kapitalisering, der giver banken en buffer, hvormed den kan imødegå konjunkturbetingede udsving i sine finansielle resultater, for at genoprettelsen af HSH's rentabilitet på intet tidspunkt er bragt i fare. En kernekapitalprocent på 10 % er en tilstrækkelig buffer. Hvis denne procent blev reduceret som følge af tillægspræmien, bør betalingen af denne præmie udsættes, så længe HSH's rentabilitet var truet.
(200)
På dette grundlag er det efter Kommissionens opfattelse absolut muligt for HSH at foretage yderligere betalinger i de kommende år, uden at dette ville hindre genoprettelsen af dens rentabilitet.
(201)
Af ovenstående grunde og for at sikre, at risikoafdækningen er forenelig med meddelelsen om værdiforringede aktiver, foreskriver Kommissionen en anden kompenseringsmekanisme, der ændrer bestemmelserne i den aftale om tilrådighedsstillelse af en garantiramme (»garantistillelsesaftale«), der blev indgået den 2. juni 2009, på følgende måde. Kompenseringsmekanismen er baseret på den nuværende grundpræmie på 400 basispoint p.a. af den udestående nominelle værdi af garantien, der er fastsat i garantistillelsesaftalen. Denne grundpræmie forbliver uændret, med den undtagelse, at den nominelle værdi som beregningsgrundlag for grundpræmiens størrelse ikke nedsættes som følge af træk på garantien. På denne måde skaber Kommissionen ingen incitamenter til at udnytte garantien. Ud over grundpræmien er der fastsat en tillægspræmie på 385 basispoint samt en engangsbetaling på 500 mio. EUR i ordinære aktier (»engangsbetaling« eller »engangsbetaling i form af aktier«). For at gennemføre disse betingelser skal den oprindelige garantistillelsesaftale ændres, som redegjort for i betragtning (201)-(208).
(202)
For det første skal tillægspræmien medtages i aftalen. Beregningsgrundlaget for tillægspræmien bør ligne beregningsgrundlaget for grundpræmien og bestå af den nominelle værdi af garantien minus eventuelle delvise opsigelser, men ikke eventuelle træk på garantien. Beregningsgrundlaget for tillægspræmien bør dog være afhængigt af, i hvilket omfang HSH i sidste instans opsiger denne garanti, idet tidspunktet for opsigelsen ikke er af betydning. HSH's rentabilitet er derfor kun berørt i det omfang, hvori HSH udnytter garantien. Ved delvis opsigelse af garantien bliver derfor den del af alle betalte tillægspræmier, der svarer til det delvis opsagte garantibeløb, tilbagebetalt til HSH. For at opnå denne virkning bør - selv om begge præmier skal beregnes på grundlag af det aftalte garantibeløb minus opsigelser, men ikke træk - grundpræmien årligt betales af det udestående garantibeløb, mens tillægspræmien bør indbetales på en konto. Tillægspræmien betales kun til HSH Finanzfonds AöR, hvis garantien udnyttes. Tilsvarende bør ved delvis opsigelse af garantien den indbetalte tillægspræmie, der svarer til det delvis opsagte garantibeløb, tilbagebetales til HSH.
(203)
For at opsigelser ikke sker på bekostning af rentabiliteten, bør der kun foretages delvise opsigelser af garantien, hvis HSH's kernekapitalprocent derved ikke pr. 31. december 2011 bliver lavere end [8,5-9,5] %, pr. 31. december 2012 lavere end [9-10] %, pr. 31. december 2013 lavere end [9,5-10,5] % eller pr. 31. december 2014 lavere end [10-11] %. Endvidere må der ikke foretages en delvis opsigelse, hvis de nævnte procenter ganske vist nås på tidspunktet for den delvise opsigelse, men dette ved en konservativ planlægning ikke vil være tilfældet i de efterfølgende år.
(204)
Tillægspræmien bør opkræves med tilbagevirkende kraft fra den 31. marts 2009 og beregnes pro rata temporis for dele af regnskabsår. Tillægspræmien bør betales sammen med grundpræmien, så længe HSH's kernekapitalprocent udgør mindst 10 % (»minimumskernekapitalprocent«).
(205)
For at HSH's rentabilitet ikke bringes i fare som følge af betalingen af tillægspræmien, bør tilbagebetalingsklausulen indeholde et gældsbevis (Besserungsschein). Gældsbeviset bør løbe frem til den 31. december [2030-2040]. Hvis HSH's kernekapitalprocent falder til under minimumskernekapitalprocenten på grund af den tillægspræmie, der skal betales, udskydes betalingen til et senere tidspunkt mod udstedelse af et gældsbevis. Hvis kernekapitalprocenten overstiger minimumskernekapitalprocenten, tilbagebetales gældsbeviset igen op til minimumskernekapitalprocenten. Denne mekanisme giver HSH den nødvendige fleksibilitet, men sikrer samtidig, at tilbagebetalingen sker, så snart HSH igen kan betale.
(206)
Det udskudte krav på tillægspræmien bør opretholdes i gældsbevisets løbetid. Tillægspræmien skal betales senest den 31. december [2015-2025]. Dog skal grundpræmien og tillægspræmien betales senest på det tidspunkt, hvor summen af delvise opsigelser og udnyttelse af garantien udgør 10 mia. EUR.
(207)
For det andet bør HSH Finanzfonds AöR og HSH pålægges at ændre den garantistillelsesaftale, der blev indgået den 2. juni 2009, således at HSH Finanzfonds AöR over for HSH får krav på en engangsbetaling på 500 mio. EUR. For at undgå en yderligere reduktion af HSH's egenkapitalandel, bør HSH honorere dette krav ved udstedelse af ordinære aktier i forbindelse med en kapitalforhøjelse. Emissionskursen skal beregnes på grundlag af værdien af HSH på tidspunktet for generalforsamlingsbeslutningen om en sådan kapitalforhøjelse og nettoværdien af kravet på engangsbetalingen. HSH bør udstede aktier svarende til nettoværdien af kravet direkte til HSH Finanzfonds AöR (og dermed indirekte til de offentlige ejere).
(208)
Kapitalforhøjelsen kan enten ske som et ordinært apportindskud med samtidig ophævelse af fortegningsret for minoritetsaktionærerne eller i form af en blanding af apportindskud og kontant kapitalforhøjelse med fortegningsret for alle aktionærer undtagen HSH Finanzfonds AöR med hensyn til den kontante andel. Det tilkommer HSH Finanzfonds AöR og HSH at vælge den form for kapitalforhøjelse, der garanterer den hurtigste gennemførelse og registrering i handelsregistret.
(209)
Hvis garantistillelsesaftalen ændres, svinger tillægspræmiens absolutte beløb i forhold til de tab, der faktisk dækkes af HSH Finanzfonds AöR (dvs. jo højere tab, der absorberes af HSH Finanzfonds AöR, desto højere er tilbagebetalingen). De tilbagebetalinger, der fremgår af Kommissionens to ovenfor beskrevne betingelser for de tre i betragtning (46) beskrevne scenarier, er sammenfattet i nedenstående tabel.
Tabel 13
Tilbagebetaling via grundpræmie, engangsbetaling og tillægspræmie
i mio. EUR
Scenarie 1
(intet træk på garanti: 0 EUR)
Scenarie 2
(træk på garanti: 5 mia. EUR)
Scenarie 3
(træk på garanti: 10 mia. EUR)
Grundpræmie (400 basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
heraf kompensation for kapitalfrigørelse ([ca. 220] basispoint af den udestående nominelle værdi af garantien)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Yderligere tilbagebetaling indeholdt i grundpræmien
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Tillægspræmie (385 basispoint af endeligt trukne garantibeløb)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Engangsbetaling i form af aktier
500
500
500
Tilbagebetaling i alt
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Yderligere nødvendige tilbagebetalinger
(…)
(…)
(…)
(210)
Kommissionen erkender, at der trods de yderligere betingelser i kompenseringsmekanismen for alle tre scenarier i tabel 13 fortsat kun vil ske en delvis tilbagebetaling af den samlede forskel på [2,5-10] EUR mellem den reelle økonomiske værdi og den garanterede værdi ([…] EUR i første scenarie, […] EUR i andet scenarie og […] EUR i tredje scenarie).
(211)
Kommissionen har imidlertid sammenlignet den omhandlede risikoafdækning (herunder de yderligere betingelser med hensyn til kompensationen) med godkendte hjælpeforanstaltninger til andre banker. Kommissionen bemærker desuden, at punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver ved vurderingen af hjælpeforanstaltninger, hvor der ikke kan betales et rimeligt afkast, giver et vist spillerum, hvis den pågældende foranstaltning understøttes af gennemgribende omstruktureringer og/eller en tilbagebetalingsklausul. Endvidere bemærker Kommissionen, at den i sin beslutningspraksis har godkendt både foranstaltninger med fuldstændig tilbagebetaling (f.eks. i forbindelse med ING (67) eller LBBW (68)) og foranstaltninger, hvor der ikke blev foretaget tilbagebetaling, men en meget omfattende omstrukturering (f.eks. i forbindelse med Parex Banka (69)).
(212)
Risikoafdækningen omfatter en delvis tilbagebetaling i forbindelse med en omfattende omstrukturering. Den opfylder derfor betingelserne i punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver og falder ind under den række af foranstaltninger, som Kommissionen hidtil har godkendt i sin beslutningspraksis. Kompenseringsmekanismen i forbindelse med HSH's garanti muliggør desuden en delvis tilbagebetaling i alle mulige scenarier. Hvis de fulde garantibeløb blev udnyttet, som f.eks. i scenarie 3, ville det tilsvarende delvise tilbagebetalingsbeløb udgøre […] % af den nødvendige tilbagesøgning. Samtidig vil, som forklaret nedenfor i betragtning (266)-(270), omstruktureringen af HSH resultere i, at balancen reduceres med 61 %. I betragtning af den nuværende omfattende omstrukturering er denne delvise tilbagebetaling i overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis. Kommissionen finder derfor, at hjælpeforanstaltningerne kan betragtes som forenelige med meddelelsen om værdiforringede aktiver, såfremt de ovennævnte og i bilag II nærmere beskrevne betingelser overholdes.
9.2.2.7. Konklusion
(213)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at dens tvivl med hensyn til risikoafdækningen ikke er fjernet på grundlag af bemærkningerne fra Tyskland og andre interesserede parter. Kommissionen er af den opfattelse, at risikoafdækningen ikke er i overensstemmelse med meddelelsen om værdiforringede aktiver med hensyn til de aspekter, der er undersøgt i afsnit 9.2.2 i denne afgørelse. Ved overholdelse af de i bilag II anførte betingelser kunne der imidlertid opnås forenelighed med det indre marked.
9.2.3. DEN ÆNDREDE OMSTRUKTURERINGSPLANS FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED
9.2.3.1. Omfanget af den nødvendige omstrukturering
(214)
Omstruktureringsmeddelelsen beskriver de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af pengeinstitutter med hensyn til foranstaltninger, der anmeldes til Kommissionen frem til den 31. december 2010. HSH's ændrede omstruktureringsplan undersøges derfor på dette grundlag. For at være forenelig med artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF skal omstruktureringen af pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle finanskrise i henhold til omstruktureringsmeddelelsen sikre, at
a)
HSH's langsigtede rentabilitet genoprettes
b)
støttemodtageren yder et tilstrækkeligt eget bidrag (byrdefordeling) og
c)
der træffes tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger.
(215)
I overensstemmelse med sin beslutningspraksis under finanskrisen lægger Kommissionen ved undersøgelsen af omstruktureringsbestemmelser ikke beløbet i forbindelse med likviditetsgarantier til støttebeløbet.
9.2.3.2. Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(216)
I beslutningen om at indlede proceduren blev der udtrykt tvivl med hensyn til, om HSH er i stand til at genoprette sin langsigtede rentabilitet. Denne tvivl blev bestyrket af en indgående undersøgelse af rentabiliteten, der blev gennemført efter vedtagelsen af beslutningen om at indlede proceduren.
(217)
I beslutningen om at indlede proceduren blev der konstateret tre væsentlige svagheder, der sandsynligvis truer HSH's langsigtede rentabilitet, og som der ikke blev taget tilstrækkeligt hensyn til i den oprindelige omstruktureringsplan: a) HSH's afhængighed af penge- og kapitalmarkedet, b) dens afhængighed af volatile og cykliske aktiviteter og c) kapitalmarkedsaktiviteternes store omfang i forhold til dens bankaktiviteter. Endvidere blev der udtrykt tvivl om, hvorvidt vækstraterne og andre prognoser, der lå til grund for den oprindelige omstruktureringsplan, var pålidelige.
(218)
Undersøgelsen viste følgende med hensyn til HSH's finansieringssituation: a) en svag finansieringsstruktur med begrænsede kilder til en langfristet stabil finansiering, da navnlig statsgaranterede obligationer, der er udstedt på grundlag af »grandfathering«-klausulen, efterhånden forfalder og skal refinansieres, b) en stor afhængighed af sparekasser som foretrukken finansieringskilde og c) en mangel på USD-denominerede finansieringer.
(219)
I beslutningen om at indlede proceduren (70) blev det understreget, at HSH i 2014 skal refinansiere [60-110] mia. EUR på penge- og kapitalmarkedet; samtidig blev der udtrykt tvivl om, at HSH ikke ville være i stand til dette. Kommissionen havde konstateret et gab på ca. [15-30] mia. EUR, til hvis dækning HSH ikke havde planlagt og anvist nogen specifikke finansieringskilder. Som anført i betragtning (54) var der i HSH's finansieringsplan et gab på 48 mia. EUR, der på grundlag af prognoser for egenkapital og derivater i overensstemmelse med data fra tidligere kan tilpasses og fastsættes til et udækket finansieringsbehov på ca. [15-30] mia. EUR. På grundlag af balancereduktionen på koncernniveau med 34 mia. EUR til 120 mia. EUR frem til udgangen af 2014 (i forhold til 150 mia. EUR i den oprindelige omstruktureringsplan) bliver finansieringsbehovet på penge- og kapitalmarkedet og presset på HSH's finansieringssituation imidlertid mindre. Således dækkes det finansieringsgab, hvor HSH ikke havde planlagt specifikke finansieringskilder. Endvidere har HSH dokumenteret, at dens prognoser vedrørende den planlagte rest i forhold til det nuværende og tidligere finansieringsniveau fra denne kilde er fastsat konservativt. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at finansieringsbehovet på [15-25] mia. EUR, til hvis dækning der ikke er fastsat nogen finansieringskilder, kan dækkes via egenkapital, overskydende indlån og kortfristede finansieringer (sikrede og usikrede finansieringer) uden negative følger for HSH's finansieringsomkostninger. HSH behøver derfor ikke at finde nye finansieringskilder og kan i forbindelse med sit samlede finansieringsbehov frem til 2014 basere sig på fastslåede og eksisterende kilder.
(220)
Med hensyn til afhængigheden af sparekasser som foretrukken finansieringskilde (se betragtning (95)) konstaterer Kommissionen, at sparekassernes betydning i forhold til andre kilder også falder med reduktionen af HSH's risikoprofil. Den yderligere balancereduktion i den ændrede omstruktureringsplan (på 30 mia. EUR i forhold til den oprindelige omstruktureringsplan, se betragtning (51)), vil nedsætte det nye finansieringsbehov og finansieringsgabet betydeligt. På grundlag af det planlagte finansieringsmix ved udgangen af omstruktureringsperioden (se tabel 7 og betragtning (93)) reduceres HSH's afhængighed af kortfristede usikrede finansieringer, hvorved den heller ikke i så høj grad trues af likviditetskriser. HSH vil desuden i relativt højere grad basere sin finansiering på dækkede obligationer, der i Tyskland opfylder strenge emissionskrav og kan betragtes som en stabil og forholdsvis gunstig finansieringskilde.
(221)
HSH's mangel på USD-denominerede finansieringer er endnu en vigtig svaghed i HSH's forretningsprofil. Ved udgangen af 2010 var ca. [20-30] % af HSH's samlede aktiver denomineret i USD; dette svarer til [50-70] mia. USD, hvoraf kun [15-20] mia. USD ([20-25] %) blev finansieret direkte i USD. Gabet dækkes via valutaswaps, der regelmæssigt forlænges. På grund af den vedvarende forøgelse i forbindelse med EUR/USD-valutaswaps efter udbruddet af finanskrisen koster denne finansieringsstrategi yderligere ca. [20-30] basispoint i forhold til en USD-denomineret finansieringsstrategi. Endvidere er denne strategi forbundet med en række risici. Disse omfatter a) potentielle yderligere omkostninger, der følger af sandsynlige misforhold mellem faktiske og forventede cashflow fra USD-aktiver, b) den kortsigtede likviditetspositions øgede volatilitet på grund af forpligtelsen til at foretage margin calls i forbindelse med swappositionerne (71) og c) den øgede eksponering med hensyn til modpartsrisikoen på grund af, at swaps handles OTC, og HSH fuldt ud bærer modpartsrisikoen for disse transaktioner. Da HSH's risikoprofil imidlertid hovedsagelig reduceres inden for segmenter, hvor der opstår USD-denominerede aktiver (f.eks. fly- og skibsfinansiering og international ejendomsfinansiering), bidrager dette også væsentligt til at reducere finansieringsbehovet i USD. Endvidere har HSH forpligtet sig til at forhøje den andel af hovedbankens USD-aktiviteter, der refinansieres ved hjælp af finansiering i USD, til mindst […] % frem til 2014.
(222)
Det kan konkluderes, at de foreslåede foranstaltninger fjerner Kommissionens tvivl. Foranstaltningerne skulle sikre, at HSH er på rette kurs til at udvikle et mere bæredygtigt og stabilt finansieringsmix med hensyn til volumen, løbetid, prioritet, sikkerhed og valutaer. Forpligtelsen til inden udgangen af 2012 - og dermed inden udløbet af den af Baselkomitéen for Banktilsyn fastsatte frist - at nå en net stable funding ratio og en likviditetsdækningsgrad […], vil gøre det muligt at kontrollere HSH's fremskridt på dette område og formentlig bidrage til, at banken fortsat forbedrer kvaliteten og stabiliteten af sin finansiering og råder over tilstrækkelig overskudslikviditet til stresssituationer.
(223)
I beslutningen om at indlede proceduren (72) blev der rejst tvivl om, hvorvidt HSH kan sikre sin langsigtede rentabilitet ved at koncentrere sig om en udvidelse af de cykliske og volatile forretningssegmenter (73). Den indgående rentabilitetsundersøgelse bestyrkede denne tvivl, da den viste, at en stigende andel af HSH's nettorenteindtægter opnås via volatile og cykliske aktiviteter (74). Den forholdsvis store betydning af skibs- und flyfinansiering blev anset som særligt problematisk. I den ændrede omstruktureringsplan tages der imidlertid passende hensyn til spørgsmålet om aktivernes cykliske karakter samtidig med, at HSH's franchise inden for shipping respekteres.
(224)
Den yderligere nedskæring af aktiver på [30-35] mia. EUR (til 82 mia. EUR i 2014) foretages fuldstændigt hos hovedbanken og navnlig i forbindelse med cykliske og volatile aktiviteter. HSH vil indstille sine aktiviteter inden for flyfinansiering. De eksisterende aktiver inden for flyfinansiering på [3-8] mia. EUR vil frem til udgangen af [2011-2012] blive overført til omstruktureringsenhed og afviklet. HSH forpligter sig til ikke at indgå nye forretninger på dette område. Desuden forpligter den sig til at reducere sine samlede aktiver inden for hovedbanken på forretningsområdet shipping til 15 mia. EUR frem til udgangen af 2014. Dette opnås ved frem til udgangen af [2011-2012] at overføre yderligere [0,5-2] mia. EUR til omstruktureringsenheden og begrænse HSH's volumen af nye forretninger. De samlede aktiver på 15 mia. EUR inden for skibs- og flyfinansiering kan sammenholdes med en værdi på [25-30] mia. EUR i 2008.
(225)
Desuden skal de samlede aktiver inden for forretningsområdet fast ejendom reduceres til 13 mia. EUR frem til udgangen af 2014, da aktiviteterne inden for ny international ejendomsfinansiering for tyske erhvervskunder indstilles, og de andre nye forretninger begrænses. Endvidere vil forretningsområdet erhvervskunder blive betydeligt indskrænket frem til 2014 gennem et lavere volumen af nye forretninger.
(226)
Den samlede reduktion ledsages af en forbedring af HSH's risikoforvaltningsprocedurer. HSH arbejder navnlig på forretningsområdet shipping på at begrænset store enkeltrisici. Banken har desuden forpligtet sig til at nedsætte eksisterende store enkeltrisici til […] mio. EUR og begrænse nye enkeltrisici til maksimalt […] mio. EUR.
(227)
I betragtning 62 i beslutningen om at indlede proceduren udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til omfanget af HSH's kapitalmarkedsaktiviteter, der trods nyorienteringen mod regionale aktiviteter stadig blev betragtet som uforholdsmæssigt stort. Navnlig bidrog transaktionerne for egen regning til HSH's vanskeligheder.
(228)
Balancereduktionen vil medføre en betydelig reduktion af HSH's kapitalmarkedsaktiviteter. Sidstnævnte vil frem til 2014 blive reduceret til aktiver på [25-35] mia. EUR i hovedbanken. I sammenligning hermed udgjorde omfanget af aktiver i 2008 98,8 mia. EUR. Endvidere gav Tyskland tilsagn om, at HSH ikke ville udføre transaktioner for egen regning. HSH vil kun udføre handelsaktiviteter i det omfang, der er nødvendigt for at udføre kundeordrer, med henblik på hedging til kundeaktiviteter og til likviditetsstyring inden for området Treasury samt til forvaltning af balancen (i hvert tilfælde målt indtil en værdigrænse med en maksimal Value-at-Risk (VaR)). Den tvivl, der blev givet udtryk for i beslutningen om at indlede proceduren, fjernes derfor med disse foranstaltninger.
(229)
HSH's svage kapitalstruktur udgør en yderligere mulig hindring for dens langsigtede rentabilitet. Navnlig med hensyn til nedenstående punkter var det tvivlsomt, om den forventede lave kapitalisering, der var fastsat i den oprindelige omstruktureringsplan ved udgangen af omstruktureringsperioden (en tier 1-procent på [ca. 9] %), er passende: a) den cykliske og volatile karakter af HSH's forretningsprofil, der nødvendiggør en yderligere kapitalbuffer for at afværge tilbagevendende, øgede korrelerede tab, b) virkningerne af finanskrisen på HSH's kapital (75) og c) indførelsen af de nye Basel III-regler, hvorved den nye lovbestemte minimumskapital (76) forhøjes markant. Det kan desuden antages, at markedsaktører og navnlig institutioner, der sandsynligvis tilbyder usikret finansiering på penge- og kapitalmarkedet, forventer højere kapitalprocenter.
(230)
Den yderligere reduktion af HSH's risikoprofil, tilbageholdelsen af udbytte og kapitalforhøjelsen på 500 mio. EUR i 2013 vil klart forbedre HSH's kapitalisering. Ved udgangen af 2014 vil bankens kernekapitalprocent formentlig ligge på over 10 % og tier 1-procenten på over 12 %. Disse tal står over for procenterne på henholdsvis [ca. 7] % og [ca. 9] % i den oprindelige omstruktureringsplan. De er snarere i overensstemmelse med de nye kapitalkrav for banker. En del af disse forbedringer er ganske vist forbundet med den stadig betydelige reduktion af de risikovægtede aktiver, der er betinget af risikoafdækningen, men kapitalstrukturen ville under alle omstændigheder blive bedre. Denne forbedring skal ses i sammenhæng med reduktionen af risikoprofilen i forbindelse med HSH's balance og navnlig nedbringelsen af andelen af cykliske aktiver.
(231)
Endvidere var det en af Kommissionens betingelser for, at kompensationen for risikoafdækningen samt tilbagebetalingen kunne anses for at være forenelige med det indre marked, at HSH ikke må opsige risikoafdækningen, hvis dette ville medføre, at kernekapitalprocenten i omstruktureringsperioden falder til under den fastsatte værdi og frem for alt pr. 31. december 2014 til under 10 % (se betragtning (203)). Det sikres således, at HSH er i stand til at opretholde en passende kapitalisering i omstruktureringsperioden, selv hvis den økonomiske situation forværres. Denne mekanisme skulle bidrage til, at HSH kan genvinde tilliden blandt forretningspartnerne på markedet. Ifølge HSH's ændrede omstruktureringsplan vil banken frem til [2014-2016] bringe garantien helt til ophør; på det tidspunkt må kernekapitalprocenten forventes at udgøre [ 10] %.
(232)
Det bemærkes afslutningsvis, at de foreslåede foranstaltninger forbedrer HSH's kapitalstruktur, således at den er i overensstemmelse med de nye internationale krav. De forbedrede kapitalprocenter og den større modstandskraft mod stress vil på mellemlang sigt have en positiv indvirkning på HSH's finansieringsomkostninger.
(233)
I beslutningen om at indlede proceduren (betragtning 60 og 63) blev der udtrykt tvivl med hensyn til pålideligheden af visse prognoser, som blev anvendt i forbindelse HSH's planlægning. Denne tvivl vedrørte navnlig prognoser for a) væksten i de vigtigste forretningssegmenter, b) væksten i indtægter, der ikke stammer fra renteindtægter, c) margenerne i de vigtigste forretningssegmenter og d) udviklingen i risikohensættelser.
(234)
Kommissionen fandt vækstprognoserne for optimistiske i navnlig segmenterne shipping, transport og erhvervskunder. Der blev derfor rejst tvivl om, hvorvidt HSH kan opnå de forventede samlede indtægter. Den ændrede omstruktureringsplan er imidlertid baseret på mere rimelige vækstprognoser for segmenterne shipping og erhvervskunder (se tabel 5). Da HSH nu vil bringe aktiviteterne inden for flyfinansiering til ophør, er vækstraten i dette segment ikke længere af betydning. Som det fremgår af tabel 5 og 6, er de vækstrater, der er fastsat i forbindelse med segmenterne shipping og erhvervskunder, betydeligt lavere end dem, der blev anvendt i den oprindelige omstruktureringsplan af 1. september 2009. Endvidere svarer de til den absolutte forretningsvolumen, som HSH snarere kan forventes at opnå inden for disse brancher i betragtning af sin markedsandel og det samlede markedsvolumen.
(235)
HSH har desuden undersøgt sine prognoser for væksten i forbindelse med indtægter, der ikke stammer fra renteindtægter. Det antages, at indtægter, der ikke stammer fra renteindtægter, i perioden 2010-2014 i gennemsnit vil udgøre ca. [7-12] % af hovedbankens nettorenteindtægter. I betragtning af HSH's hensigt om at øge krydssalget af produkter mellem sine finansmarkedssegmenter og andre forretningsområder, synes dette mål opnåeligt.
(236)
I beslutningen om at indlede proceduren blev der rejst tvivl om margenprognoserne i den oprindelige omstruktureringsplan. De nye margener i slutningen af 2010 blev imidlertid faktisk højere end oprindeligt antaget, og prognoserne blev justeret i overensstemmelse hermed.
(237)
I beslutningen om at indlede proceduren blev der rejst tvivl om, hvorvidt HSH vil være i stand til at klare den næste recession uden igen at få brug for statsstøtte, og der blev dermed sat spørgsmålstegn ved bankens langsigtede rentabilitet. Denne tvivl var baseret på følgende svagheder: a) en skrøbelig finansieringsstruktur og navnlig et forestående stort finansieringsgab samt en kronisk knaphed på USD-denominerede finansieringer, b) fokus på cykliske og volatile aktiviteter, der sandsynligvis fører til tilbagevendende store, korrelerede tab og c) en for lav kapitalisering til at kunne afværge sådanne tab. De yderligere forslag til foranstaltninger i den ændrede omstruktureringsplan kan imidlertid fjerne Kommissionens tvivl. Den ændrede omstruktureringsplan er baseret på mere realistiske og overbevisende prognoser og tegner derfor et mere pålideligt billede af HSH's rentabilitet. Det billede, der fremkommer, er billedet at en bank, der ved afslutningen af omstruktureringsperioden vil være passende kapitaliseret, baserer en lavere del af sine transaktioner på stærkt cykliske segmenter og vil have en stabiliseret, men fortsat vanskelig finansieringsstruktur, idet kontrolinstrumenterne (net stable funding ratio og andelen af USD-denominerede finansieringer) skulle bidrage til, at HSH på mellemlang sigt koncentrerer sig om en fortsat forbedring på dette område. HSH skulle derfor nu råde over kapitalgrundlaget og den nødvendige finansieringsstruktur til at kunne klare en recession uden at modtage statsstøtte. Med hensyn til HSH's samlede rentabilitet viser den ændrede omstruktureringsplan, at HSH's egenkapitalforrentning i omstruktureringsperioden i 2014 vil nå op på [5-10] % (77). I absolutte tal er denne procentsats lav, men skulle som følge af HSH's væsentligt lavere risikoprofil være mere stabil. Den skal derfor betragtes som en betydelig forbedring i forhold til de procentsatser, der kunne konstateres i de ti år før krisen.
9.2.3.3. Minoritetsaktionærernes eget bidrag og deltagelse i byrdefordelingen
(238)
For at begrænse konkurrencefordrejninger og undgå problemer med »moral hazard« bør i henhold til omstruktureringsmeddelelsen a) omstruktureringsomkostningerne og samtidig b) støttebeløbet begrænses; desuden er et betydeligt eget bidrag nødvendigt. I henhold til omstruktureringsmeddelelsen bør bankerne endvidere først bruge deres egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen for at begrænse støtten til det nødvendige minimum. De omkostninger, der er forbundet med omstruktureringen, bør ikke kun bæres af staten, men også af dem, der har investeret i HSH. Sidstnævnte omfatter aktionærer og indehavere af efterstillede værdipapirer.
9.2.3.3.1. Eget bidrag, byrdefordeling og begrænsning af støtten til det nødvendige minimum
(239)
I betragtning 65 i beslutningen om at indlede proceduren konstaterede Kommissionen, at omfanget af det eget bidrag, der skulle ydes i form af de foreslåede salg, var uklart. Tyskland har givet tilsagn om, at HSH frem til udgangen af omstruktureringsperioden vil sælge [100-120] datterselskaber. HSH har allerede solgt [30-40] af disse [100-120] datterselskaber og forventer, at alle salg vil være afsluttet senest den […]. De opnåede indtægter og overskud anvendes til at dække omstruktureringsomkostningerne. De finansielle kapitalinteresser, der skal sælges, er anført i bilag II og omfatter HSH Real Estate AG, […], DekaBank og […], HSH's største datterselskaber.
(240)
Tyskland gav endvidere tilsagn om, at HSH ikke vil gennemføre overtagelser frem til den 31. december 2014.
(241)
Kommissionen er af den opfattelse, at de foranstaltninger, der er beskrevet i betragtning (239) og (240) i forbindelse med egetbidraget, ikke sikrer, at HSH under de nuværende finansielle omstændigheder yder det størst mulige egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne. I overensstemmelse med punkt 26 i omstruktureringsmeddelelsen er Kommissionen navnlig af den opfattelse, at det i en omstruktureringssammenhæng principielt ikke er foreneligt med målsætningen om at begrænse støtten til det nødvendige minimum, at støttemodtagende banker foretager en diskretionær udligning af tab (f.eks. ved frigørelse af reserver eller nedbringelse af stamkapitalen) for at sikre udbetaling af dividende og kuponer på udestående efterstillet gæld. Navnlig bør finansielle instrumenter med egenkapitalelementer medgå til at dække opståede tab.
(242)
Da Tyskland afviser at foreslå yderligere foranstaltninger i forbindelse med egetbidraget, kan støtten ikke erklæres forenelig med det indre marked i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. Sådanne foranstaltninger kan imidlertid pålægges.
(243)
Kommissionen pålægger derfor HSH, at banken i omstruktureringsperioden ikke må foretage betalinger på overskudsafhængige egenkapitalinstrumenter (som hybride finansielle instrumenter og udbyttebeviser), såfremt disse ikke er skyldige i henhold til aftale eller lov. Efter Kommissionens opfattelse er det en del af et sådant forbud mod udbyttebetalinger, at disse instrumenter også skal medgå til at dække underskud, hvis der uden frigørelse af henlæggelser og reserver bliver underskud på HSH's balance. Underskudsfremførsler fra tidligere år skal ikke dækkes.
(244)
For at sikre, at bankens ejere i omstruktureringsperioden bidrager til genoprettelsen af et passende kapitalgrundlag i størst muligt omfang (se betragtning (229)-(231)), ville Kommissionen også betragte alle udbyttebetalinger i omstruktureringsperioden som en tilsidesættelse af princippet om, at støtten skal begrænses til det nødvendige minimum. Kommissionen mener derfor, at HSH frem til udgangen af regnskabsåret 2014 ikke bør udbetale udbytte.
9.2.3.3.2. Minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen
(245)
I beslutningen om at indlede proceduren (betragtning 66-72) indtog Kommissionen den foreløbige holdning, at udvandingen af kapitalandelene ikke havde været tilstrækkelig med hensyn til de minoritetsaktionærer, der ikke havde deltaget i rekapitaliseringen af HSH i maj 2009. Den oprindelige omstruktureringsplan indeholdt således ikke en passende byrdefordeling, der havde gjort det muligt at vurdere støtten til HSH som forenelig med det indre marked. Endvidere rejste Kommissionen det spørgsmål, om minoritetsaktionærerne selv muligvis blev begunstiget af statsstøtten ved at beholde alt for store kapitalandele i HSH. Kommissionen konkluderede, at foranstaltningen omfattede en potentiel indirekte støtte til fordel for minoritetsaktionærerne, som kunne være uforenelig med det indre marked, hvis der ikke blev etableret mekanismer til at sikre en passende byrdefordeling (betragtning 73 i beslutningen om at indlede proceduren).
(246)
Indledningsvis konstaterer Kommissionen, at i modsætning til sparekasseforeningernes bemærkninger om, at den ikke hidtil i andre støttesager vedrørende rekapitaliseringer havde undersøgt de sekundære effekter af indirekte støtte (se betragtning (130)), er indirekte støtte faktisk blevet undersøgt i forbindelse med en bred vifte af støtteforanstaltninger som led i en række afgørelser og beslutninger (78).
(247)
Kommissionen minder om, at artikel 107, stk. 1, i TEUF ifølge fast retspraksis ikke sondrer under hensyn til grundene til eller hensigten med de statslige interventioner, men definerer dem i kraft af deres virkninger (79). Den indirekte fordel, minoritetsaktionærerne har opnået, opstod ved, at de offentlige ejere gav afkald på den yderligere deltagelse i HSH, som de havde opnået, hvis prisen for de nye kapitalandele var blevet fastsat korrekt. Der er en årsagsforbindelse mellem støtten ydet ved hjælp af statsmidler til HSH og fordelen for minoritetsaktionærerne.
(248)
Kommissionen er endvidere ikke enig i den opfattelse, der er gjort gældende med hensyn til, at fordelen for minoritetsaktionærerne ikke kunne tilregnes staten, da beslutningen om rekapitaliseringen samt om antallet af kapitalandele og disses pris blev truffet på aktionærernes generalforsamling (se betragtning (129)). På den nævnte generalforsamling var de offentlige ejere imidlertid repræsenteret som aktionærer og handlede i deres egenskab af offentligretlige organer (80). Heraf følger, at der på daværende tidspunkt fandt en politisk debat sted om HSH's fremtid.
(249)
De vigtigste bemærkninger fra Tyskland og minoritetsaktionærerne vedrører det argument, at en mindre udvanding ikke udgør støtte, og at en udvanding under alle omstændigheder simpelthen er resultatet af de parametre, der er valgt til kapitalforhøjelsen, dvs. antallet af kapitalandele og prisen for dem. Med hensyn til disse parametre anførte Tyskland og minoritetsaktionærerne, at værdiansættelsen blev foretaget af PwC, en velanset virksomhed, i overensstemmelse med anerkendte værdiansættelsesnormer. Værdiansættelsen var baseret på den antagelse, at HSH i 2013 igen ville opnå en A-vurdering, og der var angiveligt gode grunde til denne antagelse. Sparekasseforeningerne og Flowers er enig med Tyskland på dette punkt. De har anført, at emissionskursen for de nye kapitalandele i virkeligheden var for lav.
(250)
Kommissionen tvivler ikke på, at PwC er en velanset virksomhed og foretog værdiansættelsen af HSH i overensstemmelse med anerkendte værdiansættelsesnormer. Den fastholder imidlertid, at der var flere aspekter, der ikke blev taget hensyn til ved værdiansættelsen af HSH, og at disse ellers var resulteret i en lavere værdi af HSH.
(251)
Vurderingsrapporten fra PwC (81) (»vurderingsrapporten«) blev fremlagt den 15. maj 2009. Den 30. april 2009 anmeldte Tyskland støtteforanstaltningerne til fordel for HSH til Kommissionen, da HSH risikerede ikke at kunne opfylde de lovbestemte kapitalkrav. På dette tidspunkt var det klart, at HSH ville gennemgå en omfattende omstrukturering og ville skulle tilbyde kompenserende foranstaltninger for de konkurrencefordrejninger, som støtteforanstaltningerne kunne forårsage. PwC's værdiansættelse blev foretaget på grundlag af en forretningsplan, der ikke tog hensyn til alle disse aspekter. I resuméet (82) af vurderingsrapporten anførte PwC klart, at værdiansættelsen var baseret på HSH's planlægning, der tog udgangspunkt i en normalisering af markederne i 2011. Denne prognose kan ikke vurderes som konservativ.
(252)
Endvidere var værdiansættelsen baseret på den antagelse, at HSH i 2013 igen ville opnå en A-vurdering. PwC nævnte udtrykkeligt i vurderingsrapporten (83), at S&P den 6. maj 2009 havde nedgraderet HSH fra A til BBB + med negative udsigter, og at denne nedgradering ikke afspejlede sig i den finansieringsplan, som værdiansættelsen var baseret på, og derfor ikke blev taget i betragtning ved beregningen af HSH's vejledende værdi. Endvidere konstaterede PwC, at der i lyset af den forestående undersøgelse af støtten kunne forventes betingelser, som skulle sikre, at støtteforanstaltningen var forenelig med det indre marked, og som ville indvirke betydeligt på HSH's forretningsplan. PwC konstaterede desuden, at de generelle økonomiske rammebetingelser i de for HSH relevante brancher (skibsfart, lufttransport) samt begrænsningerne på kapitalmarkedet (finansiering) gjorde det vanskeligt at forudsige den fremtidige udvikling.
(253)
Det bemærkes afslutningsvis, at værdiansættelsen blev foretaget ud fra den antagelse, at risikoafdækningen gennemføres. Uden risikoafdækningen var risikovægtede aktiver ikke blevet omfattet af hjælpeforanstaltninger, og det havde været nødvendigt at forhøje omfanget af den nødvendige rekapitalisering og gennemgå ratingprognoserne. PwC (84) beregnede HSH's værdi også i tilfælde af, at risikoafdækningen ikke gennemføres, og nåede frem til en vejledende værdi af HSH på mellem [0,8-1,2] mia. og [1,5-2] mia. EUR, hvilket svarer til en aktiepris på mellem [ 9] og [ 22] EUR. På denne baggrund anser Kommissionen stadig prisen for de nyudstedte aktier for at være alt for høj.
(254)
Minoritetsaktionærerne anførte endvidere, at Kommissionen i sin afgørelse i Hypo Real Estate-støttesagen havde accepteret en pris for de nye aktier, der lå over børsprisen, uden at sætte spørgsmålstegn ved, om prisen var passende med hensyn til byrdefordelingen. Det var minoritetsaktionærernes opfattelse, at prisen for aktierne i HSH derfor heller ikke burde undersøges. Efter Kommissionens opfattelse kan de to støttesager imidlertid ikke sammenlignes. I Hypo Real Estate-støttesagen blev der truffet en række foranstaltninger, der medførte en fuldstændig nationalisering af banken. Hovedforskellen mellem de to sager består i, at Hypo Real Estate blev nationaliseret, og staten erhvervede kapitalandelene til en pris, der var baseret på koncernværdien uden statsstøtte (85). Dette er ikke tilfældet i forbindelse med HSH. Værdiansættelsen af HSH med henblik på at bestemme prisen for de nyudstedte aktier blev foretaget ud fra den antagelse, at risikoafdækningen på 10 mia. EUR blev gennemført. Denne antagelse har påvirket værdiansættelsesresultatet betydeligt.
(255)
Minoritetsaktionærerne anførte endvidere, at de ikke havde været i stand til at støtte HSH med betydelige finansielle bidrag i 2008 og deltage i rekapitaliseringen i april 2009. De havde heller ikke været forpligtet til at gøre dette, da optionen på nye aktier ikke var forbundet med en tegningspligt.
(256)
Efter Kommissionens opfattelse havde sparekasseforeningerne et tegningsret til nye aktier, men var ikke forpligtet til at udøve denne ret. Kommissionen kan imidlertid ikke behandle minoritetsaktionærernes finansielle støtte til HSH i 2008 som et bidrag til byrdefordelingen i forbindelse med de støtteforanstaltninger, der blev ydet til HSH i maj og juni 2009. Den støtte, som banken fik stillet til rådighed i 2008, skete på grundlag af en investeringsbeslutning, som minoritetsaktionærerne traf på daværende tidspunkt. Kommissionen ser ingen forbindelse mellem de finansielle foranstaltninger i 2008 og støtteforanstaltningerne i 2009.
(257)
Kommissionen er ikke enig i sparekasseforeningernes bemærkninger om, at disse ikke udøvede økonomisk virksomhed og derfor ikke kunne anses som virksomheder som omhandlet i statsstøttereglerne (se betragtning (129)). Sparekasserne i Schleswig-Holstein udøver økonomisk virksomhed (86). De har samlet deres økonomiske interesser i sparekasseforeningerne. Sparekasseforeningerne leverer tjenesteydelser til sparekasserne i Schleswig-Holstein og besidder kapitalinteresser/kapitalandele for sparekasserne, som det er tilfældet i forbindelse med sparekassernes kapitalandele i HSH. Stiger værdien af sparekassernes kapitalinteresser i foreningerne, stiger sparekassernes værdi ligeledes. Sparekasseforeningerne og de sparekasser, der er medlem hos dem, udgør en økonomisk enhed. En fordel for foreningerne er samtidig en fordel for sparekasserne i Schleswig-Holstein. Derfor kan de sparekasseforeninger, som sparekasserne i Schleswig-Holstein fuldt ud kan tilregnes i økonomisk henseende, betragtes som modtagere af statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(258)
Bemærkningerne fra Tyskland og interesserede parter har ikke fjernet Kommissionens tvivl med hensyn til minoritetsaktionærernes utilstrækkelige deltagelse i byrdefordelingen. Kommissionen er fortsat af den opfattelse, at udvandingen af kapitalandelene ikke var tilstrækkelig med hensyn til de minoritetsaktionærer, der ikke havde deltaget i rekapitaliseringen af HSH i 2009, da antallet af kapitalandele, som de offentlige ejere fik tildelt i forbindelse med rekapitaliseringen, på daværende tidspunkt ikke var baseret på en korrekt værdiansættelse af HSH. Kommissionen konstaterer imidlertid, at den ændrede omstruktureringsplan indeholder ydereligere foranstaltninger, som klart forbedrer minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen.
(259)
Navnlig øges bidraget til byrdefordelingen på grundlag af de yderligere foranstaltninger til kompensation for risikoafdækningen, som Kommissionen har pålagt (betragtning (202)-(208)). Den yderligere kompensation for risikoafdækningen, der består af tillægspræmien og engangsbetalingen på 500 mio. EUR i aktier, vil have to primære virkninger: For det første reduceres HSH's udbytter, der kan udloddes, som følge af forhøjelsen af det absolutte kompensationsbeløb til de offentlige ejere og dermed HSH's værdi for aktionærerne. For det andet vil engangsbetalingen på 500 mio. EUR udvande minoritetsaktionærernes kapitalandele fra 16,8 % til ca. 14-15 % (afhængigt af værdiansættelsen af aktieprisen).
(260)
Foruden den virkning, der fremkommer som følge af betingelserne i forbindelse med kompensationen for risikoafdækningen, forbedres minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordeling yderligere som følge af begrænsningen af afkastet af kapitalinstrumenterne (se betragtning (241)-(244)). HSH's værdi for aktionærerne afhænger af de fremtidige cashflow, idet disse cashflow ikke betales i form af udbytter inden 2014. De begrænsninger, som Kommissionen har pålagt med hensyn til tidsplanen for de fremtidige cashflow, vil derfor yderligere styrke minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen.
(261)
Kommissionen er af den opfattelse, at selv om foranstaltningerne med henblik på minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen blev forbedret væsentligt i den ændrede omstruktureringsplan og på grundlag af de af Kommissionen pålagte betingelser, sikrer de alligevel ikke, at minoritetsaktionærerne bidrager til byrdefordelingen i størst muligt omfang. Da Tyskland afviser at foreslå yderligere foranstaltninger i forbindelse med byrdefordelingen, kan støtteforanstaltningen ikke erklæres forenelig med det indre marked i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999. På dette grundlag ville den indirekte støtte til minoritetsaktionærerne skulle betragtes som uforenelig med det indre marked, såfremt der ikke kan pålægges yderligere betingelser, der forbedrer minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen.
(262)
I betragtning af den potentielle fordel, som minoritetsaktionærerne har opnået, og nødvendigheden af en passende byrdefordeling er Kommissionen derfor af den opfattelse, at det er nødvendigt at forlænge forbuddet mod udbyttebetalinger efter 2014. For at sikre proportionaliteten bør forbuddet mod udbyttebetalinger dog begrænses. I den forbindelse pålægger Kommissionen den betingelse, at der i perioden fra den 1. januar 2015 til den 31. december 2016 kun må ske udbyttebetalinger op til 50 % af årets resultat i det foregående regnskabsår. Endvidere må der kun foretages udbyttebetalinger i denne periode, for så vidt som de ikke på mellemlang sigt bringer overholdelsen af bestemmelserne om kreditinstitutternes egenkapitalniveau i henhold til Basel III i fare.
9.2.3.3.3. Konklusion vedrørende minoritetsaktionærernes eget bidrag og deres deltagelse i byrdefordelingen
(263)
Kommissionen konkluderer, at der kan opnås et passende eget bidrag og en passende deltagelse i byrdefordelingen fra minoritetsaktionærernes side, og at støtten derfor kan betragtes som forenelig med det indre marked på de betingelser, der er anført i betragtning (262), (202)-(208)) og (241)-(244).
9.2.3.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(264)
Ifølge omstruktureringsmeddelelsen skal omstruktureringsplanen indeholde foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger forårsaget af støtten og til sikring af en konkurrencedygtig banksektor. I henhold til punkt 30 i omstruktureringsmeddelelsen bør de foranstaltninger, der træffes for at begrænse konkurrencefordrejninger, være skræddersyede til at fjerne de fordrejninger, der vil opstå på det marked, hvor den støttemodtagende bank vil operere, når den har fået genoprettet sin rentabilitet efter omstruktureringen. Udgangspunktet for Kommissionens vurdering af de pågældende foranstaltninger vil være størrelsen, rækkevidden og omfanget af bankens aktiviteter.
(265)
I beslutningen om at indlede proceduren nåede Kommissionen til den konklusion, at de foreslåede foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne ikke var tilstrækkelig omfattende. Den ændrede omstruktureringsplan indeholder dog yderligere foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejningerne.
(266)
I forhold til den oprindelige omstruktureringsplan indeholder den ændrede omstruktureringsplan en betydeligt større balancereduktion. Frem til udgangen af 2014 vil HSH reducere summen af koncernens aktiver med 61 % i forhold til balancen i 2008 (87). Balancereduktionen med mere end halvdelen af HSH's værdi er passende i betragtning af de konkurrencefordrejninger, der er opstået som følge af den meget store støtte. Relativt set er denne reduktion i overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis i forbindelse med sammenlignelige støttebeløb. I HSH's tilfælde er omstruktureringen og balancereduktionen særlig vigtig i betragtning af den utilstrækkelige byrdefordeling som følge af de ufuldstændige tilbagebetalingsklausuler. Balancereduktionen supplerer HSH's tilsagn om at sælge hovedparten af sine kapitalinteresser.
(267)
Endvidere har HSH givet tilsagn om at nedskære antallet af internationale filialer eller repræsentationskontorer fra 21 til 6 og antallet af filialer i Tyskland fra 9 til 7. De tilbageværende filialer og repræsentationskontorer i London og New York indskrænkes betydeligt, og filialen i Luxembourg vil udelukkende fungere som filial for omstruktureringsenheden.
(268)
HSH desuden givet tilsagn om at undlade at gennemføre overtagelser (overtagelsesforbud) i omstruktureringsperioden (frem til 31. december 2014). HSH vil ikke udvide sine aktiviteter gennem overtagelse af andre virksomheder. Fusioner som led i en eventuel konsolidering af delstatsbankerne er fortsat mulige med Kommissionens forudgående godkendelse. Debt-equity-swaps og andre foranstaltninger i forbindelse med den almindelige aktivforvaltning er tilladt, så længe de ikke har til formål at omgå overtagelsesforbuddet. Afgiver de offentlige ejere kontrollen med HSH, gælder overtagelsesforbuddet kun i tre år. Kommissionen er af den opfattelse, at privatiseringen af HSH ville indvirke positivt på HSH's rentabilitet og sikre en effektiv konkurrence. En fastholdelse af overtagelsesforbuddet langt ud over salgstidspunktet kunne vanskeliggøre en mulig privatisering.
(269)
HSH har desuden også forpligtet sig til at træffe yderligere foranstaltninger, der direkte tager sigte på konkurrencefordrejningerne på markeder, hvor HSH havde opnået en stærk stilling og ønskede at ekspandere. HSH vil fuldstændig opgive sine aktiviteter inden for finansielle tjenesteydelser på lufttransportområdet (88). Aktiver på i alt [3-8] mia. EUR inden for forretningsområdet lufttransport skal overføres til omstruktureringsenheden eller sælges fra udgangen af [2011-2012]. Endvidere vil HSH nedskære sine aktiviteter inden for shipping, ejendomsfinansiering og erhvervskunder betydeligt. HSH har således med hensyn til forretningsområdet shipping, hvor banken har skabt sig et navn som førende udbyder af skibsfinansiering, og som den ønskede at udbygge, givet tilsagn om med hensyn til hele omstruktureringsperioden, at dens markedsandel af nye forretninger inden for international skibsfinansiering ikke vil overstige [ 8] %, og at den vil undgå at høre blandt de tre udbydere af skibsfinansiering med det største volumen af nye forretninger.
(270)
De foreslåede foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger udgør derfor en væsentlig forbedring i forhold til de skridt, som HSH hidtil havde taget i den oprindelige omstruktureringsplan, og betragtes som passende og tilstrækkelige.
9.2.3.5. Konklusioner vedrørende omstruktureringen
(271)
Kommissionen er nået til det resultat, at omstruktureringsforanstaltningerne og Tysklands tilsagn i bilag I og III kan genoprette HSH's langsigtede rentabilitet, at de udgør et passende eget bidrag fra HSH, og at de imødegår konkurrencefordrejningerne forårsaget af støtten. På de af Kommissionen pålagte og i bilag II anførte betingelser med hensyn til kompensation og byrdefordeling indeholder den ændrede omstruktureringsplan en passende og tilstrækkelig byrdefordeling og kan derfor erklæres forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF.
(272)
Kommissionen finder, at den støtte, der er indeholdt i likviditetsgarantierne fra SoFFin på 17 mia. EUR, udgør omstruktureringsstøtte, der er forenelig med det indre marked, for så vidt som garantierne var nødvendige i betragtning af markedssvigtet på grund af interbankmarkedets sammenbrud.
10. POTENTIELLE FORDELE FOR ANDRE AKTIONÆRER
(273)
Minoritetsaktionærerne har gjort gældende, at en opdeling af proceduren, hvor de direkte støtteforanstaltninger til HSH blev godkendt i den ene procedure, og spørgsmålet om en eventuel indirekte støtte til minoritetsaktionærer blev undersøgt i en anden procedure, ville være i strid med artikel 7 i procedureforordningen. En negativ afgørelse om rekapitaliseringen med hensyn til sparekasseforeningerne og Flowers ville medføre, at rekapitaliseringen ville udgøre uforenelig støtte. Efter sparekasseforeningernes opfattelse burde Kommissionen behandle spørgsmålet om minoritetsaktionærernes deltagelse i byrdefordelingen i forbindelse med den generelle vurdering af byrdefordelingen inden for rammerne af rekapitaliseringen.
(274)
Kommissionen er ikke enig i minoritetsaktionærernes fortolkning af procedureforordningen. Det er juridisk muligt at opdele støttesagen, og Kommissionen har allerede praktiseret dette i andre sager (89). Er der i forbindelse med en enkelt statsstøtteforanstaltning flere støttemodtagere, der på grund af deres retlige status skal vurderes forskelligt, hvilket kan indvirke på undersøgelsestempoet og -forløbet, kan den formelle undersøgelse opdeles af hensyn til en effektiv gennemførelse af proceduren.
(275)
Endvidere er Kommissionen ikke af den opfattelse, at en forskellig vurdering af støtteforanstaltningen med hensyn til minoritetsaktionærerne som indirekte støttemodtagere ville indvirke på vurderingen (og foreneligheden) af den samme støtteforanstaltning med hensyn til HSH som direkte støttemodtager. I denne forbindelse henviser Kommissionen til Domstolens dom i sag C-382/99, Nederlandene mod Kommissionen (90), hvor Domstolen bekræftede Kommissionens vurdering med hensyn til, at støtte til fordel for en støttemodtager kan betragtes som forenelig med det indre marked (fordi den er i overensstemmelse med de minimis-reglerne), men samtidig kan erklæres uforenelig med det indre marked med hensyn til de indirekte støttemodtagere og derfor skal tilbagesøges. Kommissionen bemærker, at rekapitaliseringens proportionalitet i forbindelse med HSH kan sikres ved hjælp af passende foranstaltninger i den ændrede omstruktureringsplan, mens fordele, som minoritetsaktionærerne opnåede gennem alt for høje emissionskurser for aktierne, kunne afgøres og korrigeres særskilt (ved at de f.eks. omfattes af byrdefordelingen).
(276)
Kommissionen ser imidlertid ingen grund til at opdele støttesagen, da den kan behandle de forskellige aspekter af støtteforanstaltningen i én afgørelse. Eventuelle fordele for minoritetsaktionærer kunne derfor også, som forklaret i den dispositive del af beslutningen om at indlede proceduren, vurderes i tilfælde af en utilstrækkelig byrdefordeling. Kommissionen konstaterer imidlertid, at ændringen af kompensationen for risikoafdækningen og de yderligere foranstaltninger til byrdefordelingen vil medføre en betydelig udvanding af minoritetsaktionærernes aktiebesiddelse og en yderligere deltagelse i byrdefordelingen, hvorved de svagheder, der kan tilskrives den af PwC foretagne værdiansættelse, reduceres betydeligt, således at der igen er en passende byrdefordeling. Da der ved hjælp af de betingelser, der er knyttet til denne afgørelse, er sørget for en passende byrdefordeling, betragter Kommissionen byrdefordelingen som tilstrækkelig vidtrækkende og vil ikke undersøge dette aspekt yderligere.
11. KONKLUSIONER
(277)
I betragtning af den tilsagnspakke, som Tyskland har fremlagt med hensyn til omstruktureringen af HSH, og de betingelser, som Kommissionen har pålagt denne medlemsstat med hensyn til kompensation og byrdefordeling, konkluderer Kommissionen, at risikoafdækningen er i overensstemmelse med afsnit 5 i meddelelsen om værdiforringede aktiver. I betragtning af den fremlagte ændrede omstruktureringsplan, tilsynspakken fra Tyskland og de betingelser, som Kommissionen har pålagt denne medlemsstat, er omstruktureringsstøtten, der indeholder en risikoafdækning, en rekapitalisering og likviditetsgarantier, i overensstemmelse med artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF og kan betragtes som forenelig med det indre marked. Den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i beslutningen om at indlede proceduren, kunne fjernes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Rekapitaliseringen på 3 mia. EUR, den garanti til HSH AG på 10 mia. EUR, som Tyskland har stillet i form af en risikoafdækning, og de af Tyskland stillede likviditetsgarantier udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
2. Støtten i form af en rekapitalisering på 3 mia. EUR, den garanti til HSH AG på 10 mia. EUR, som Tyskland har stillet i form af en risikoafdækning, og de af Tyskland stillede likviditetsgarantier er forenelige med det indre marked i betragtning af tilsagnene i bilag I og III og under forudsætning af, at betingelserne i bilag II overholdes.
Artikel 2
Tyskland sikrer, at den oprindelige omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 1. september 2009, og som senest blev ændret i overensstemmelse med meddelelse fra Tyskland af 11. juli 2011, samt tilsynspakken i bilag I og III og betingelserne i bilag II gennemføres fuldt ud i overensstemmelse med den i tilsagnspakken og betingelserne angivne tidsplan.
Artikel 3
Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne.
Artikel 4
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Tyskland opfordres til omgående at videresende en kopi af denne afgørelse til støttemodtageren.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. september 2011.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 20 päivänä syyskuuta 2011,
valtiontuesta SA.29338 (C 29/09 (ex N 264/09)) jonka Saksan liittotasavalta on myöntänyt HSH Nordbank AG:lle
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 6483)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/477/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut jäsenvaltioita ja muita asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),
sekä katsoo seuraavaa:
1 MENETTELY
(1)
Saksa ilmoitti 30 päivänä huhtikuuta 2009 komissiolle HSH Nordbank AG:n, jäljempänä ’HSH AG’, hyväksi toteutettavista valtion toimenpiteistä, jotka toteutettaisiin toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan 10 miljardin euron takauksen, jäljempänä ’riskisuoja’, ja 3 miljardin euron pääomasijoituksen, jäljempänä ’pääomapohjan vahvistaminen’, muodossa. Toimenpiteet olivat välillisesti julkisten omistajien Hampurin vapaan hansakaupungin ja Schleswig-Holsteinin osavaltion, jäljempänä ’Hampuri’ ja ”Schleswig-Holstein” tai yhdessä ”julkiset omistajat”, toteuttamia.
(2)
Komissio hyväksyi asiassa N 264/09 29 päivänä toukokuuta 2009 tekemällään päätöksellä (2), jäljempänä ’pelastamispäätös’, HSH AG:n pääomapohjan vahvistamisen ja riskisuojan kuudeksi kuukaudeksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (3) (SEUT) 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisestisisämarkkinoille soveltuvana pelastustoimenpiteenä.
(3)
Saksa esitti rakenneuudistussuunnitelman komissiolle 1 päivänä syyskuuta 2009.
(4)
Komissio aloitti 22 päivänä lokakuuta 2009 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee riskisuojaa ja HSH AG:n arvonmääritystä pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä, jäljempänä ’menettelyn aloittamisesta tehty päätös’ (4).
(5)
Menettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5)21 päivänä marraskuuta 2009, ja asianosaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa kahden viikon kuluessa päätöksen julkaisemisesta.
(6)
Komissio vastaanotti 30 päivänä marraskuuta ja 11 päivänä joulukuuta 2009 yhdistysten Sparkassen- und Giroverband für Schleswig-Holstein ja Schleswig-Holsteinische Sparkassen-Vermögensverwaltungs- und Beteiligungs GmbH & Co. KG huomautukset, jäljempänä erikseen ”SGVSH” ja ”SVB” tai yhdessä ”säästökassayhdistykset”.
(7)
Sijoittajat, joiden neuvonantajana toimi J. C. Flowers & Co. LLC, jäljempänä ’Flowers’, pyysivät 3 päivänä joulukuuta 2009 huomautusten esittämisen määräajan pidentämistä. Komissio hyväksyi pyynnön 7 päivänä joulukuuta 2009. Komissio vastaanotti Flowersin huomautukset 17 päivänä joulukuuta 2009.
(8)
Saksa pyysi huomautusten esittämisen määräajan pidentämistä 1 päivänä joulukuuta 2009. Komissio hyväksyi pyynnön 7 päivänä joulukuuta 2009. Myös HSH AG pyysi 7 päivänä joulukuuta 2009 huomautusten esittämisen määräajan pidentämistä. Komissio hyväksyi pyynnön 17 päivänä joulukuuta 2009. Saksa toimitti 17 päivänä joulukuuta 2009 osavaltioiden ja HSH AG:n yhteiset huomautukset menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen.
(9)
Joulukuun 2 päivänä 2009 järjestettiin tapaaminen, johon osallistuivat Flowers, säästökassayhdistykset, Saksa ja komissio.
(10)
Komissio toimitti Saksalle 21 päivänä joulukuuta 2009 ei-luottamuksellisen version asianosaisten toimittamista huomautuksista ja pyysi Saksan viranomaisia esittämään niistä huomautuksensa kahden kuukauden kuluessa.
(11)
Saksa toimitti julkisten omistajien huomautukset Flowersin ja säästökassayhdistysten huomautuksiin 18 päivänä tammikuuta 2010.
(12)
Syyskuun 2009 ja helmikuun 2010 välillä järjestettiin Saksan ja komission välillä useita tapaamisia ja etäkokouksia sekä vaihdettiin muilla tavoin tietoja riskisuojasta ja erityisesti varallisuussalkun arvostuksesta niiden omaisuuserien osalta, jotka kuuluvat riskisuojan piiriin, jäljempänä ’suojattu salkku’. Saksa toimitti lisätietoja muun muassa 6, 20, 21, 22, 23 ja 29 päivänä lokakuuta, 11, 12, 16 ja 27 päivänä marraskuuta ja 17 päivänä joulukuuta 2009 sekä 26 ja 27 päivänä tammikuuta ja 19 päivänä helmikuuta 2010.
(13)
Saksa ja komission yksiköt käsittelivät rakenneuudistussuunnitelmaa, riskisuojaa ja pääomapohjan vahvistamista sekä suojatun salkun arvostusta lokakuun 2009 ja kesäkuun 2011 välisenä aikana useissa tapaamisissa ja etäkokouksissa sekä muilla viestintätavoilla erityisesti 5, 21 ja 27 päivänä lokakuuta, 4, 12, 13, 18, 27 ja 30 päivänä marraskuuta ja 7, 9, 14 ja 15 päivänä joulukuuta 2009, 14 ja 19 päivänä tammikuuta, 21 päivänä huhtikuuta, 5, 12, 20, 26, 28 ja 31 päivänä toukokuuta, 15 päivänä kesäkuuta13, 16, 22 ja 23 päivänä heinäkuuta, 30 päivänä syyskuuta, 22 päivänä marraskuuta ja 9 ja 22 päivänä joulukuuta 2010 sekä 23 ja 28 päivänä helmikuuta, 18 päivänä maaliskuuta, 1 ja 8 päivänä huhtikuuta, 25 päivänä toukokuuta ja 7, 16 ja 29 päivänä kesäkuuta 2011 (luettelo ei ole tyhjentävä). Rakenneuudistussuunnitelman lopullinen versio esitettiin 11 päivänä heinäkuuta 2011.
(14)
Saksa toimitti tämän päätöksen liitteessä I olevan asiakirjan sitoumuksista 5 päivänä syyskuuta 2011.
2 TUENSAAJAN KUVAUS
(15)
HSH-konserni, jäljempänä ’HSH’, on Saksan viidenneksi suurin Landesbank-pankki, jonka pääkonttori sijaitsee Hampurissa ja Kielissä. Kyseessä on osakeyhtiö, joka perustettiin 2 päivänä kesäkuuta 2003, kun Hamburgische Landesbank ja Landesbank Schleswig-Holstein fuusioituivat. Lokakuussa 2006 Flowers (6) osti WestLB:ltä 24,1 prosenttia HSH:n osakkeista (26,6 prosenttia äänioikeudesta), kun odotettiin HSH:n listautumista pörssiin vuonna 2008.
(16)
HSH:n taseen loppusumma 31 päivänä joulukuuta 2008 oli 208 miljardia euroa ja riskipainotettujen saamisten arvo 112 miljardia euroa.
(17)
Komission pelastamispäätöksessään 29 päivänä toukokuuta 2009 hyväksymien toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen HSH:n omistajarakenne oli seuraava: Hampuri 10,89 prosenttia; Schleswig-Holstein 10,42 prosenttia; Hampurin ja Schleswig-Holsteinin yhdessä perustama julkisoikeudellinen laitos HSH Finanzfonds AöR, jossa niillä on yhtä suuri määräysvalta, 64,18 prosenttia; SGVSH 4,73 prosenttia; SVB 0,58 prosenttia ja Flowers 9,19 prosenttia (7).
(18)
HSH on liikepankki, jonka ydinaluetta on Pohjois-Saksa. Sen tärkeimpiä toimialoja ovat yrityspankkitoiminta ja yksityispankkitoiminta. Yrityspankkitoiminnassa se keskittyy merenkulkuun, yritysasiakkaisiin, kuljetusalaan, kiinteistöalaan ja uusiutuvaan energiaan. HSH on maailman suurin alusrahoittaja ja sillä on huomattava markkinaosuus lentoliikenteen rahoituspalvelujen markkinoilla (osa kuljetusalan liiketoimintayksikköä). Joulukuussa 2008 HSH oli Euroopassa, Aasiassa ja Amerikassa edustettuna 21 suuressa rahoituskeskuksessa.
(19)
HSH lukeutuu Saksan julkisiin luottolaitoksiin, jotka 18 päivään heinäkuuta 2005 kuuluivat rajoittamattomien valtiontakausten piiriin (ylläpitovelvollisuus Anstaltlast ja takausvelvollisuus Gewährträgerhaftung) (8).
(20)
1990-luvun alussa toteutettiin 523 miljoonan euron omaisuuden- ja pääomansiirrot, joista HSH, Hamburgische Landesbank ja Landesbank Schleswig-Holstein saivat etua. Komissio päätti 20 päivänä lokakuuta 2004, että nämä siirrot olivat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, joka oli perittävä takaisin (9). HSH:n täytyi palauttaa julkisille omistajilleen yhteensä 756 miljoonaa euroa korkoineen. HSH suoritti palautuksen kahdessa osassa 31 päivänä joulukuuta 2004 ja 3 päivänä tammikuuta 2005.
(21)
Menetetyn pääoman korvaamiseksi osakkeenomistajat korottivat 20 päivänä heinäkuuta 2005 HSH:n pääomaa 556 miljoonalla eurolla (10). Pääomankorotus toteutettiin omista varoista ns. osamaksujen yhteydessä. Mekanismin ansiosta omistajarakenne muuttui hyvin vähän. Komissio päätti 6 päivänä syyskuuta 2005, että pääomankorotus toteutettiin markkinataloussijoittajan periaatetta noudattaen eikä siis ollut valtiontukea (11).
(22)
HSH:n osakkeenomistajat päättivät heinäkuun puolessavälissä vuonna 2008 lisätä HSH:n omia varoja kasvun rahoittamiseksi. Tämä pääomatoimenpide oli volyymiltaan vajaat 2 miljardia euroa, joista noin 1,26 miljardia euroa oli tuoretta pääomaa.
(23)
Pääomatoimenpiteen ensimmäinen osa toteutettiin niin, että kaikki julkisten omistajien hallussa olleet yhteensä 685 miljoonan euron äänettömät osakkuudet (12) ja 57 miljoonan euron etuoikeutetut osakkeet muutettiin kantaosakkeiksi. Samaan aikaan Flowers osallistui käteispääomankorotukseen välttääkseen osakeomistuksensa laimentumisen (13). Tämän seurauksena HSH sai lisäpääomaa noin 300 miljoonaa euroa.
(24)
Pääomatoimenpiteen toisena osana omistajat päättivät yhteensä 962 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan muodossa toteutettavasta uudesta äänettömästä osakkuudesta. Julkiset ja yksityiset osakkeenomistajat osallistuivat äänettömään osakkuuteen osakkuuksiensa mukaisessa suhteessa (julkiset 660 miljoonaa euroa ja yksityiset 240 miljoonaa euroa). Yksityisiltä osakkeenomistajilta saatiin vielä lisäksi 62 miljoonaa euroa. Nämä äänettömät osakkuudet muutettiin 31 päivänä joulukuuta 2010 kantaosakkeiksi.
(25)
Saksa ilmoitti komissiolle 22-24 kappaleessa kuvatuista pääomatoimenpiteistä. Komissio katsoi, että julkisten osakkeenomistajien sijoitukset olivat markkinataloussijoittajan periaatteen mukaisia, koska yksityinen sijoittaja osallistui transaktioon huomattavalla osuudella ja samoin ehdoin kuin julkiset osakkeenomistajat. Komissio ilmoitti Saksalle 1 päivänä elokuuta 2008 päätöksestään olla jatkamatta asian käsittelyä.
(26)
HSH kirjasi vuosina 1999-2009 yhteensä 1,85 miljardin euron tappiot ja maksoi yhteensä 354 miljoonan euron osingot julkisille omistajilleen. Samalla ajanjaksolla HSH:n julkiset omistajat antoivat sille tuoretta pääomaa [4-5] (14) miljardia euroa ja takasivat sitoumuksia 166 miljardiin euroon.
Taulukko 1
HSH:n julkisia omistajia koskevia tunnuslukuja vuosilta 1999-2009 (15)
Tilivuosi
1999
2000
2001
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Voitot ja tappiot (miljoonaa euroa) (16)
111
110
204
239
261
127
400
460
270
-3 195
- 838
Kumuloituneet voitot ja tappiot (miljoonaa euroa)
111
221
425
664
925
1 052
1 452
1 912
2 182
-1 013
-1 851
Osingot julkisille omistajille (miljoonaa euroa)
36
44
72
96
105
0
0
Kumuloituneet osingot julkisille omistajille (miljoonaa euroa)
36
80
153
248
354
354
354
Omistajilta tuleva tuore pääoma (miljoonaa euroa) paikallisten yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti
[300-600]
0
0
[700-1 400]
3 000
Kumuloituneet julkisten omistajien toteuttamat pääomasijoitukset (miljoonaa euroa)
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[1 000-2 000]
[4 000-5 000]
Riskisuoja - takaus (miljardia euroa)
10
Taatut sitoumukset (miljardia euroa), joista
162
166
152
144
161
88
78
75
73
Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuus (miljardia euroa)
162
166
152
144
161
88
78
65
56
SoFFin-takaus (miljardia euroa)
0
0
0
0
0
0
0
10
17
(27)
Kaikki kolme suurta luottoluokituslaitosta (17) ovat aina aiemmin antaneet HSH:lle AA-luokituksen. Pitkäaikaisessa luokituksessa on näkynyt HSH:n julkisten omistajien myöntämät rajoittamattomat valtion takaukset. Oletuksella, että julkiset omistajat myöntävät edelleen tukea, on yhä HSH:n luokituksessa tärkeä merkitys, ja Fitch onkin nostanut (18) luokitustaan 7 pykälällä. Moody’s on nostanut luokitusta tukitekijöiden perusteella yhteensä seitsemän pykälää, joista yksi voidaan lukea julkisten omistajien myöntämän tuen (alueellinen tuki) ansioksi.
(28)
Stand-alone-luokituksessa (Moody’sin Bank Financial Strength Rating, BFSR-luokitus) (19) C näkyy luottoluokituslaitosten näkemys, että HSH:n vakavaraisuus on asianmukainen ja että sillä on hyvä liiketoimintamalli. Moody’sin BFSR-menetelmän mukaan C-luokituksen saaneiden pankkien taloudellista tilaa koskevat perusluvut ovat hyväksyttävät toimintaympäristön ollessa ennustettava ja vakaa tai niiden taloudellista tilaa koskevat perusluvut ovat hyvät toimintaympäristön ollessa vähemmän ennustettava ja vakaa.
(29)
Heinäkuussa 2004 Fitch alkoi luokitella HSH:n takaamattomat joukkovelkakirjat A-luokkaan, mutta jätti HSH:n stand-alone-luokituksen C-luokkaan. Moody’s ja S&P seurasivat heinäkuussa 2005 esimerkkiä takaamattomien joukkovelkakirjojen luokituksen osalta. HSH:n luokitukset olivat vakaita siihen asti, kunnes kriisi alkoi vuonna 2008.
(30)
Lokakuun 2008 jälkeen HSH:n luokituksessa on ollut nähtävissä kaksi suuntausta. Ensimmäinen suuntaus alkoi lokakuussa 2008, kun Fitch ja Moody’s laskivat HSH:n stand-alone-luokituksen asteittain D-luokan alemmalle tasolle ja E-luokan ylemmälle tasolle (E on Moody’sin BFSR-luokituksen alin mahdollinen luokka) (20). Luokituslaitokset mainitsivat luokituksen alentamisen syiksi a) HSH:n syklisestä pääomapohjasta, ja erityisesti alusrahoitusliiketoimintayksikön omaisuuseristä, johtuvat huomattavat riskit, b) HSH:n rajoitetut pääomansaantimahdollisuudet siihen nähden, että se harjoittaa hyvin pääomaintensiivistä antolainaustoimintaa, ja c) vähäisestä varojen tuotosta, suhteellisen suurista riskivarauksista myönnettäessä rahoitusta reaalivakuuksia vastaan (asset-based finance) ja selvästi korkeammista rahoituskustannuksista johtuvan HSH:n heikon kannattavuuden kriisiä edeltäneeseen aikaan verrattuna. Lisäksi luokituslaitoksilla oli epäilyjä HSH:n liiketoimintaprofiilin suhteen. Koska HSH:lla ei ole oikeastaan kanavia tavoittaa yksityisasiakkaita, se on riippuvainen raha- ja pääomamarkkinoista, joilla sillä kuitenkin tulee olemaan vaikeuksia saada riittävästi rahoitusta. Pääomittamista, maksuvalmiuspuskureita ja rahoituksen epätasapainoa koskevien tiukempien sääntöjen noudattaminen on luokituslaitosten mukaan erityisen haastavaa HSH:n kaltaiselle puhtaasti tukkupankkitoimintaa harjoittavalle pankille.
(31)
Toinen suuntaus alkoi toukokuussa 2009, kun S&P alensi HSH:n luokituksen BBB+-luokkaan. Moody’s ja Fitch seurasivat perässä, mutta nostivat HSH:n toukokuussa ja heinäkuussa 2010 jälleen luokkaan A3/A. Luokituslaitokset perustelivat luokituksen alentamista sillä, että julkisilta omistajilta tulevaa lisätukea rajoittaisivat a) EU:n tukisäännökset ja b) budjettirajoitukset. Siihenastiset mittavat tukitoimenpiteet rasittivat julkisten omistajien taloudellista vahvuutta melkoisesti, minkä vuoksi ne olivat vähemmässä määrin taipuvaisia myöntämään lisätukea. Tärkeä tekijä arvioitaessa julkisten omistajien valmiutta myöntää jatkossa tukitoimenpiteitä oli tuolloin HSH:n taseessa näkyvien, uusista säännöksistä määräajaksi vapauttavan lausekkeen (grandfathering clause) (21) nojalla liikkeeseen laskettujen velkakirjojen suuri määrä.
(32)
Jo vuonna 2007 HSH:n 30 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvoisen strukturoidun lainasalkun (CIP) (22) arvoa oikaistiin finanssikriisin seurauksena 1,3 miljardilla eurolla alaspäin. Kriisin leviäminen reaalitalouteen vaikutti kielteisesti perinteiseen lainasalkkuun ja HSH:n saamisten laatuun alusrahoituksen, kuljetusalan, kiinteistöalan ja uusiutuvan energian rahoituksen alalla. CIP:n arvon alentaminen vielä 1,6 miljardilla eurolla ja antolainauksen riskeihin varautuminen 1,9 miljardilla eurolla vaikuttivat huomattavasti siihen, että tulos vuonna 2008 oli 3,2 miljardia euroa negatiivinen.
(33)
Lehman Brothers -pankin konkurssi syyskuussa 2008 kärjisti edelleen HSH:n jälleenrahoitusvaikeuksia ja johti siihen, että HSH haki Sonderfonds Finanzmarktstabilisierungilta, jäljempänä ’SoFFin’, 30 miljardin euron maksuvalmiustakausta.
(34)
Saksan finanssivalvontaviranomainen Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht, jäljempänä ’BaFin’, ilmoitti HSH:lle 29 päivänä huhtikuuta 2009 katsovansa HSH:n silloisen vakavaraisuustilanteen perusteella, että HSH:n on vaikea täyttää lakisääteisiä pääomavaatimuksia. BaFin ilmoitti, että se määräisi Saksan luottolaitoslain 47 §:n nojalla moratorion, jos HSH:n omistajat eivät vahvista HSH:n pääomapohjaa.
(35)
S&P alensi 6 päivänä toukokuuta 2009 negatiivisten näkymien vuoksi HSH:n luokitusta kahdella pykälällä A-luokasta BBB+-luokkaan.
3 TUKITOIMENPITEET
(36)
Schleswig-Holsteinin ja Hampurin osavaltiot toteuttivat vuoden 2009 toukokuussa ja kesäkuussa HSH:n hyväksi kaksi tukitoimenpidettä: pääomapohjan vahvistaminen 3 miljardilla eurolla ja toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan 10 miljardin takauksen, jäljempänä ’riskisuoja’, myöntäminen. Lisäksi SoFFin toteutti HSH:n hyväksi kolmannen tukitoimenpiteen maksuvalmiustakausten muodossa. Takausten määrä oli lopulta 17 miljardia euroa.
3.1 PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMINEN
(37)
Pääomapohjaa vahvistettiin sijoittamalla käteispääomaa yhteensä 3 miljardia euroa rajoituksettomina ensisijaisina omina varoina äänioikeudellisia kantaosakkeita vastaan. HSH AG toteutti osakkeiden liikkeeseenlaskun, jossa HSH Finanzfonds AöR merkitsi kaikki osakkeet. HSH Finanzfonds AöR on Hampurin ja Schleswig-Holsteinin yhdessä perustama julkisoikeudellinen laitos, jossa niillä on yhtä suuri omistusosuus ja määräysvalta.
(38)
HSH Finanzfonds AöR hankki pääomapohjan vahvistamiseen tarvittavat rahoitusvarat laskemalla pääomamarkkinoilla liikkeeseen joukkovelkakirjalainan. Hampuri ja Schleswig-Holstein takasivat yhteisvelallisina yhtä suurin osuuksin joukkovelkakirjojen haltijoille joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskusta laitokselle syntyneet vastuut. HSH Finanzfonds AöR:n liikkeeseen laskeman joukkolainan tarkoituksena oli pelkästään HSH:n pääomapohjan vahvistamisen rahoittaminen. HSH Finanzfonds AöR toimii pelkästään Hampurin ja Schleswig-Holsteinin tätä tarkoitusta varten perustamana yhtiönä, eikä sillä ole pääomapohjan vahvistamisen ja riskisuojan lisäksi mitään muuta tarkoitusta.
(39)
Uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta perustui PricewaterhouseCoopersin, jäljempänä ’PwC’, tekemään arviointiin, jossa HSH:n arvon määritettiin olevan [ 2] miljardin euron ja [ 3] miljardin euron välillä ([ 19] eurosta [ 28] euroon osaketta kohti). Arvonmäärityksen perusteella HSH:n keskimääräinen arvo on [2-3] miljardia euroa ([19-28] euroa osaketta kohti). Arvonmääritys tehtiin ennen kuin HSH:n luottoluokitusta alennettiin6 päivänä toukokuuta 2009. Luottoluokituksen alenemisen vaikutusta HSH:n arvoon ei otettu huomioon, mutta se vaikutti kuitenkin neuvotteluihin liikkeeseenlaskuhinnasta. Arvonmääritys perustui oletukseen, että luokitus nousisi aikaisempaan luokkaan (A) vuonna 2013.
(40)
Hampuri ja Schleswig-Holstein halusivat saada uudelle 3 miljardin pääomasijoitukselle 10 prosentin vuotuisen tuoton (300 miljoonaa euroa vuodessa). Koska HSH:n liiketoimintasuunnitelmassa vuosiksi 2009-2012 ennakoidut voitot eivät olleet riittävät, jotta kaikille kantaosakkeille voitaisiin maksaa 10 prosentin osingot, alennettiin uusien kantaosakkeiden liikkeeseenlaskuhintaa vuosina 2009-2012 maksamatta jäävien 10 prosentin osinkojen määrällä. Vuosina 2009-2012 maksettavien 10 prosentin osinkojen nykyarvo on [650-800] miljoonaa euroa ([3-6] euroa osaketta kohti). Uusien osakkeiden hinta asetettiin 19 euroon osakkeelta ([19-28] euroa miinus [3-6] euroa). HSH Finanzfonds AöR osti 157 894 737 uutta kantaosaketta.
(41)
Säästökassayhdistykset ja Flowers eivät osallistuneet pääomapohjan vahvistamiseen, joten toisen säästökassayhdistyksen osakkuus laimeni 13,20 prosentista 4,73 prosenttiin, toisen 1,62 prosentista 0,58 prosenttiin ja Flowersin 25,67 prosentista 9,19 prosenttiin, kun taas Hampurin ja Schleswig-Holsteinin osakkuus (HSH Finanzfonds AöR:n osakkuus mukaan lukien) kasvoi 59,51 prosentista 85,49 prosenttiin.
3.2 RISKISUOJA
(42)
Riskisuoja luotiin kesäkuussa 2009 samaan aikaan, kun pääomapohjaa vahvistettiin. Myös riskisuojan myönsi HSH Finanzfonds AöR suoraan. Säästökassayhdistykset ja Flowers eivät osallistuneet tähän toimenpiteeseen. Riskisuoja muodostuu HSH:ta tappioilta suojaavasta toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevasta 10 miljardin euron takauksesta, joka maaliskuuhun 2009 sijoittuvasta määräpäivästä alkaen suojaa yhteensä noin 172 miljardin euron salkkua (187 miljardin euron vastuut, jos maksut laiminlyödään). Suuririskisimmästä 3,2 miljardin euron etuoikeusluokasta HSH vastaa itse. Toiseksi suuririskisimmästä 10 miljardiin nousevasta etuoikeusluokasta vastaa HSH Finanzfonds AöR. Tappiot, jotka ylittävät 13,2 miljardia euroa (suuririskisin ja toiseksi suuririskisin etuoikeusluokka yhteensä), kantaa HSH. Suojatun salkun siirtoarvo on [noin 168] miljardia euroa (yhteensä [noin 172] miljardin euron omaisuuserät miinus 3,2 miljardia euroa).
(43)
Periaatteessa HSH voi irtisanoa takauksen milloin tahansa, joskin irtisanominen on 31 päivään joulukuuta 2013 rajoitettu yhteensä [2-5] miljardiin euroon ja [1-4] miljardiin euroon vuotta kohti. HSH irtisanoi 9 päivänä maaliskuuta 2011 takauksesta 1 miljardi euroa. Samoin 18 päivänä kesäkuuta 2011 ja jälleen 6 päivänä syyskuuta 2011 HSH irtisanoi takauksesta 1 miljardi euroa, joten jäljellä oleva takaus aleni 7 miljardiin euroon. Irtisanomisista ilmoitettiin BaFinille. BaFin ilmoitti, että se ei vastusta asiaa.
(44)
Arvoltaan alentuneet omaisuuserät, kuten omaisuusvakuudelliset arvopaperit, muodostavat noin [3-6] prosenttia [noin 172] miljardin euron riskisuojatusta salkusta. Suurin osa suojatuista omaisuuseristä on asiakaslainoja, jotka ovat HSH:n ydintoimintaa. Suojattu salkku muodostuu useista eri valuutoista, joita ovat esimerkiksi EUR, USD ja GBP.
Taulukko 2
[Noin 172] miljardin euron suojattujen omaisuuserien jakaantuminen
Omaisuuserä
Taseeseen kirjattu summa
(miljardia euroa)
% salkusta
Asiakaslainat
[noin 115]
(…)
Kiinteäkorkoiset arvopaperit
[noin 30]
(…)
Schuldscheindarlehen-joukkolainat (23)
[noin 15]
(…)
Omaisuusvakuudelliset arvopaperit
[noin 10]
(…)
Maksutakaukset
[noin 5]
(…)
Yhteensä
[noin 172]
100,0
(45)
Ennen riskisuojan perustamista HSH ei ollut teettänyt ulkoisilla asiantuntijoilla koko salkun arvonmääritystä. Blackrock ja Cambridge Place olivat määrittäneet pelkästään omaisuusvakuudellisten arvopaperien salkun ja strukturoitujen arvopaperien (CIP) salkun arvon. HSH toteutti marraskuun 2009 ja tammikuun 2010 välisenä aikana komission kehottamana suojatun salkun arvonmäärityksen, jonka perustana käytettiin komission tiukkaa stressiskenaariota. Arvonmääritys tehtiin yhteistyössä komission asiantuntijoiden kanssa. Arvonmääritysoletukset vastasivat komission muissa tapauksissa perustana käyttämiä tiukkoja stressiskenaarioita. Arvonmäärityksen perustana oli analyysi 40 transaktion satunnaisotoksesta, jonka fiktiivinen arvo oli 1 miljardi euroa eli 0,6 prosenttia kokonaisvastuista, ja Moody’sin CDOROM-työkalulla (24) tehty arvonmääritys, jonka kohteena oli laaja ja edustava otos salkusta. Taustaoletuksista keskusteltiin komission asiantuntijoiden kanssa. HSH:n tukena oli Morgan Stanley, joka vahvisti laskelmien teknisen oikeellisuuden. Riskisuojan pääomavaatimusta supistava vaikutus määritettiin sitä perustettaessa [noin 3,5] miljardiin euroon. BaFin vahvisti helmikuussa 2010 pääomavaatimusta supistavan vaikutuksen määrittämisessä käytettyjen menetelmien ja taustalaskelmien oikeellisuuden.
(46)
HSH Finanzfonds AöR:n ja HSH:n välillä 2 päivänä kesäkuuta 2009 takauksen antamisesta tehdyn sopimuksen mukaan HSH Finanzfonds AöR saa toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen myöntämisestä palkkion, jäljempänä ’peruspreemio’, jonka suuruus on takauksen nimellisarvosta 400 peruspistettä vuodessa (10 miljardia euroa). Takaukseen turvautuminen ja takauksen osittainen irtisanominen pienentävät summaa, josta 400 peruspisteen korvaus maksetaan. Taulukossa 3 esitetään kumulatiivisten maksujen yhteissumma kolmessa eri skenaariossa: a) Skenaario 1: HSH-perustapaus, jossa oletetaan, että takaukseen ei turvauduta ja HSH irtisanoo sen kokonaan vuoden 2015 loppuun mennessä; b) Skenaario 2: skenaario, jossa turvaudutaan 5 miljardin euron takaussummaan, ja c) skenaario 3: omaisuuserien arvonmäärityksen perustana oleva tapaus, jossa lähtökohtana on, että koko takaus käytetään vuoteen [2015-2020] mennessä (ei irtisanomisia).
Taulukko 3
Saksan esittämä korvaus riskisuojasta eri skenaarioissa
(miljoonaa euroa)
Skenaario 1
(takaukseen ei turvauduta)
Skenaario 2
(takauksesta maksetaan 5 miljardia euroa)
Skenaario 3
(takauksesta maksetaan 10 miljardia euroa)
Peruspreemio (400 peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
(47)
Rakenneuudistusaikana peruspreemiota maksettaisiin takaukseen turvautumisesta riippuen vuosittain [100-150] miljoonasta eurosta 405 miljoonaan euroon (ks. taulukko 4).
Taulukko 4
Ennakoidut HSH:n peruspreemiomaksut (400 peruspistettä) HSH Finanzfonds AöR:lle rakenneuudistusaikana
(miljoonaa euroa)
2009 todellinen arvo
2010 todellinen arvo
2011
2012
2013
2014
Skenaario 1 (takaukseen ei turvauduta)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [150-200]
- [100-150]
Skenaario 2 (takauksesta maksetaan 5 miljardia euroa)
- 300
- 405
- [300-350]
- [200-250]
- [180-230]
- [150-200]
Skenaario 3 (takauksesta maksetaan 10 miljardia euroa)
- 300
- 405
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
- [300-400]
3.3 MAKSUVALMIUSTAKAUKSET
(48)
HSH on lisäksi hakenut SoFFiniltä maksuvalmiustakauksia, jotka kattaisivat uusien velkakirjojen liikkeeseenlaskun yhteensä 30 miljardiin euroon saakka. Joulukuun alussa 2008 SoFFin hyväksyi ensimmäisen 10 miljardin euron erän liikkeeseenlaskun. Takaukset myönnettiin Saksan pelastuspaketin (25) yhteydessä. Loput 20 miljardia euroa oli määrä vapauttaa sen jälkeen, kun rakenneuudistussuunnitelma on esitetty. Toinen, 20 miljardin euron erä vapautettiin, kun HSH oli esittänyt SoFFinille rakenneuudistussuunnitelman 7 päivänä maaliskuuta 2009. Yhteensä 17 miljardia euroa oli käytetty 30 päivään syyskuuta 2009. SoFFin laski 1 päivänä tammikuuta 2010 takauksen enimmäismäärää 30 miljardista eurosta 17 miljoonaa euroa. Enimmäismäärää ei enää nostettu.
4 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
4.1 ALKUPERÄINEN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA JA TALOUSENNUSTEIDEN MYÖHEMPI MUUTTAMINEN
(49)
Ensimmäinen, 1 päivänä syyskuuta 2009 toimitettu rakenneuudistussuunnitelma, jäljempänä ’alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma’, on kuvattu päätöksessä menettelyn aloittamisesta (johdanto-osan 23-28 kappale). Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman rakenneuudistuskonseptista toimitettiin lisätietoja lokakuun 2009 ja kesäkuun 2011 välisenä aikana. Rakenneuudistussuunnitelman muutettu versio, jäljempänä ’muutettu rakenneuudistussuunnitelma’, esitettiin 11 päivänä heinäkuuta 2011. Alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvä talousennuste ja vastaavat päivitykset kuvataan tässä lyhyesti.
(50)
Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettiin nettomääräisten korkotuottojen alenevan vuosina 2009-2014 [noin 20] prosenttia [noin 1,4] miljardista eurosta [noin 1,1] miljardiin euroon. Taloudellisen tuloksen yksittäisten osatekijöiden suhteen HSH ennusti, että ydinpankin (26) tulos ennen rakenneuudistusta (ja antolainauksen riskeihin varautumisen jälkeen) paranisi vuodesta 2009 vuoteen 2014 yli 200 prosentilla eli [noin 350] miljoonasta eurosta [noin 1,1] miljardiin euroon. Vuodeksi 2014 ennustettuun [noin 1,1] miljardin euron tulokseen ennen rakenneuudistusta sisältyy myös [noin 100] miljoonan euron positiivinen vaikutus antolainauksen riskeihin varautumisen osittaisesta purkamisesta. Palkkiotulot ja kaupankäyntitulos muodostivat vuonna 2014 kumpikin [noin 20] prosenttia ydinpankin tuloksesta ennen rakenneuudistusta. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa vuoden 2014 ennustettu tulos ennen rakenneuudistusta oikaistiin [350-450] miljoonaan euroon, josta palkkiotulot ja kaupankäyntitulos muodostavat [10-15] prosenttia.
(51)
Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ennustettiin HSH:n kokonaisvarojen pienenevän [noin 175] miljardista eurosta (2009) [noin 150] miljardiin euroon (2014). Lisäksi oletettiin ydinpankin varallisuuden lisääntyvän [noin 100] miljardista eurosta (2009) [noin 110] miljardiin euroon (2014). Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa vuodeksi 2014 ennustetut HSH:n kokonaisvarat olivat 120 miljardia euroa ja ydinpankin 82 miljardia euroa.
(52)
Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan sektoripankin (alusrahoitus, energia ja kuljetusala) segmenttivarallisuuden oli määrä lisääntyä [noin 30] miljardista eurosta (2009) [noin 35] miljardiin euroon (2014). Tästä [noin 20] miljardia euroa olisi lähinnä Yhdysvaltain dollareina rahoitettua alusvarallisuutta. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa sektoripankin vuodeksi 2014 ennustettu segmenttivarallisuus oikaistiin [20-25] miljardiin euroon ja alusvarallisuus 15 miljardiin euroon. Toisin kuin alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa ei enää ole lentoliikennettä liiketoimintayksikkönä.
(53)
Vuodeksi 2014 ennustettu rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus oli alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa [noin 10] prosenttia ja muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa [10-15] prosenttia.
(54)
Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään vuoden 2014 taseen [noin 100] miljardin euron rahoituslähteiden jakauma (rahoituksesta [noin 25] miljardia euroa on varmistamatonta rahoitusta raha- ja pääomamarkkinoilta), mikä tarkoittaa, että suunniteltuihin [noin 150] miljardin euron kokonaisvaroihin nähden jää [noin 50] miljardin euron rahoitusvaje. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa vajetta ennustettujen kokonaisvarojen ja kokonaisvelkojen välillä supistettiin. HSH antoi tietoja rahoituslähteistä, joiden avulla vajeesta johtuva rahoitustarve on määrä kattaa.
(55)
Seuraavassa taulukossa esitetään HSH:n päätoimialojen kasvuennusteet alkuperäisen ja muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti.
Taulukko 5
Alusrahoitus- ja yritysasiakassegmenttien kasvuvauhdin vertailu
Segmentti
Alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma
(1.9.2009)
Muutettu rakenneuudistussuunnitelma
(11.7.2011)
Kommentti muutetun rakenneuudistussuunnitelman kasvuennusteeseen
Alusrahoitus
Uuden liiketoiminnan kasvuvauhti [noin 250] prosenttia vuodesta 2010 (todellinen luku) vuoteen 2014 (keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti [noin 40] prosenttia)
Uuden liiketoiminnan kasvuvauhti [90-130] prosenttia vuodesta 2010 (todellinen luku) vuoteen 2014 (keskimääräinen vuotuinen kasvuvauhti […] prosenttia)
Kasvuvauhti perustuu uuden liiketoiminnan absoluuttiseen keskimäärin […] miljardin euron vuotuiseen määrään vuodesta 2011 vuoteen 2014. Vertailun vuoksi: Uuden liiketoiminnan kokonaismarkkinavolyymi oli samaan aikaan noin [noin 25] miljardia euroa.
Yritysasiakkaat
Luottovolyymin kasvu [noin 100] prosenttia (2010 todellinen luku - 2014)
Luottovolyymin kasvu […] prosenttia (2010 todellinen luku - 2014)
Kasvu vastaa uuden liiketoiminnan absoluuttista […] miljardin euron määrää neljän vuoden aikana. Vertailun vuoksi: Tämän segmentin kokonaisvarat 31.12.2008 olivat 25,7 miljardia euroa.
4.2 MUUTETUN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN YLEISLINJAT
(56)
Muutettu rakenneuudistussuunnitelma toimitettiin komissiolle 11 päivänä heinäkuuta 2011. Siihen sisältyi oleellisia muutoksia HSH:n liiketoimintamalliin. HSH:n uudelle liiketoimintamallille on ominaista riskien vähentyminen, voimakkaampi keskittyminen alueelliseen liiketoimintaan sekä rahoituksen ja antolainauksen kestävyys. Suunniteltuihin ja jo käynnistettyihin rakenneuudistustoimenpiteisiin kuuluu ydinliiketoimintaan keskittymisen ja siitä seuraavan erilaisista toiminnosta ja oleellisista osakkuuksista luopumisen lisäksi toimipaikkaverkoston sopeuttaminen ja kustannusrakenteen optimointi. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää sisäisen rakenneuudistusyksikön perustamisen. Yksikköön kootaan kirjanpidollisista ja organisatorisista syistä ne toiminnot, joita ei enää jatketa. Uuden liiketoimintamallin tärkeimmät kohdat ovat seuraavat:
a)
Uudelleensuuntautuminen elinkelpoiseen ydinpankkitoimintaan vähentämällä huomattavasti varallisuutta, vahvistamalla alueellista liiketoimintaa (yritysasiakasliiketoiminta Saksassa, kiinteistöliiketoiminta Saksassa ja yksityispankkitoiminta) ja säilyttämällä ydinosaaminen määrätyissä kansainvälisissä toiminnoissa, joilla on vahva alueellinen yhteys (alusrahoitus ja uusiutuva energia painopisteenä Eurooppa);
b)
Pääomamarkkinatoimintojen keskittäminen yksinomaan treasury-toimintaan ja asiakaslähtöiseen liiketoimintaan erityisesti tuotteiden toimittajana muille liiketoimintayksiköille (ristiinmyynti). Kaupankäynnistä omaan lukuun luovuttiin;
c)
Luopuminen toiminnoista, jotka eivät ole sopusoinnussa HSH:n strategisen uudelleensuuntautumisen kanssa, eli luopuminen kansainvälisestä liiketoiminnasta, jossa tehdään ostotarjouksia vieraan pääoman ehtoisella rahoituksella (leverage buy out -liiketoiminta), ulkomaisesta kiinteistöliiketoiminnasta, reaalivakuudellisesta lentokonerahoituksesta ja muusta antolainaustoiminnasta, joka ei yksiselitteisesti kuulu ydinosaamiseen;
d)
Luopuminen kaikista tytäryhtiöistä, jotka eivät vastaa HSH:n strategista uudelleensuuntautumista. Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy luopuminen yhteensä [100-120] osakkuudesta. HSH on jo vähentänyt osakkuuksien määrää 25:llä. Muista osakkuuksista luopumisen on määrä tapahtua viimeistään […];
e)
Niiden liiketoimintayksiköiden, joita on määrä supistaa tai jotka on määrä myydä sisäisen rakenneuudistusyksikön puitteissa, selkeä erottaminen muista toiminnoista. Rakenneuudistusyksikkö ei aloita uutta liiketoimintaa;
f)
Huomattava toimipaikkojen sopeuttaminen sekä kotimaassa että ulkomailla: luopuminen ei-strategisista toiminnoista johtaa siihen, että ulkomailla sijaitsevista alun perin 21 toimipaikasta 15 suljetaan. Toimipaikat tai edustustot Helsingissä, Shanghaissa, Mumbaissa, Tukholmassa, Napolissa, Oslossa, Riiassa, Tallinnassa, Varsovassa, San Franciscossa ja Hanoissa on jo suljettu. Toimipaikat tai edustustot Kööpenhaminassa, Pariisissa, Amsterdamissa ja Moskovassa suljetaan vuoteen 2012 menessä. Rakenneuudistuksen jälkeen HSH:lla on kuusi toimipaikkaa tai edustustoa, jotka sijaitsevat Lontoossa, Hongkongissa, New Yorkissa, Singaporessa, Luxemburgissa ja Ateenassa. Lontoon, Luxemburgin ja New Yorkin toimipaikkoja on määrä pienentää, ja Hongkongin toimipaikka on määrä muuttaa edustustoksi.
(57)
Alueelliseen suuntautumiseen kuuluu erityisesti Pohjois-Saksassa harjoitettava yritys- ja yksityispankkitoiminta, kiinteistöliiketoiminta ja säästökassaliiketoiminta. Lisäksi HSH keskittyy tiettyihin kansainvälisen alusrahoituksen aloihin, tiettyihin infrastruktuuri-investointeihin sekä uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden rahoitukseen pitäen painopisteen Euroopassa. HSH sulkee Lyypekin toimipaikan vuoden 2011 loppuun mennessä.
(58)
Uuden ydinpankin taseen loppusumma pienenee huomattavasti, mikä johtuu erityisesti siitä, että ydinpankin omaisuuseriä siirretään HSH:n omaan rakenneuudistusyksikköön. Rakenneuudistuskauden päättyessä 31 päivänä joulukuuta 2014 HSH:n (ydinpankin) taseen loppusumma on 82 miljardia euroa. Vuoden 2008 taseen loppusumma oli 208 miljardia euroa. Tase pienenee siis 126 miljardia euroa eli 61 prosenttia.
(59)
Muutettu rakenneuudistussuunnitelma perustuu BKT:n kehitystä Saksassa, euroalueella, Yhdysvalloissa ja koko maailmassa, lyhyiden ja pitkien korkojen muutoksia, inflaatiota euroalueella ja Yhdysvalloissa, öljyn hintoja sekä euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssia koskeviin yleisiin oletuksiin. Yksittäisiä liiketoimintayksikköjä koskevat ennusteet perustuvat oletuksiin uuden liiketoiminnan markkinoiden, volyymien ja marginaalien segmenttikohtaisesta kasvuvauhdista ja ristiinmyyntikapasiteetista. Koska alusrahoitusliiketoimintayksiköllä on taloudellisen tuloksen kannalta niin suuri merkitys, HSH on esittänyt sektorikohtaisia oletuksia alusrahoitusmarkkinoiden kehityksestä. Seuraavassa taululukossa esitetään ennusteet uuden liiketoiminnan maailmanlaajuisten markkinoiden koon kehityksestä (rahti-, kontti- ja säiliöalussegmentit yhteensä), HSH:n uuden liiketoiminnan laajuudesta ja HSH:n markkinaosuudesta.
Taulukko 6
Alusrahoitusta koskevat oletukset 2011-2014
Keskiarvo 2005-2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Alusrahoituksen uusi liiketoiminta maailmanlaajuisesti miljardia euroa (miljardia euroa)
109,4
25,9
48,3
[10-15]
[15-25]
[25-35]
[40-50]
HSH:n uusi liiketoiminta (miljardia euroa)
6,7
0,2
1
[0,5-1,5]
[0,5-1,5]
[1-2]
[2-3]
HSH:n markkinaosuus (%)
6,1
0,8
2,1
[n. 4]
[n. 5]
[n. 5]
[n. 5]
(60)
HSH:n lähtökohtana on, että euron ja Yhdysvaltain dollarin välinen vaihtokurssi on [1,30-1,50]. Se on toimittanut tietoja oletusten muuttamisen vaikutuksesta voittoihin ja tappioihin sekä sen nettomääräiseen likviditeettipositioon ja esittänyt herkkyysanalyysin, jossa on analysoitu korkojen muutosten sekä euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssin muutosten vaikutusta. Herkkyysanalyysin mukaan tappiot, joita HSH:lle voi aiheutua, jos korkoja ja euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssia koskevat oletukset muuttuvat huomattavasti, eivät ylitä sen kestokykyä. HSH:n likviditeettipositio ei myöskään olisi negatiivinen, vaikka euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssi poikkeaisi selvästi perusskenaariosta.
(61)
Lisäksi HSH on toimittanut konsernitason negatiivisen skenaarion ja pahimman tapauksen skenaarion, jotka perustuvat vähemmän suotuisiin markkinaoletuksiin. Negatiivisen ja pahimman tapauksen skenaarion talousennusteet osoittavat, että riskisuojan ansiosta stressitekijät eivät vaikuta HSH:n maksukykyyn. Negatiivisessa skenaariossa HSH lykkäisi takauksen osittaisia irtisanomisia ja tällä tavoin rajoittaisi negatiivisista taloudellisista reunaehdoista johtuvaa riskipainotettujen saamisten lisääntymistä. Kummassakin skenaariossa HSH:n rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus pysyisi rakenneuudistuskaudella noin 10 prosentissa.
4.3 HSH:N YKSITTÄISTEN LIIKETOIMINTAYKSIKÖIDEN RAKENNEUUDISTUKSEN KUVAUS
(62)
Ydinpankin yritysasiakasliiketoimintayksikön taseen loppusumma pienenee 26,3 miljardista eurosta (2008) [10-20] miljardiin euroon (2014). Liiketoimintayksikkö supistuu tänä aikana yhteensä noin [45-55] prosenttia.
(63)
Yritysasiakasliiketoiminnassa HSH tarjoaa suuremmille keskisuurille yrityksille rahoitusta erityisesti ydinalueellaan Pohjois-Saksassa.
(64)
HSH on luopunut toiminnoistaan leasingyhtiöiden jälleenrahoituksen ja kansainvälisen leverage buy out -liiketoiminnan alalla, ja se lopettaa myös asiakaslähtöisen yritysasiakasliiketoimintansa Aasiassa ja Skandinaviassa. Yritysasiakasliiketoimintayksikkö ei tarjoa reaalivakuudellista lentokone- tai alusrahoitusta. HSH:n mahdollisuuksia tukea alueellista liiketoimintaa ydinalueella ei kuitenkaan kavenneta.
(65)
HSH keskittyy lähinnä suurempiin keskisuuriin pohjoissaksalaisiin yrityksiin ja saksalaisiin tiettyjen päätoimialojen yrityksiin. Se keskittyy selkeästi kannattaviin liiketoimiin ja luottokelpoisiin asiakkaisiin, joilla on kysyntää erilaisille tuotteille. HSH pyrkii tällaisten asiakkaiden ”ykköspankiksi”.
(66)
Taloudellisen tilanteen parantamiseksi liiketoimintayksikkö pyrkii enenevässä määrin vastaanottamaan talletuksia ja käyttämään rahoitusrakenteita, jotka mahdollistavat syndikoinnin, ovat EKP-vakuuskelpoisia tai voidaan välittää edelleen sijoittajille.
(67)
Ydinpankin kiinteistöliiketoimintayksikön taseen loppusumman on määrä pienentyä 30,5 miljardista eurosta (2008) [9-18] miljardiin euroon (2014), mikä vastaa [50-70] prosentin supistumista.
(68)
HSH tarjoaa kaikkia antolainaustuotteita ja kaikkia muita pankkituotteita, joita kiinteistöyhtiöt tarvitsevat. HSH keskittää liiketoimintansa Pohjois-Saksaan ja Saksan kaupunkialueille. Painopiste on […]:n rahoitusratkaisuissa ja kohtuuriskisten hankkeiden rahoituksessa. HSH keskittyy tässä liiketoimintayksikössä […]:n rahoitukseen. Erityisiä kiinteistötyyppejä rahoitetaan vain valikoiden.
(69)
Toiminnoista muissa maissa luovutaan. Tämä koskee myös kansainvälistä kiinteistöliiketoimintaa, jossa on kyse saksalaisten asiakkaitten tukemisesta Euroopan kaupungeissa. HSH ei käynnistä tällä toimialalla uutta liiketoimintaa ja antaa olemassa olevan liiketoiminnan hiipua.
(70)
HSH keskittyy pääasiassa ammattimaisiin kiinteistösijoittajiin, ja painopisteenä ovat olemassa olevat asiakkaat, valikoidut kiinteistökehittäjät, asiakkaat, joilla on kiinteistöalalla vakiintunut asema ja merkittävä potentiaali ristiinmyynnin alalla, sekä Pohjois-Saksaan kytköksissä olevat asiakkaat, jotka tarvitsevat monimutkaisia rahoitusrakenteita. HSH käyttää edelleen sellaisia rakenteita ja tuotteita, jotka vähentävät rahoitustarvetta, kuten katettuja joukkolainoja, EKP-vakuuskelpoisia luottoja ja Kreditanstalt für Wiederbaun (KfW) myöntämää rahoitusta ja vakuuksia.
(71)
Ydinpankin säästökassaliiketoimintayksikön taseen loppusumma pienenee erityisesti säästökassojen jälleenrahoitustoimintojen purkamisen seurauksena 8,7 miljardista eurosta (2008) [ 3] miljardiin euroon (2014).
(72)
Tämän liiketoimintayksikön asiakaskunta muodostuu ensisijaisesti Pohjois-Saksassa sijaitsevista säästökassoista ja julkisista asiakkaista ja toissijaisesti Pohjois-Saksan ulkopuolella sijaitsevista säästökassoista ja julkisista asiakkaista (toissijainen pankkisuhde).
(73)
HSH tarjoaa laajaa tuotevalikoimaa, jossa keskitytään säästökassojen ydinliiketoiminta-aloille. Näihin kuuluvat erityisesti yksityis- ja yrityspankkitoiminta, treasury-toiminta sekä omien arvopaperien hoito ja lainasalkun hoito.
(74)
Ydinpankin taseen loppusumma pienenee yksityisasiakasliiketoimintayksikön osalta 1,7 miljardista eurosta (2008) [0,5-1,5] miljardiin euroon (2014).
(75)
HSH keskittyy tarjoamaan palveluja varakkaille yksityisasiakkaille ydinalueellaan Pohjois-Saksassa. Lisäksi HSH tarjoaa yksityispankkipalveluja muilla markkinasegmenteillä oman alueensa ulkopuolisissa toimipaikoissa. Palveluvalikoiman laajuutta […].
(76)
HSH keskittyy hankkimaan ja palvelemaan varakkaita ja erittäin varakkaita yksityisasiakkaita. Ristiinmyynnin puitteissa yksityispankkipalveluja tarjotaan myös ydinpankin muiden liiketoimintayksikköjen asiakkaille tai luonnollisille henkilöille.
(77)
Ydinpankin taseen loppusumma pienenee alusrahoitusliiketoimintayksikön osalta 46 prosenttia 28,3 miljardista eurosta (2008) noin [15] miljardiin euroon (2014).
(78)
HSH:n uuden liiketoiminnan markkinaosuus ei 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä ylitä vuositasolla [ 8]:aa prosenttia maailmanlaajuisesta alusrahoituksesta. Lisäksi HSH varmistaa, että se ei 31 päivään joulukuuta 2014 mennessä kuulu - vuositasolla määritetyn markkinatilanteen perusteella - niiden kolmen alusrahoituksen tarjoajan joukkoon, joiden vuotuinen maailmanlaajuinen uuden liiketoiminnan volyymi on suurin.
(79)
HSH:n salkkua monipuolistetaan sekä alustyyppien että maiden osalta. Eri omaisuuserälajien osalta painopiste on edelleen […] sekä useammassa […]. Perinteiset pitkäaikaiset uusien alusten kiinnitysluotot ja käytettyjen alusten rahoitus ovat tärkeitä tuotteita. Lisäksi HSH aikoo toimia valikoidusti strukturoitujen rahoituspalvelujen tarjoajana.
(80)
HSH vähentää liiketoimintaansa lopettamalla ro-ro-alusten ja risteilyalusten rahoituksen, […].
(81)
HSH keskittyy keskisuuriin ja suuriin maailmanlaajuisesti toimiviin varustamoihin, pieniin kannattaviin asiakkaisiin sekä tulontuottamiskyvyn ja riskinäkökohtien perusteella valikoituihin asiakkaisiin. Myös asiakkaiden valmiudella lainojen syndikointiin ja syndikoinnin edellytysten (esim. läpinäkyvyys) ja jälleenrahoituksen edellytysten täyttymisellä on merkitystä.
(82)
Alusrahoitusliiketoimintayksikkö tarjoaa erityisesti plain vanilla -rahoitusta (27) ja - rajoitetussa määrin - strukturoitua rahoitusta sekä harjoittaa Mandated Lead Arranger- ja Bookrunner-toimintaa.
(83)
Ydinpankki luopuu kuljetusalan ja lentoliikenteen liiketoimintayksiköstä. Taseen 11,7 miljardin euron loppusumma (2008) siirretään rakenneuudistusyksikköön tai muihin liiketoimintayksikköihin. Tulevaisuudessa HSH ei enää tarjoa uutta reaalivakuudellista lentokonerahoitusta. Nykyisen liiketoiminnan annetaan hiipua, se myydään tai siirretään rakenneuudistusyksikköön lopettamista varten. HSH on jo osittain uudistanut liiketoimintayksikköä rakenneuudistuksen puitteissa ja siirtänyt strategisesti tärkeät rautatie- ja infrastruktuuritoimialat energia- ja infrastruktuuriliiketoimintayksikköön.
(84)
Energia- ja infrastruktuuriliiketoimintayksikön uudelleenjärjestelyn seurauksena ydinpankin taseen loppusumma nousee tämän liiketoimintayksikön osalta 4,6 miljardista eurosta (2008, entinen energiatoimiala) [5-10] miljardiin euroon (2014). Energia- ja infrastruktuuriliiketoimintayksikkö käsittää sekä uusiutuvan energian segmentin että infrastruktuuri- ja rautatiesegmentin, jotka kuuluivat aiemmin kuljetusliiketoimintayksikköön.
(85)
Energiasegmentillä HSH rahoittaa tuuli- ja aurinkoenergiahankkeita. Toimiala käsittää tuulienergian (maalla ja merellä), aurinkoenergian (sähkö ja lämpö) sekä oheisliiketoimintana tuuli- ja aurinkoenergiahankkeisiin liittyvät verkot. Toiminnan kohdealue on ensisijaisesti Eurooppa. HSH:n liiketoiminta perinteisten energialähteiden alalla ja koko Pohjois-Amerikan energialiiketoiminta lopetetaan.
(86)
Liiketoimintayksiköiden sopeutukset, erityisesti lentoliikenneliiketoimintayksikön lopettaminen sekä ulkomaisen kiinteistötoimialan ja alusrahoituksen supistaminen, pienentävät automaattisesti segmenttiä ”Muut”.
(87)
Segmentti ”Muut” käsittää Corporate Centren lisäksi pääomamarkkinaliiketoiminnan, jonka puitteissa HSH hoitaa omaisuuttaan ja tarjoaa tuotteita liiketoimintayksiköille.
(88)
HSH parantaa rahoituksensa vakautta ja laatua jatkuvasti. Vuoden 2012 lopusta lähtien se varmistaa, että sekä pysyvän varainhankinnan vaatimus (Net Stable Funding Ratio, NSFR) että maksuvalmiusvaatimus (Liquidity Coverage Ratio, LCR) (28) […]. Ydinpankin USD-liiketoiminnan osuus, jota jälleenrahoitetaan dollarimääräisellä rahoituksella (eikä swapeilla), kasvaa vuoden 2010 loppuun mennessä vähintään […] prosenttia ja vuoden 2014 loppuun mennessä vähintään […] prosenttia.
(89)
HSH vähentää huomattavasti suuririskistä pääomamarkkinaliiketoimintaa, ja se on jo lyhentänyt selvästi tuoteluetteloaan. Kaupankäynnistä omaan lukuun on jo luovuttu.
4.4 MUUTETUN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN RAHOITUSSUUNNITTELUN KUVAUS
(90)
HSH on esittänyt vuosiksi 2011-2014 kattavan liiketoimintasuunnitelman, johon kuuluvat tuloslaskelma ja tase, liiketoimintayksiköittäin jaotellut kannattavuus- ja tuottavuusindikaattorit konsernitasolla konsolidoituina. Lisäksi HSH on toimittanut herkkyysanalyysin, jossa on käytetty negatiivista ja pahimman tapauksen skenaariota konsernitasolla. Tulosodotusten mukaan HSH-konsernille syntyy vuonna 2011 vielä noin [100-200] miljoonan euron tappiot ja sen voitot lisääntyvät tasaisesti niin, että vuonna 2014 niiden suuruus on [400-500] miljoonaa euroa. Oman pääoman tuotto on negatiivinen vuonna 2011, ja se nousee vuoteen 2014 mennessä noin [7-8] prosenttiin. Rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus nousee noin [13-16] prosenttiin vuosina 2012-2014. Muutetun rakenneuudistussuunnitelman talousennusteisiin sisältyy vuonna 2011 komission pyynnöstä kertaluonteinen 500 miljoonan euron maksu, joka on vähennetty tuloksesta ennen veroja. Kokonaisvarat supistuvat ennusteiden mukaan 208 miljardista eurosta (2008) 120 miljardiin euroon (2014).
(91)
Seuraavassa taulukossa esitetään muutetun rakenneuudistussuunnitelman tärkeimmät HSH:ta ja ydinpankkia koskevat tiedot.
Taulukko 7
HSH:n rahoitussuunnittelu 2011-2014
2008 todellinen arvo
2009 todellinen arvo
2010 todellinen arvo
2011 ennuste
2012 ennuste
2013 ennuste
2014 ennuste
Tulot yhteensä (miljoonaa euroa)
157
2 876
1 603
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
[1 300-1 800]
Tulos ennen rakenneuudistusta (miljoonaa euroa)
(2 796)
(718)
545
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
[500-1 000]
Tulos ennen veroja (miljoonaa euroa)
(2 968)
(1 325)
17
[- 200-300]
[0-500]
[100-600]
[200-700]
Tulos (miljoonaa euroa)
(3 195)
(902)
48
[- 400-100]
[0-500]
[0-500]
[0-500]
Kulu/tuotto-suhde (%)
573
29
54
[45-55]
[45-55]
[45-55]
[40-50]
Oman pääoman tuotto verojen jälkeen (%)
0
0
0
[- 5-+ 5]
[5-10]
[5-10]
[5-10]
Kokonaisvarat (miljardia euroa)
208
175
151
[130-150]
[125-145]
[120-140]
[115-135]
Taulukko 8
Ydinpankin rahoitussuunnittelu 2011-2014
2008 todellinen arvo
2009 todellinen arvo
2010 todellinen arvo
2011 ennuste
2012 ennuste
2013 ennuste
2014 ennuste
Tulot yhteensä (miljoonaa euroa)
1 582
1 756
1 103
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
[750-1 250]
Tulos ennen rakenneuudistusta (miljoonaa euroa)
418
354
574
[300-600]
[300-600]
[300-600]
[300-600]
Tulos ennen veroja (miljoonaa euroa)
295
18
318
[200-500]
[200-500]
[200-500]
[200-500]
Kulu/tuotto-suhde (%)
39
32
52
[40-60]
[40-60]
[40-60]
[40-60]
Segmentin varat (miljardia euroa)
113
97
88
[60-90]
[60-90]
[60-90]
82
(92)
Seuraavissa taulukoissa esitetään HSH:n rahoitussuunnitelma suhteessa yleiseen rahoitusstrategiaan ja USD-rahoitusstrategiaan.
Taulukko 9
HSH:n rahoitussuunnitelma 2010-2014
(miljardia euroa)
Volyymi rahoituslähteen mukaan
2010 todellinen arvo
2011
2012
2013
2014
Katetut joukkolainat
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Valtion takaamat pitkäaikaiset obligaatiot
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Pitkäaikaiset vakuudettomat etuoikeutetut obligaatiot
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Lyhytaikainen rahoitus raha- ja pääomamarkkinoilta
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Muu rahoitus raha- ja pääomamarkkinoilta
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Yritys- ja yksityisasiakkaiden talletukset (vuoteen 2010) / Jäljellä olevat talletukset (jäännös vuodelta 2011)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kehityspankit ja kaupalliset luotot
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hybridit pääomainstrumentit (ensisijaiset ja toissijaiset omat varat)
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Yhteensä
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Johdannaiset
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kokonaisvarat
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Kokonaisvarat - (kokonaisvastuut + johdannaiset), jotka rahoitetaan lyhytaikaisilla vakuudellisilla rahoitusvaroilla, ylimääräiset talletukset ja omat varat
(…)
(…)
(…)
(…)
(93)
Valtion takaamien pitkäaikaisten lainojen määrä laskee 44 miljardista eurosta (vuoden 2010 lopussa) [13-18] miljardiin euroon (vuoden 2014 lopussa). Samaan aikaan HSH:n kokonaisvarat vähenevät [25-35] miljardilla eurolla. Kokonaisvarojen ja kokonaisvelkojen (johdannaisten vaikutus poistettu) erotus muodostaa rahoitussuunnitelmaan vajeen, joka on katettava lyhytaikaisilla vakuudettomilla ja vakuudellisilla rahoitusvaroilla sekä ylimääräisillä talletuksilla ja omilla varoilla. HSH:n talletuksia koskeva suunnitelma koskee vain sitä osaa talletuksista, jota voidaan pitää vakaana (jäljellä olevat talletukset), eli talletusten todellisen määrän odotetaan kuitenkin olevan suurempi ja paikkaavan osan rahoitusvajeesta. Vaikka osa varojen ja velkojen välisestä rahoitusvajeesta voitaisiinkin kattaa raha- ja pääomamarkkinoilta saatavalla lyhytaikaisella rahoituksella, absoluuttisina lukuina HSH:n riippuvuus lyhytaikaisesta raha- ja pääomamarkkinarahoituksesta kasvaa rakenneuudistuskaudella. EUR-rahoitusstrategian osalta HSH turvautuu suhteellisesti enemmän katettuihin joukkolainoihin.
Taulukko 10
USD-rahoitusstrategia (2010-2014)
(miljardia Yhdysvaltain dollaria)
Volyymi
2010 todellinen arvo
2011
2012
2013
2014
USD-rahoitus
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Swap-muotoinen USD-rahoitus
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
USD-kokonaisvarat
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
USD-kokonaisvarat - Alusrahoitus
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
(94)
Vuonna 2010 HSH rahoitti 75 prosenttia USD-varoista valuuttojen välisillä koronvaihtosopimuksilla. Koronvaihtosopimusten määrän on tarkoitus vähentyä […] prosenttiin USD-varoista (rakenneuudistusyksikön varat mukaan lukien). Suhteellisesti pienempi riippuvuus swap-rahoituksesta saavutetaan vähentämällä dollarimääräisiä varoja, jolloin USD-rahoituksen absoluuttinen määrä pienenee.
(95)
Vuonna 2010 HSH:n pitkäaikaisesta vakuudettomasta rahoituksesta [2,5-3,5] miljardia euroa ja pitkäaikaisesta vakuudellisesta rahoituksesta [200-500] miljardia euroa tuli säästökassoilta eli ne osallistuivat rahoitukseen yhteensä [2,7-4] miljardilla eurolla. Lisäksi yhteensä [150-250] miljoonaa euroa tuli muilta Landesbank-pankeilta ja [1-2] miljardia euroa muilta rahoituslaitoksilta (muilta julkisilta rahoituslaitoksilta kuin säästökassoilta ja Landesbank-pankeilta).
(96)
Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan on kirjattu HSH:n pääomapositioiden ja -tunnuslukujen vahvistuminen rakenneuudistuskaudella niin, että vuoden 2014 lopussa rajoituksettomien omien varojen osuus on [10-13] prosenttia. HSH on komission pyynnöstä sisällyttänyt talousennusteisiinsa osakepääoman 500 miljoonan euron korotuksen vuonna 2013.
Taulukko 11
HSH:n pääomapositio (2009-2015)
2009 todellinen arvo
2010 todellinen arvo
2011
2012
2013
2014
2015
Riskipainotetut saamiset takauksen jälkeen (miljardia euroa)
71
41
[40-60]
[40-60]
[45-65]
[50-70]
[50-70]
Jäljellä oleva takaus (miljardia euroa)
10
10
7,0
[ 7,0]
[ 7,0]
[ 5,0]
[ 5,0]
Pääomakehitys (miljardia euroa)
Rajoituksettomat ensisijaiset omat varat (miljardia euroa)
5,080
4,433
[4 000-6 000]
[4 500-6 500]
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
Ensisijaiset omat varat (miljardia euroa)
7,491
6,274
[5 000-7 000]
[5 500-7 500]
[6 000-8 000]
[6 500-8 500]
[7 000-9 000]
Kokonaispääoma (miljardia euroa)
11,523
9,400
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
[8 000-12 000]
Pääomaa kuvaavat tunnusluvut
Rajoituksettomat omat varat / riskipainotetut saamiset (%)
7,1
10,7
[ 7,0]
[ 8,0]
[ 9,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
Ensisijaiset varat / riskipainotetut saamiset (%)
10,5
15,2
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
[ 10,0]
4.5 SAKSAN SITOUMUKSET
(97)
Saksa on vakuuttanut, että HSH toteuttaa muutetun rakenneuudistussuunnitelman, ja se on antanut tämän päätöksen liitteissä I ja III esitetyt sitoumukset.
4.6 VALVONTA
(98)
Saksa on luvannut, että valvonta-asiamies antaa neljännesvuosittain seikkaperäisen raportin. Raportti sisältää erityisesti tietoa ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuista toimenpiteistä maksettavasta korvauksesta (arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’ (29), liitteen V mukaisesti) ja muutetun rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta (elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’rakenneuudistustiedonanto’ (30), 46 kohdan mukaisesti).
5 SYYT HSH:N HYVÄKSI TOTEUTTAVIA TUKITOIMENPITEITÄ KOSKEVAN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(99)
Komissio aloitti 30 päivänä lokakuuta 2009 muodollisen tutkintamenettelyn selvittääkseen, täyttikö riskisuoja kriteerit, jotka arvoltaan alentuneiden omaisuuserien tukikelpoisuudesta, arvostuksesta (arvostusmenetelmät mukaan lukien), korvauksesta ja hoidosta esitetään arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa. Lisäksi komissio halusi tutkia pääomapohjan vahvistamista koskevat edellytykset, vastuunjaon ja toimenpiteet, joita kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi toteutetaan.
(100)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 40 kappaleessa komissio epäili suojattujen omaisuuserien tukikelpoisuuden osalta, täyttyivätkö sitä koskevat arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitetyt kriteerit, koska ainoastaan pieni osa suojatusta salkusta suoraan vastasi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan tiedonantoon sisältyvää arvoltaan alentuneiden omaisuuserien määritelmää.
(101)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 43 kappaleessa komissio totesi läpinäkyvyydestä ja tietojen julkistamisesta, että HSH on esittänyt riippumattomien asiantuntijoiden tekemiä arvonmääritysraportteja, jotka koskevat ainoastaan murto-osaa suojatusta salkusta eli suurta osaa strukturoidusta luottosuojasta. Saksa ei ollut tuolloin ilmoittanut BaFinin tekemää arvostusprosessin ja sen tuloksen validointia.
(102)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa komissio epäili omaisuuserien hoidon osalta, täyttivätkö HSH:n suunnittelemat suojatoimet arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitetyt kriteerit, koska vastedes kaikki omaisuuserät näkyvät HSH:n taseessa.
(103)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa komissio totesi riippumattomien asiantuntijoiden arvostaneen ainoastaan strukturoidun lainasalkun eikä komissiolla tuolloin ollut riittäviä tietoja koko salkun todellisesta taloudellisesta arvosta. Lisäksi komissio totesi haluavansa tutkia suojattuja omaisuuseriä koskevat korrelaatio-oletukset, jotka HSH on esittänyt.
(104)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 49 kappaleessa komissio epäili korvauksen osalta vastuunjaon asianmukaisuutta, koska arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaan HSH:lta on edellytettävä, että se suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan lausekkeen nojalla kantaa osan (yleensä vähintään 10 prosenttia) tappioista tai riskeistä. Lisäksi komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa epäilyjä siitä, oliko 400 peruspisteen preemio sopiva korvaus julkisten omistajien kantamasta riskistä.
(105)
Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 59 kappaleessa, pystyykö HSH palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Koska HSH on voimakkaasti riippuvainen raha- ja pääomamarkkinoista, komissio epäili erityisesti, onko esitetty jälleenrahoitusstrategia valtion takausten päätyttyä yksistään kestävä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
(106)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa komissio kyseenalaisti alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman taustalla olevat oletukset kasvuvauhdista ja marginaaleista. Komissio epäili erityisesti yksityispankkitoiminnan korkeampia marginaaleja ja ennustettua kasvuvauhtia alusrahoituksessa ja kuljetustoimialalla, joilla HSH:n markkinaosuudet olivat jo suhteellisen suuret.
(107)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 62 kappaleessa komissio esitti epäilyjä sen suhteen, että HSH aikoo huomattavassa määrin jatkaa kansainvälisiä pääomamarkkinatoimintojaan, vaikka se samalla ilmoittaa suuntaavansa liiketoimintamallinsa jälleen voimakkaammin alueellisiin toimintoihin. Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 63 kappaleessa komissio epäili, onko realistista olettaa, että HSH saa vuonna 2013 aiemman A-luokituksensa takaisin.
(108)
Tuensaajan omasta osallistumisasteesta komissio totesi, että alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan ei sisälly pitkälle meneviä ehdotuksia. Tuensaajan oma osallistuminen toiminnoista luopumisen muodossa jäi komission mielestä epämääräiseksi. Vähemmistöosakkaiden osallistumisesta vastuunjakoon komissio esitti epäilyjä, jotka koskivat HSH:n arvonmääritystä ja sitä kautta myös äskettäin liikkeeseen laskettujen osakkeiden hintaa. Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 10 ja 32 kappaleessa komissio epäili, että säästökassayhdistykset ja Flowers, jotka eivät osallistuneet pääomapohjan vahvistamiseen, ovat voineet hyötyä pääomanlisäyksestä sen ansiosta, että niillä on ollut hallussaan huomattavan suuret osuudet HSH:sta.
6 SAKSAN HUOMAUTUKSET
(109)
Saksa toimitti 17 päivänä joulukuuta 2009 osavaltioiden ja HSH:n yhteiset huomautukset päätökseen menettelyn aloittamisesta.
6.1 HUOMAUTUKSET RISKISUOJASTA
(110)
Saksan kanta on, että komission oikeudellinen arviointi riskisuojasta on virheellinen, koska arvioinnissa tukeudutaan arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaan tiedonantoon, jota ei voida soveltaa tähän tapaukseen.
(111)
Saksa ei jaa komission näkemystä, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon soveltaminen on ehdottoman välttämätöntä ja että sen olisi sovellettava niitä säännöksiä ja tiedonantoja, jotka ovat voimassa päätöksen tekohetkellä, riippumatta siitä, milloin toimenpide suunnitellaan tai milloin siitä ilmoitetaan (31). Saksan mukaan näin voi olla ainoastaan silloin, jos toimenpide kuuluu kyseisten säännösten tai tiedonantojen soveltamisalaan, mikä ei ole tässä tapauksessa asianlaita. Lisäksi Saksa toteaa, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto ei koske kaikkia tukitoimenpiteitä, joita arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin kohdistetaan. Saksan käsitys on, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto on vain hallinnollinen ohje, jolla pyritään pelkästään yhtenäiseen hallintokäytäntöön ja joka sitoo yksinomaan komissiota. Riskisuojan soveltuvuutta sisämarkkinoille olisi Saksan mukaan tutkittava suoraan SEUT-sopimuksen perusteella. Koska toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen päämäärä ja suojatun salkun kokoonpano eivät Saksan käsityksen mukaan kuulu arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon soveltamisalaan, on selvää, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa ei voida soveltaa HSH:n tapaukseen.
(112)
Saksa totesi, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon soveltaminen johtaisi vääriin arviointipuitteisiin, mikä olisi HSH:lle epäedullista määritettäessä tukiosuutta, salkun arvoa, korvauksen suuruutta ja rakenneuudistustarvetta.
(113)
Saksa viittasi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 38 kappaleeseen, jossa komissio totesi, että lähinnä yritysluotoista muodostuvan salkun markkina-arvon määrittäminen on vaikeaa. Saksa piti näitä vaikeuksia osoituksena siitä, että toissijaista takausta ei pitäisi tutkia arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella, ja totesi, että komissio päätyisi ekstrapoloimalla tukisummaan, joka on yhtä suuri kuin takauksen nimellisarvo. Saksan mukaan tällainen tulos osoittaa, että valittu menetelmä on virheellinen, sillä se tarkoittaisi, että komissio pitää valitun riskisuojan ja pääomapohjan vahvistamisen tukiosuutta yhtä suurena, vaikka toimenpiteet ovat luonteeltaan erilaisia. Kun pääomapohjan vahvistamisessa on kyse pysyvästä pääomanlisäyksestä, takaus on pelkästään lainsäädännöllisesti vaikuttava vakautustoimenpide, joka on rajoitettu katettujen omaisuuserien juoksuaikaan.
(114)
Saksan mukaan tukiosuuden määrittäminen markkina-arvon perusteella osoittaa, että komissio ei ollut ymmärtänyt riskisuojan luonnetta, sillä riskisuojalla ei suojauduta markkina-arvon muutoksilta. Komission olisi Saksan mielestä määritettävä tukiosuus ennemminkin yleisten valtiontukisääntöjen perusteella ja erityisesti soveltamalla komission tiedonantoa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (32), jäljempänä ’takaustiedonanto ’. Jos riskisuojasta maksettavaa korvausta pidettäisiin markkinaehtoisena korvauksena, takaustiedonannon soveltaminen johtaisi Saksan mukaan vähäisempään tukiosuuteen.
(115)
Vaikka toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevaan takaukseen sovellettaisiinkin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa, komissio on Saksan mielestä tehnyt tiedonannon soveltamisessa virheitä tukiosuuden määrittämisessä ja korvauksen suuruuden laskemisessa sekä vastuunjaon ja rakenneuudistusyksikön tehtävänä olevan omaisuuserien hoidon osalta. Toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen tukiosuus on Saksan mukaan virheellinen, koska salkun siirto- ja markkina-arvoa koskevat oletukset ovat virheellisiä. Saksa totesi, että menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen sisältyvä arviointi pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta perustui vanhoihin tietoihin. Tuoreempien tietojen mukaan pääomavaatimusta supistava vaikutus on sen mukaan huomattavasti vähäisempi. Myös vastuunjaon alustava arviointi on Saksan mukaan virheellinen ja liian suppea siksi, että komissio viittaa pelkästään takauksen suuririskisimpään etuoikeusluokkaan, joka on selvästi pienempi kuin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa edellytetty 10 prosenttia suojatusta salkusta. Vastuunjaon ja absoluuttisina lukuina ilmaistun suuririskisimmän etuoikeusluokan välillä ei ole Saksan mielestä mitään yhteyttä. Lisäksi HSH vastaa kaikista tappioista, jotka ylittävät toiseksi suuriskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen. Omaisuuserien hoidosta Saksa totesi, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon periaatteita ei voida soveltaa HSH:n riskisuojaan eikä olisi mielekästä asettaa kaikkia riskisuojan piiriin kuuluvia omaisuuseriä erikseen hallinnoitaviksi. HSH voisi perustaa rakenneuudistusyksikön ja erottaa ydinpankin ja rakenneuudistusyksikön selvästi toisistaan sekä toiminnallisesti että organisatorisesti ylimpään johtoon asti.
(116)
Saksa ei yhdy menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa esitettyyn salkun arvostukseen. Suojatussa salkussa on kyse lähinnä perinteisestä antolainaustoiminnasta, johon ei voida helposti soveltaa kassavirtaan perustuvaa arvostamista. Suojatun salkun arvostukseen ei tässä tapauksessa sovellu myöskään ”monimutkaisia” omaisuuseriä koskeva arvostussääntö, jossa markkinoiden epävarmuutta simuloidaan kiinteämääräisillä arvonalennuksilla. Ulkopuoliset asiantuntijat ovat arvostaneet HSH:n strukturoidun lainasalkun kassavirtaperiaatteella, mutta selvästi suuremman lainasalkun positioille on tehty pankkien tavanomainen sääntöjenmukainen luottoanalyysi, jossa luotonottajien luottokelpoisuudella on erittäin suuri merkitys.
(117)
Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä on todettu, Saksa katsoo, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa esitettyä laskentamenetelmää ei voida soveltaa toiseksi suuririskisintä etuoikeusluokkaa koskevaan takaukseen ja että korvauksen suuruutta määritettäessä olisi sovellettava takaustiedonantoa. Saksa on useiden tapaamisten ja puhelinneuvottelujen muodossa toteutetun tietojenvaihdon yhteydessä tammikuusta elokuuhun 2010 esittänyt tietoja, joiden tarkoituksena on osoittaa, että […] summan periminen kokonaan takaisin vaikeuttaisi HSH:n elinkelpoisuuden palauttamista.
6.2 HUOMAUTUKSET PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISESTA
(118)
Saksan mielestä komissio on tehnyt myös pääomapohjan vahvistamisen arvioinnissa virheitä, jotka liittyvät HSH:n arvonmääritykseen ja niiden mahdollisten etujen arviointiin, joita koituu pääomapohjan vahvistamiseen osallistumattomille vähemmistöosakkaille.
(119)
Saksan mukaan yrityksen arvonmääritystä koskevat komission epäilyt johtuvat virheellisistä tosiseikoista. Sen mielestä sillä, että PwC ei ole ottanut alkuperäisessä yrityksen arvonmäärityksessä huomioon S&P:n tekemää luokituksen alennusta, ei ole merkitystä, ja että on syytä olettaa, että HSH:lla on vuonna 2013 jälleen A-luokitus.
(120)
Uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinnoista Saksa toteaa, että pörssinoteerattujen pankkien yhteydessä 30-60 prosentin alennukset olivat tavallisia. HSH:n arvonmääritys on Saksan mielestä asianmukainen perusta uusien osakkeiden hinnoittelulle, eivätkä HSH:n vanhat osakkaat ole saaneet tukitoimenpiteistä hyötyä pitämällä hallussaan ylisuurta osuutta osakkeista.
6.3 HUOMAUTUKSET RISKISUOJASTA JA PÄÄOMAPOHJAN VAHVISTAMISESTA JULKISTEN OMISTAJIEN TAKAUSVELVOLLISUUS HUOMIOON OTTAEN
(121)
Saksa toteaa, että ilman pelastamistukea HSH olisi ajautunut konkurssiin ja julkiset omistajat olisivat joutuneet Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuuden puitteissa vastaamaan paljon suuremmista tappioista. Kyseisen takausvelvollisuuden piiriin kuuluvat vaateet on arvioitu noin 30 miljardiksi euroksi tai sitä suuremmiksi. Saksa katsoo, että yksityinen sijoittaja olisi julkisten omistajien tilanteessa toteuttanut samat pelastamistoimenpiteet välttääkseen suurempien tappioiden syntymisen.
(122)
Saksan käsityksen mukaan pelastustoimenpiteet täyttävät yksityisen sijoittajan testin (eli markkinataloussijoittajaperiaatteen soveltamisen) eikä niissä ole kyse valtiontuesta. Sen mukaan testin kriteerit täyttyvät, kun voidaan kohtuudella olettaa, että yrityksen elinkelpoisuus palautuu ja likvidaatiokustannukset ylittävät pääomatoimenpiteen kustannukset (33). Saksan mukaan 1 päivänä syyskuuta 2009 esitetty alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma on riittävä osoitus HSH:n kyvystä palauttaa elinkelpoisuutensa. Saksa toteaa likvidaatiokustannusten arvioinnin yhteydessä, että on pidettävä erillään velvollisuudet, jotka osavaltioilla on HSH:n omistajina, ja velvollisuudet, joita niillä on julkisen vallan edustajina. Osavaltioille julkisen vallan edustajina kuuluvia velvollisuuksia (esim. työttömyyskorvauksia ja sosiaaliturvaa) ei voida ottaa mukaan likvidaatiokustannuksia arvioitaessa. Ainoastaan velvollisuudet, joita osavaltioilla on HSH:n omistajina, olisi otettava likvidaatiokustannuksissa huomioon. Linde-tuomioon (34) viitaten Saksa katsoo, että yksityisen sijoittajan testissä on otettava huomioon aiemmin laillisesti myönnetyistä valtiontuista johtuvat vastuut. Komissio on hyväksynyt Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuuden, ja siksi se on sisämarkkinoille soveltuva tuki. Lisäksi takausvelvollisuudesta johtuvat velvollisuudet kuuluivat osavaltioiden velvollisuuksiin HSH:n omistajina eikä julkisen vallan edustajina. Takausvelvollisuus on Saksan mukaan verrattavissa Patronatserklärung-takausilmoitukseen. Siksi julkisten omistajien takausvelvollisuudet olisi otettava likvidaatiokustannuksia arvioitaessa huomioon vähintään 30 miljardin euron suuruisina. Saksan kanta on, että likvidaatiokustannukset olisivat selvästi suuremmat kuin julkisten omistajien HSH:n hyväksi toteuttaman pääomatoimenpiteen kustannukset. Näin ollen Saksa katsoo, että yksityisen sijoittajan testin kriteerit täyttyvät ja että pelastamistoimenpiteissä ei ole kyse valtiontuesta.
6.4 HUOMAUTUKSET HSH:N LIIKETOIMINTAMALLIN KESTÄVYYDESTÄ
(123)
Vaikka Saksa pitikin menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 62 kappaleessa esitettyä HSH:n liiketoimintamallin arviointia liian kielteisenä, se kuitenkin päivitti alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa poistaakseen komission kilpailuoikeudelliset epäilykset.
6.5 HUOMAUTUKSET OMASTA RAHOITUKSESTA JA KORVAAVISTA TOIMENPITEISTÄ
(124)
Saksa totesi, että alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyillä toimenpiteillä (toimenpiteistä maksettava korvaus, pääomarahastojen purkaminen, merkittävien osakkuuksien myynti ja kustannusten vähentäminen) päästään 5,9 miljardin euron omaan rahoitusosuuteen, jonka pitäisi olla riittävä.
(125)
Saksa piti ehdotettuja korvaavia toimenpiteitä (pienennetään tasetta, luovutaan kannattavista liiketoimintasalkuista, suljetaan 21 kansainvälisestä toimipaikasta 12 (35) ja myydään merkittävät osakkuudet (REAG ja DAL (36))) alun perin riittävinä, mutta muutti niitä kuitenkin muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa.
7 KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET
(126)
Komissio on saanut huomautuksia myös kolmansilta. Säästöpankkiyhdistykset toimittivat huomautuksensa 30 päivänä marraskuuta ja 11 päivänä joulukuuta 2009, ja Flowers toimitti huomautuksensa 17 päivänä joulukuuta 2009.
7.1 SGVSH:N JA SVB:N HUOMAUTUKSET
(127)
Säästökassayhdistykset eivät yhtyneet komission käsitykseen, että ne olisivat hyötyneet suhteettomasti pääomapohjan vahvistamisesta, jonka HSH:n julkisen sektorin osakkeenomistajat toteuttivat, sillä uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta oli yhdistysten mielestä melko alhainen.
(128)
Yhdistysten mielestä HSH-asiaa koskevan menettelyn jakaminen niin, että tukitoimenpiteet hyväksytään yhdessä menettelyssä ja kysymystä mahdollisesta välillisestä tuesta vähemmistöosakkaille tutkitaan toisessa menettelyssä, on vastoin asetuksen (EY) N:o 659/1999 (37), jäljempänä ’menettelyasetus’, 7 artiklaa. Tukitoimenpide ei voi yhdistysten mielestä olla samaan aikaan (HSH:n osalta) sisämarkkinoille soveltuva ja HSH:n osakkeenomistajien osalta sisämarkkinoille soveltumaton. Pääomapohjan vahvistamista koskeva, säästöpankkiyhdistyksille ja Flowersille kielteinen päätös johtaisi siihen, että pääomapohjan vahvistaminen olisi sisämarkkinoille soveltumaton tuki. Säästöpankkiyhdistysten mielestä komission olisi käsiteltävä kysymys vähemmistöosakkaiden osallistumisesta vastuunjakoon samassa yhteydessä kuin pääomapohjan vahvistamiseen liittyvää rasitteiden jakaantumista yleisesti arvioidaan.
(129)
Vähemmistöosakkaiden osakkuuksien komission mielestä riittämättömässä laimentumisessa ei säästökassayhdistysten mielestä voi olla kyse valtiontuesta. Niiden mielestä laimentuminen on pääomapohjan vahvistamisen toissijainen vaikutus. Lisäksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan kriteerit eivät yhdistysten mielestä täyty, koska säästökassayhdistykset eivät ole valtiontukisäännöissä tarkoitettuja yrityksiä. SGVSH ja SVB eivät itse toimi markkinoilla, vaan ainoastaan pitävät hallussaan osakkuuksia jäseniensä (Hampurin ja Schleswig-Holsteinin julkiset säästökassat) lukuun. Säästökassayhdistykset voisivat saada etua HSH-osakkuuksien arvonnoususta, joka on ominaista kaikissa pääomasijoituksissa. Oletettua etua ei myöskään ole myönnetty valtion varoista. Laimentumisaste riippuu osakkeiden määrästä ja hinnasta. Hintapäätöstä ei kuitenkaan tee valtio vaan yhtiökokous. Päätös ei ole valtion päätös eikä sitä asiassa Stardust Marine (38) annetun tuomion mukaan voida pitää valtiontukena. Oletettu etu ei joka tapauksessa ole vaikuttanut säästökassojen kilpailuasemaan niillä markkinoilla, joilla ne toimivat. Oletettu etu ei näin ollen vääristä kilpailua eikä vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(130)
Säästökassayhdistykset viittaavat vielä siihen, että komissio ei ole tähän mennessä muiden pääomapohjan vahvistamistoimenpiteiden yhteydessä tutkinut toissijaisia vaikutuksia. Myöskään unionin tuomioistuimet eivät ole WestLB-tuomiossa (39) noudattaneet tällaista lähestymistapaa. Lisäksi säästökassayhdistykset totesivat, että komissio ei ole tutkinut toissijaisia vaikutuksia muissa tapauksissa, joissa uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta on vaikuttanut kohtuuttoman korkealta (40). Tämän näkökohdan tutkiminen ainoastaan HSH:n ja BayernLB:n tapauksissa olisi vastoin yhdenvertaisen kohtelun periaatetta.
(131)
Säästökassayhdistykset totesivat lisäksi, että osakeyhtiön osakkeenomistajilla on oikeus merkitä uusia osakkeita. Tämä on kuitenkin oikeus, ei velvollisuus. Säästökassayhdistykset pitivät uusien osakkeiden hintaa asianmukaisena, mutta eivät taloudellisista syistä voineet osallistua pääomapohjan vahvistamiseen.
(132)
Säästökassayhdistykset katsovat myös, että ne ovat vuonna 2008 osallistuneet huomattavalla tavalla HSH:n hyväksi toteutettuihin pääomatoimenpiteisiin. Säästökassayhdistykset muuttivat heinäkuussa 2008 arvoltaan 685 miljoonan euron äänettömät osakkuudet 125 miljoonan euron osakepääomaksi ja 560 euron pääomarahastoiksi. Lisäksi säästökassayhdistykset merkitsivät yhdessä Flowersin kanssa äänettömän osakkuuden 962 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan (hybridi-instrumentti) muodossa. Säästökassayhdistysten osuus oli 660,5 miljoonaa euroa. Vuoden 2008 lopussa HSH purki 3,1 miljardin euron pääomarahastot tasatakseen tappioita ja välttääkseen hybridi-instrumenttien tappioiden kattamisen. Säästökassayhdistykset kertovat tässä yhteydessä menettäneensä osuutensa 560 miljoonan euron pääomarahastoista. Vaihtoon velvoittavalla vaihtovelkakirjalla katettiin HSH:n tappiota, eikä kupongeista maksettu korvauksia. Säästökassayhdistyksille ei ole vuoden 2008 jälkeen maksettu osinkoja.
(133)
Toukokuussa 2009 säästökassayhdistykset halusivat myydä osakkeensa. Myynti ei kuitenkaan ollut mahdollista, mikä johtui julkisten omistajien 25 päivänä maaliskuuta 2003 tekemästä ”säilytyssopimuksesta”. Säilytyssopimuksen osapuolet olivat velvollisia käyttämään äänioikeuttaan niin, että äänten enemmistö säilyy julkisilla osakkailla ja säästökassayhdistyksillä, ja olemaan myymättä osakkuuksiaan tiettyyn prosenttimäärään asti. Säilytyssopimusta ei voinut irtisanoa ennen 31 päivää joulukuuta 2013.
(134)
Säästökassayhdistysten mukaan niiden osakkuudet laimenivat pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä huomattavasti ja pienenivät 13,2 prosentista 4,7 prosenttiin ja 1,62 prosentista 0,6 prosenttiin. Koska julkisilla omistajilla oli hallussaan 85,5 prosenttia välittömistä ja välillisistä osakkuuksista, ne käyttivät yhdessä määräysvaltaa kaikissa HSH:n strategisissa päätöksissä. Säästöpankkiyhdistysten mielestä tämä yhteinen määräysvalta merkitsee yksityisen sijoittajan näkökulmasta vähemmistöosakkaiden hallussa olevien osakkuuksien arvon alentumista entisestään.
(135)
Säästökassayhdistykset toteavat, että PwC teki HSH:n arvonmäärityksen HSH:n eikä vähemmistöosakkaiden toimeksiannosta. PwC teki arvonmäärityksen hyväksyttyjen arvonmääritysperiaatteiden mukaisesti. Säästökassayhdistysten mielestä PwC:n olisi pitänyt ottaa huomioon erityiserät ja muuttunut riskipreemio, jolloin osakkeen arvoksi olisi saatu 30 euroa. Näin ollen säästökassayhdistysten kanta on, että niiden osakkuudet ovat laimentuneet kohtuuttomasti, ja ne arvioivat rasitteen noin 200 miljoonaksi euroksi.
7.2 FLOWERSIN HUOMATUKSET
(136)
Flowers toi esiin samanlaisia argumentteja kuin säästökassayhdistykset ja totesi sijoittajien lisäksi antaneen huomattavan rahoitusosuuden HSH:n rakenneuudistukseen. Heinäkuussa 2008 HSH:n hyväksi toteutetut pääomatoimenpiteet liittyvät sen mukaan läheisesti toukokuussa 2009 toteutettuun pääomankorotukseen. Flowers kertoo osallistuneensa 300 miljoonan euron käteisvaroilla heinäkuussa 2008. Yhteensä 962 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan muodossa toteutettavaan uuteen äänettömään osakkuuteen Flowers kertoo osallistuneensa 301,5 miljoonalla eurolla. Sijoittajat ovat osallistuneet vaihtovelkakirjalainaan perustuvan äänettömän osakkuutensa kautta tappioihin, sillä kupongeista ei ole maksettu korvauksia. Sijoittajien osallistumisosuus näihin pääomatoimenpiteisiin oli Flowersin mukaan 48 prosenttia eli huomattavasti suurempi kuin niiden tuolloinen osakkuus, joka oli yhteensä 25,67 prosenttia.
(137)
Flowers ei yhdy menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 65 ja 73 kappaleessa esitettyyn komission alustavaan arviointiin, jonka mukaan sijoittajien rahoitusosuus ja niiden osallistuminen vastuunjakoon olisi ollut riittämätön. Sijoittajat toteavat vuonna 2009 osallistuneensa 794 miljoonan euron rahoitusosuudella, kun 3,1 miljardin euron pääomarahastot purettiin. Komission Commerzbank-asiassa tekemään päätökseen (41) viitaten sijoittajat totesivat, että komissio oli Commerzbankin tapauksessa pitänyt osakkuuksien ja muiden omaisuuserien myyntiä riittävänä rahoitusosuutena ja kuponki- ja osinkomaksujen kieltämistä vastuunjakona. Flowersin mielestä vuoden 2008 pääomatoimenpiteet olisi otettava huomioon.
(138)
Sijoittajat vaativat, että myös osakkuuksien laimentumisesta seurannutta määrävähemmistön menetystä olisi pidettävä rahoitusosuutena. Huolimatta siitä, että sijoittajien osuudet ovat laimentuneet 9,19 prosenttiin, niihin voitiin kuitenkin edelleen turvautua Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuuden nojalla ikään kuin niiden osakkuuden suuruus olisi 26,58 prosenttia, kuten oli ollut ennen pääomapohjan vahvistamista. Lisäksi sijoittajat pitivät komission epäilyjä HSH:n arvonmäärityksestä ja komission käsitystä ylikorkeista osakehinnoista perusteettomina. Sijoittajien mielestä kaikkia arvoa korottavia tekijöitä ei ole otettu huomioon.
(139)
Koska Saksan lainsäädäntö ei sijoittajien mukaan anna mahdollisuutta osakkeiden siirtoon, välillistä tukea vähemmistöosakkaille ei voida periä takaisin. Sijoittajien mielestä käynnissä olevaa menettelyä ei ole mahdollista jakaa osiin, sillä HSH:n hyväksi on toteutettu vain yksi tukitoimenpide.
8 SAKSAN KANTA KOLMANSIEN HUOMAUTUKSIIN
(140)
Saksa toimitti kantansa säästökassayhdistysten ja Flowersin argumentteihin. Saksa on edelleen sitä mieltä, että HSH:n arvonmääritys on asianmukainen eivätkä vähemmistöosakkaat ole saaneet välillistä valtiontukea. Saksa kannatti menettelyn jakamista osiin, koska sillä tavoin on mahdollista tehdä nopeasti päätös, kuten HSH ja markkinat odottavat. Saksa epäili, onko pääomapohjan vahvistaminen jakamaton oikeudellinen tapahtuma, johon valtiontukioikeutta voidaan soveltaa vain jakamattomana. Saksa totesi unionin tuomioistuinten oikeuskäytäntöön viitaten, että menettelyn jakaminen osiin on oikeudellisesti mahdollista. Tuen erilainen oikeudellinen arviointi suhteessa eri tuensaajiin (tässä tapauksessa HSH ja vähemmistöosakkaat) ei vaarantaisi HSH:lle myönnetyn tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Tuen oikeasuhteisuus tuensaajapankin tasolla voitaisiin varmistaa rakenneuudistussuunnitelmassa, kun taas liian korkeasta osakehinnasta vähemmistöosakkaille koitunut etu täytyisi ratkaista ja oikaista erikseen. Saksa ei jaa Flowersin käsitystä, että vähemmistöosakkaiden saamia välillisiä tukia ei voitaisi periä takaisin, koska Saksan lainsäädäntö ei anna mahdollisuutta osakkeiden siirtoon. Tällainen siirto on Saksan lainsäädännön mukaan mahdollinen, ja vaikka se ei olisi mahdollinen, Saksa ei voisi perustella täytäntöönpanoperusteen puuttumisella sitä, että se ei noudata komission takaisinperintäpäätöstä.
9 ARVIOINTI
9.1 ONKO KYSE VALTIONTUESTA?
(141)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(142)
Toimenpidettä on pidettävä valtiontukena, kun seuraavat edellytykset täyttyvät: a) toimenpiteen on oltava jäsenvaltion rahoittama tai valtion varoista rahoitettu; b) siitä saatavan edun on suosittava tiettyjä yrityksiä tai tiettyä tuotannonalaa; c) edun on oltava valikoiva ja d) toimenpiteen on vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja voitava vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kaikkien näiden edellytysten on täytyttävä, jotta toimenpide on valtiontukea. Komissio on edelleen sitä mieltä, että edellytykset täyttyvät.
(143)
Ensinnäkin toimenpiteet on myöntänyt HSH Finanzfonds AöR, joka on julkisten omistajien perustama julkisoikeudellinen laitos, jossa julkisilla omistajilla on yhtä suuri omistusosuus ja määräysvalta. Laitos perustettiin Hampurin ja Schleswig-Holsteinin osavaltion välillä Kielissä 3 päivänä huhtikuuta 2009 ja Hampurissa 5 päivänä huhtikuuta 2009 allekirjoitetun sopimuksen (42) perusteella. Julkiset omistajat ovat antaneet HSH Finanzfonds AöR:lle tehtäväksi HSH:n tukemisen. Hoitaakseen tehtävänsä HSH Finanzfonds AöR ottaa vastatakseen 10 miljardin euron takaussummasta, ostaa HSH:n osakkeita ja ottaa luottoa näiden osakkeiden ostamiseen. Sopimuksen 3 §:n mukaan julkiset omistajat vastaavat HSH Finanzfonds AöR:n sitoumuksista. Näin ollen toimenpiteet ovat yksiselitteisesti valtion rahoittamia.
(144)
Toiseksi riskisuoja myönnettiin ja pääomapohjaa vahvistettiin HSH:n maksukyvyttömyyden (43) välttämiseksi, mistä seurasi, että HSH saattoi jatkaa toimintaansa. Siksi kyseessä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu taloudellinen etu.
(145)
Kolmanneksi toimenpiteet on suunnattu juuri HSH:lle, joten ne ovat valikoivia.
(146)
Kyseessä olevien toimenpiteiden on lisäksi vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja voitava vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Nämä vaikutukset voidaan selvittää tuen suuruuden, tukitoimenpiteen ominaispiirteiden ja tuensaajan perusteella (44). Tukitoimenpiteiden ansiosta HSH saattoi välttää maksukyvyttömyyden ja jatkaa liiketoimintaansa useilla mrkkinoilla. HSH on kansainvälisesti toimiva pankki, joka kilpailee muiden pankkien kanssa Saksassa ja muissa maissa. Lisäksi HSH on Saksan pankkijärjestelmän kannalta merkittävä (45) ja tärkeä kilpailija alus- ja lentokonerahoituksen markkinoilla (HSH on maailman suurin alusrahoittaja ja lentoliikennesektorin johtava rahoituspalvelujen tarjoaja). Lisäksi HSH on saanut suhteellisen suuren tuen (ks. 159 kappale), ja riskisuoja kattaa noin 75 prosenttia taseen loppusummsta. Kun otetaan huomioon toimenpiteen vaikutukset, HSH:n asema pankkisektorilla (erityisesti alusrahoitusmarkkinoilla) ja tuen suuruus, oli vaarana, että pankille myönnetty tuki vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(147)
Tämä arviointi ei ole Saksan kannan ja kolmansien huomautusten myötä muuttunut. Saksan lausumat HSH:n hyväksi toteutettujen toimenpiteiden tukiluoneesta ovat ristiriitaisia. Saksa vaatii, että komissio tutkisi riskisuojan takaustiedonannon perusteella eikä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella olettaen ilmeisesti, että riskisuoja on valtiontukea. Toisaalta Saksa toteaa (kuten tämän päätöksen johdanto-osan 6.3 kappaleessa on esitelty lyhyesti), että vähintään 30 miljardin euron vaateet kattavan rajoittamattoman valtion takauksen (Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuus) huomioon ottaen myös yksityinen sijoittaja olisi julkisten omistajien tilanteessa toteuttanut HSH:n hyväksi pelastamistoimenpiteet välttääkseen suuremmat tappiot. Saksa päättelee tästä, että yksityisen sijoittajan testin kriteerit täyttyvät eivätkä toimenpiteet siksi ole valtiontukea.
(148)
Saksa on tulkinnut väärin oikeuskäytäntöä, johon se viittaa. Nyt käsiteltävässä tapauksessa Saksa argumentoi, että yhtä valtiontukea (Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuutta) olisi käsiteltävä likvidaatiokustannusten osatekijänä, jotta toiset valtiontuet (pääomapohjan vahvistaminen ja riskisuoja) voitaisiin todeta markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisiksi. Asiassa Linde osapuolet toteuttivat markkinaehdoin liiketoimen, johon sisältyi avustus, jotta osapuoli voisi irtautua aiemmin niin ikään markkinaehdoin tehdystä toimitussopimuksesta, jonka täytäntöönpanosta aiheutui vuosittain tappioita. Tuomioistuin totesi tässä yhteydessä seuraavaa: ”… on katsottava, että edellä kuvattu kokonaisjärjestely on normaali liiketoimi, jonka yhteydessä [Treuhandanstalt] ja LWG ovat toimineet järkevän markkinataloustoimijan tavoin. On selvää, että kyseisten yksikköjen toimintaa on ohjannut ennen kaikkea liiketaloudelliset näkökohdat talous- tai sosiaalipoliittisia tavoitteita lukuun ottamatta” (46). Tämä asiaintila ei ole verrattavissa kyseiseen tapaukseen, sillä Linden tapauksessa molemmat liiketoimet toteutettiin markkinaehdoin, kun taas HSH:n tapauksessa kumpaakaan liiketointa ei toteutettu markkinaehdoin.
(149)
Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuus on välitön lakiin tai asetukseen perustuva alueviranomaisen tai jonkin muun julkisoikeudellisen laitoksen vastuu julkisoikeudellisen luottolaitoksen velkojia kohtaan kaikista luottolaitoksen velvoitteista. Takausvelvollisuus merkitsee takaajan velvollisuutta tulla väliin luottolaitoksen maksukyvyttömyys- tai likvidaatiotapauksessa. Se luo luottolaitoksen velkojille välittömän vaateen takaajaa kohtaan, mutta siihen voidaan vedota ainoastaan, jos luottolaitoksen varat eivät riitä tyydyttämään velkojia. Takausvelvollisuudessa takaussummaa ja takausaikaa ei ole rajoitettu. Luottolaitos ei myöskään maksa takauksesta korvausta (47). Takausvelvollisuus on julkisyhteisön (kunnan tai osavaltion) vastikkeeton, rajoittamaton toissijainen vastuu julkisoikeudellisen laitoksen (tässä tapauksessa julkisoikeudellisen luottolaitoksen) velvoitteista, jos kyseinen laitos on maksukyvytön. Markkinataloussijoittaja ei olisi julkisten omistajien tilanteessa antanut pankille koko taseen loppusumman kattavaa vastikkeetonta rajoittamatonta takausta, kuten julkiset omistajat takausvelvollisuuden puitteissa tekivät.
(150)
Komissio onkin todennut Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuuden olevan itse asiassa valtiontukea ja pyytänyt Saksaa poistamaan takausvelvollisuuden.
(151)
Gewährträgerhaftung-takausvelvollisuus on julkisoikeudellinen. Julkisilla omistajilla on takausvelvollisuuden puitteissa vastuu julkisen vallan edustajina, ei yksityisinä omistajina. Komission päätöskäytännön (48) ja oikeuskäytännön (49) mukaan ainoastaan sellaisia velvollisuuksia, jotka markkinataloussijoittaja olisi voinut suorittaa, pidetään likvidaatiokustannuksiin kuuluvina. Kuten 149 kappaleessa todetaan, markkinataloussijoittaja ei olisi antanut pankille takausta, joka on vastikkeeton, rajoittamaton ja kattaa pankin taseen loppusumman kokonaisuudessaan. Näin ollen Linde-tuomiolla on tämän tapauksen arvioinnissa vain vähän merkitystä, koska takausvelvollisuudesta johtuvia vastuita ei voida pitää likvidaatiokustannuksina.
(152)
Pääomapohjan vahvistamisessa tukiosuus on pääomapohjan vahvistamisen nimellismäärä, sillä markkinataloussijoittaja ei olisi asettanut varoja vaikeuksissa olevan yrityksen käyttöön. Kuten pelastamispäätöksen 27 ja 28 kohdassa todetaan, se että vähemmistöosakkaat eivät osallistuneet pääomapohjan vahvistamiseen ja että pelastamistoimenpiteistä johtuvat rasitteet jakautuvat julkisille omistajille epätasaisesti, viittaa siihen, että julkiset omistajat pyrkivät pääomapohjan vahvistamisella yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin eivätkä toimineet yksityisen sijoittajan tavoin. Päätöskäytäntönsä (50) mukaisesti komissio vahvistaa käsityksensä, että pääomapohjan vahvistamisessa tukiosuus oli 3 miljardia euroa.
(153)
Lisäksi komissio vahvistaa, että riskisuojaan sisältyvä tukiosuus on 10 miljardia euroa. Saksan argumenteista riippumatta komissio on edelleen vakuuttunut, että toimenpidettä on arvioitava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella. Kyseisessä tiedonannossa selostetaan, miten ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuja jäsenvaltioiden toimenpiteitä pitäisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla arvioida. Arvoltaan alentuneet omaisuuserät ovat omaisuuseriä, joiden vuoksi pankeille uhkaa syntyä tappioita. Koska arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaan ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet ovat toimenpiteitä, joiden avulla pankit voivat välttää tiettyjen omaisuuseräryhmien arvon voimakkaan alenemisen, komission kanta on, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa on sovellettava kaikkiin tukitoimenpiteisiin, jotka kohdistuvat arvoltaan alentuneisiin omaisuuseriin ja jotka tosiasiallisesti suojaavat rahoituslaitosta (51). Tämä koskee tässä tapauksessa myös riskisuojaa.
(154)
Komissio ei yhdy Saksan näkemykseen, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa ei pitäisi soveltaa ja että toiseksi suuriskisintä etuoikeusluokkaa koskevan takauksen tukiosuus pitäisi määrittää yleisten valtiontukisääntöjen ja erityisesti takaustiedonannon perusteella. Takaustiedonantoa sovelletaan sellaisiin tukitoimenpiteisiin, joilla pankille hankitaan likviditeettiä (52). Riskisuoja palvelee muuta tarkoitusta. Se suuntautuu pankin vastaaviin, ja tarkoituksena on vapauttaa mahdollisimman paljon pääomaa, jotta pankki voi parantaa vakavaraisuussuhdettaan.
(155)
Saksan esittämän ratione temporis -argumentin osalta komissio muistuttaa, että riippumatta siitä, milloin toimenpide on suunniteltu tai milloin siitä on ilmoitettu, on sovellettava niitä säännöksiä ja tiedonantoja, jotka ovat voimassa päätöksen tekohetkellä (53). Tämä on yleissääntö, ja poikkeukset tästä säännöstä on selvästi mainittava säädöksessä, jota muutoin sovellettaisiin. Kuten unionin tuomioistuimet (54) ovat vahvistaneet, ilmoitettu toimenpide on tutkittava päätöksentekohetkellä sovellettavien sääntöjen perusteella. Siksi komissio on tuolloisen finanssikriisin taustaa vasten soveltanut arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa toimenpiteisiin, jotka on ilmoitettu ennen kyseisen tiedonannon julkaisemista (55).
(156)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa todetaan, että tuki on yhtä suuri kuin omaisuuserien siirtoarvon ja markkinahinnan välinen ero. Suojatun salkun siirtoarvo on [noin 168] miljardia euroa, mikä vastaa sen nimellisarvoa [noin 172] miljardia euroa, josta on vähennetty 3,2 miljardin euron suuririskisin etuoikeusluokka.
(157)
Suojatun salkun huomattavan koon ja sen koostumuksen (salkusta [60-80] prosenttia on luottoja) vuoksi salkun markkina-arvon määrittäminen on vaikeaa. Jos markkinoita ei ole, joidenkin omaisuuserien markkina-arvo voi tosiasiallisesti olla nolla (56). Joka tapauksessa suojatun salkun markkina-arvo on huomattavasti pienempi kuin sen todellinen taloudellinen arvo (57), joka vastaa salkkuun kuuluvien omaisuuserien pitkäaikaista taloudellista arvoa. Koska takauksen tukimäärä ei voi olla nimellisarvoa (10 miljardia euroa) suurempi, tarkkaa arvoa ei ole tarpeen määrittää. Näin ollen komissio katsoo, että riskisuojan tukiosuus on 10 miljardia euroa.
(158)
Komissio toteaa, että SoFFinin antamat 17 miljardin euron maksuvalmiustakaukset ovat Saksan tukiohjelman puitteissa myönnettyä tukea.
(159)
Komissio päättelee, että riskisuojaan ja pääomapohjan vahvistamiseen sisältyvä tukiosuus on 13 miljardia euroa. Komissio katsoo myös, että maksuvalmiustakausten tukiosuus on enintään 17 miljardia euroa.
9.2 TUKITOIMENPITEIDEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
9.2.1 EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 3 KOHDAN B ALAKOHDAN SOVELTAMINEN
(160)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaan tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana, jos se on tarkoitettu jäsenvaltion taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen. Hyväksyessään Saksan pankkien pelastuspaketin (58) komissio totesi, että Saksan taloutta uhkaa vakava häiriö ja että valtion tuki pankeille on omiaan poistamaan kyseisen häiriön. Vaikka talous onkin hitaasti elpynyt vuoden 2010 alusta lukien, komissio on edelleen sitä mieltä, että SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaiset edellytykset valtiontuen myöntämiselle täyttyvät, koska finanssimarkkinoihin kohdistuu jälleen paineita. Komissio vahvisti tämän kannan antamalla joulukuussa 2010 tiedonannon, jolla valtiontukisääntöjen soveltamista maailmanlaajuisen finanssikriisineurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin (59) jatkettiin 31 päivään joulukuuta 2011.
(161)
HSH:n kaltaisen pankin kaatumisella voisi olla välittömiä vaikutuksia jäsenvaltion finanssimarkkinoihin ja sitä kautta jäsenvaltion koko talouteen. Finanssimarkkinoiden tämänhetkisen haavoittuvuuden huomioon ottaen komissio tukeutuu pankkisektorin tukitoimenpiteiden arvioinnissa edelleen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohtaan.
9.2.2 RISKISUOJAN YHTEENSOPIVUUS ARVOLTAAN ALENTUNEITA OMAISUUSERIÄ KOSKEVAN TIEDONANNON SÄÄNNÖSTEN KANSSA
(162)
Komission on määrä tutkia ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan komission tiedonannon nojalla. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevalla tiedonannolla ei pyritä pelkästään yhtenäiseen hallintokäytäntöön (60), kuten Saksa on esittänyt, vaan siinä selostetaan valtiontukisääntöjen soveltamista ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuihin toimenpiteisiin. Kyseisten toimenpiteiden erityispiirteet huomioon ottaen tiedonannossa johdetaan valtiontukisäännöistä ne kriteerit, joiden perusteella toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa soveltamalla on määrä varmistaa, että jäsenvaltioiden myöntämät, ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet ja valtiontukivalvonnan sääntöjen noudattaminen ovat sopusoinnussa. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 18 kohdan mukaan tiedonannon tarkoituksena on ottaa käyttöön yhteiset periaatteet ja edellytykset, joilla varmistetaan sisämarkkinoilla toteutettavien ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattujen toimenpiteiden tuloksellisuus ottaen huomioon pitkän aikavälin tavoite eli paluu tavanomaisiin markkinaolosuhteisiin. Tiedonannon tarkoitus on näin ollen laajempi kuin Saksa olettaa, eikä se ole rajoittunut yhtenäiseen hallintokäytäntöön. Tämän tarkoituksen huomioon ottaen komission on sovellettava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa kaikkiin toimenpiteisiin, jotka on suunnattu ongelmallisiin omaisuuseriin.
(163)
Komissio ei näin ollen näe mitään syytä tutkia toimenpidettä suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella, kuten Saksa vaatii.
(164)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa vahvistetaan, millä edellytyksillä ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet ovat sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa. Soveltuvuus sisämarkkinoille on tutkittava useiden kriteerien perusteella. Näitä ovat erityisesti omaisuuserien tukikelpoisuus, omaisuuserien hoito, suojatun salkun arvostus, ongelman asianmukainen tunnistaminen, täydellisten tietojen antaminen omaisuuserien arvonalennuksista läpinäkyvästi etukäteen, toimenpiteen yhdenmukaistaminen julkisten poliittisten tavoitteiden kanssa, korvauksen ja vastuunjaon asianmukaisuus sekä pakollinen komission suorittama rakenneuudistussuunnitelman tutkinta.
9.2.2.1 Omaisuuserien tukikelpoisuus
(165)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 33 kohdan mukaan tukikelpoiset omaisuuserät on määritettävä ja jaettava luokkiin. Näiden luokkien määrittely on selostettu tarkasti arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon liitteessä III. Riskisuojan kattamien omaisuuserien moninaisuuden vuoksi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon luokitus ei kuitenkaan riitä. Tiedonannon 35 kohdassa kuitenkin luodaan tukikelpoisten omaisuuserien määrittämiseen lisää liikkumavaraa. Niinpä pankit, jotka eivät kuulu tiedonannon 33 kohdan soveltamisalaan, voivat ilman erityisiä perusteluja hankkiutua eroon arvoltaan alentuneista omaisuuseristä, kunhan niiden osuus ei ole suurempi kuin 10-20 prosenttia pankin kokonaisvaroista. Koska tarkasteltavana olevassa tapauksessa riskisuoja kattaa [noin 75] prosenttia HSH:n taseen loppusummasta, arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 35 kohta ei tarjoa tyydyttävää ratkaisua.
(166)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 32 kohdassa, jossa esitetään omaisuuserien tukikelpoisuutta määrittävät seikat, todetaan, että ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatun toimenpiteen piiriin kuuluvien omaisuuserien arvioinnissa olisi sovellettava pragmaattista lähestymistapaa. Komissio toteaa, että finanssikriisistä kärsivien omaisuuseräluokkien kirjo on heijastusvaikutusten vuoksi ajan myötä laajentunut. Erityisesti alusrakennukseen, lentoliikenteeseen ja kiinteistöalaan liittyvät arvopaperit ovat muuttuneet epälikvideiksi tai niiden arvoa on jouduttu huomattavasti alentamaan. Tällaisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet voivat edesauttaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon tavoitteiden saavuttamista lisäämällä läpinäkyvyyttä ja rahoitusjärjestelmän vakautta, vaikka omaisuuserät eivät kuulukaan niihin omaisuuseriin, jotka käynnistivät finanssikriisin. Tästä syystä komissio on aiemmissa tapauksissa hyväksynyt tällaisiin omaisuuseriin suunnatut toimenpiteet (61) ja pitää sitä myös nyt käsiteltävässä tapauksessa asianmukaisena.
(167)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 36 kohdan mukaan tukikelpoisuusvaatimukset voidaan määritellä väljemmin, jos toteutetaan pitkälle menevä rakenneuudistus. Mitä suurempi on suojattujen omaisuuserien osuus pankin kokonaisvaroista, sitä perusteellisempi on rakenneuudistuksen oltava. Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä epäilyjä omaisuuserien tukikelpoisuudesta, koska komissiolle tuolloin esitetty alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma ei vaikuttanut menevän tarpeeksi pitkälle, jotta se kompensoisi asianmukaisesti tukikelpoisuuskriteerien joustavan soveltamisen. HSH esitti 11 päivänä heinäkuuta 2011 muutetun rakenneuudistussuunnitelman. Muutettuihin rakenneuudistustoimenpiteisiin kuuluu taseen pienentäminen noin 61 prosentilla, […]osakkuuksien myynti ja 15 toimipaikan sulkeminen HSH:n 21 kansainvälisestä toimipaikasta. Komissio katsoo, että rakenneuudistuksen mittakaava kompensoi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon joustavan soveltamisen omaisuuserien tukikelpoisuuden osalta. Komission epäilyt omaisuuserien tukikelpoisuudesta ovat siis hälvenneet.
9.2.2.2 Omaisuuserien hoito
(168)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa komissio epäili omaisuuserien hoidon osalta takauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Koska kaikkien omaisuuserien oli edelleen määrä näkyä HSH:n taseessa, ei ollut osoitusta HSH:n ja suojattujen omaisuuserien selvästä erottamisesta toiminnallisesti ja organisatorisesti (erityisesti hallinnon, henkilöstön ja asiakaskunnan osalta).
(169)
Saksa toimitti lisätietoja ja ilmoitti, että HSH on perustanut rakenneuudistusyksikön. Kyseessä on sisäinen roskapankki, jota hoidetaan erillisenä. Saksan mukaan HSH oli ottanut käyttöön yksittäisiä toimialoja koskevan raportoinnin ja eriyttänyt rakenneuudistusyksikön hoidon niin, että ydinpankin ja rakenneuudistusyksikön välillä ei olisi eturistiriitaa. Komissio yhtyy 115 kappaleessa esitettyihin Saksan huomautuksiin omaisuuserien hoidosta ja hyväksyy HSH:n tämän suhteen tekemät muutokset. Näin ollen riskisuoja täyttää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa omaisuuserien hoidosta esitetyt vaatimukset.
9.2.2.3 Suojatun salkun arvostus
(170)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 47 kappaleessa komissio esitti epäilyksiä myös suojatun salkun arvostuksesta, koska riippumattomat asiantuntijat olivat arvostaneet ainoastaan pienen osan salkusta eikä HSH ollut toimittanut riittävästi tietoa koko salkun todellisen taloudellisen arvon määrittämiseksi. Ennen toimenpiteen toteuttamista HSH palkkasi kaksi riippumatonta asiantuntijaa, jotka olivat Blackrock ja Cambridge Place. Nämä arvostivat ainoastaan pienen osan suojatusta salkusta eli omaisuusvakuudelliset arvopaperit ja osia strukturoidusta lainasalkusta.
(171)
Komissio ei yhdy 116 kappaleessa esitettyyn Saksan käsitykseen, että antolainauksen arvostus on tuskin mahdollista, koska kassavirtaennusteet tukeutuvat niin moniin oletuksiin, kuten oletuksiin tulevista maksulaiminlyönneistä, luottotappioriskeistä ja niiden ajoittumisesta, takaisinperinnästä ja koroista (riskitön korko ja riskipreemio). Vaikka jatkettavien luottojen (joita alus- ja kiinteistörahoituksesta eli suojatusta salkusta suuri osa pääsääntöisesti on) arvostaminen onkin monimutkaisempaa, komission päätöskäytäntö osoittaa, että salkkuja, jotka sisältävät vastaavia omaisuuseriä, on arvostettu kassavirtaperiaatteella (62). Saksa ei ole pystynyt osoittamaan, että kassavirtaennusteeseen tukeutuva arvostus johtaisi täysin erilaiseen tulokseen.
(172)
Arvostus on tehtävä Euroopan unionin tasolla vahvistettuja yleisiä menetelmiä noudattaen. Komission pyynnöstä HSH ja sen käyttämä ulkopuolinen asiantuntija Morgan Stanley tekivät yhteistyössä komission asiantuntijoiden kanssa salkun perusteellisen arvonmäärityksen. Oletukset, jotka HSH esitti arvostamisen perustaksi, olivat sopusoinnussa komission muissa tapauksissa soveltamien tiukkojen stressiskenaarioiden kanssa. Käytetyt menetelmät olivat johdonmukaisia.
(173)
Arvostuksen tulos oli, että odotetut tappiot olivat paljon suuremmat kuin 3,2 miljardin euron suuririskisin etuoikeusluokka ja että ne syövät 10 miljardin euron toiseksi suurimman etuoikeusluokan […]. Lisäksi kävi ilmi, että […] todellinen taloudellinen arvo on noin [155-170] miljardia euroa ([noin 172] miljardia euroa miinus 3,2 miljardia euroa miinus [2,5-10] miljardia euroa.)
(174)
Koska arvostus tehtiin arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti, komissio katsoo, että menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 45 kappaleessa esitetyt epäilyt ovat poistuneet.
9.2.2.4 Täydellisten tietojen antaminen kaikkien omaisuuserien arvonalennuksista läpinäkyvästi etukäteen
(175)
Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 42 kappaleessa epäilyjä tietojen antamisesta arvonalennuksista läpinäkyvästi, sillä Saksa ei ollut esittänyt tunnustettujen riippumattomien asiantuntijoiden tekemää suojatun salkun perusteellista arvonmääritystä.
(176)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 20 kohdan mukaan tukikelpoisten pankkien on tukihakemusta tehdessään annettava etukäteen läpinäkyvästi täydelliset tiedot toimenpiteiden kohteena olevista ongelmallisten omaisuuserien arvonalennuksista käyttäen riippumattomien ja tunnustettujen asiantuntijoiden sertifioimaa ja asianmukaisen valvontaviranomaisen vahvistamaa asianmukaista arvostusmenetelmää. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevat tiedot on toimitettava arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon liitteessä III olevassa II kohdassa ja 2 taulukossa esitetyllä tarkkuudella.
(177)
Komissiolle on esitetty menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen hyväksymisen jälkeen perusteelliset tiedot suojatusta salkusta ja omaisuuseristä. Arvostuksen perusteella salkun todellinen taloudellinen arvo on noin [155-170] miljardia euroa. Riskisuojan pääomavaatimusta supistava vaikutus määritettiin [noin 3,5] miljardiin euroon. Morgan Stanley on virallisesti allekirjoittanut ja validoinut arvostuksen ja sen taustaoletukset ja käytetyt menetelmät. BaFin vahvisti toimenpiteen pääomavaatimusta supistavan vaikutuksen helmikuussa 2010. Omaisuuserien arvostuksen perusteella laskettu pääomavaatimusta supistava vaikutus poikkeaa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa esitetystä komission alustavasta arviosta. Komissio hyväksyy Saksan toimittaman arvostuksen tuloksen ja pääomavaatimusta supistavaa vaikutusta koskevan laskelman. Tutkinnan tuloksen huomioon ottaen Saksan huomautuksia pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta ei tarvitse enää käsitellä.
(178)
Komission epäilyt läpinäkyvästä tietojen antamisesta etukäteen ovat poistuneet.
9.2.2.5 Yhdenmukaistaminen julkisten poliittisten tavoitteiden kanssa
(179)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5.3 jakson mukaan pankeille tarjottavat kannustimet osallistua ongelmallisten omaisuuserien hoitoa koskeviin ohjelmiin on yhdenmukaistettava julkisten poliittisten tavoitteiden kanssa ottamalla käyttöön a) enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa ohjelmaan on ilmoittauduttava, b) keinoja, joilla varmistetaan, että valtion toimenpiteistä hyötyvät juuri ne pankit, jotka tarvitsevat eniten ongelmallisten omaisuuserien hoitoa, ja c) toimintaa koskevia rajoitteita, joilla muun muassa rajoitetaan kilpailuun kohdistuvia vaikutuksia.
(180)
Takaus suunniteltiin HSH:ta varten ja räätälöitiin sen tilanteeseen ottaen huomioon HSH:n järjestelmätason merkityksen julkisten omistajien taloudelle. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa HSH:lle asetetaan toimintaa koskevia rajoitteita, jotka koskevat erityisesti osingonjakoa ja kuponkikorkomaksuja, omistajaohjausta (corporate governance), korvauksia ja markkinaläsnäoloa tietyillä toimialoilla, kuten alusrahoituksessa.
(181)
Näin ollen HSH:lle annettu riskisuoja vastaa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa edellytettyä yhdenmukaistamista julkisten poliittisten tavoitteiden kanssa.
9.2.2.6 Korvaus ja vastuunjako
(182)
Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 49 kappaleessa epäilyjä vastuunjaon asianmukaisuudesta. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 24 kohdan mukaan HSH:lta on vaadittava, että se ns. first loss -lausekkeen nojalla vastaa osasta tappioita tai riskejä (yleensä vähintään 10 prosenttia). Asianmukainen vastuunjako voidaan varmistaa myös suuremmalla korvauksella tai jälkikäteiskompensoinnilla. Lisäksi komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa epäilyjä, oliko 400 peruspisteen preemio sopiva korvaus julkisten omistajien kantamasta riskistä.
(183)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan mukaan on huolehdittava siitä, että valtio saa kaikista ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuista toimenpiteistä riittävän korvauksen. Korvaus ongelmallisiin omaisuuseriin suunnatuista toimenpiteistä on riittävä, kun sillä voidaan korvata toimenpiteen vaikutukset sääntelyviranomaisten edellyttämään omaan pääomaan. Tämä tarkoittaa, että pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta on saatava riittävä korvaus.
(184)
Komissio on todennut pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta päätöksessään valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Landesbank Baden-Württembergin rakenneuudistukseen (63), että 6,25 prosenttia pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta, johon kyseisellä toimenpiteellä tähdättiin, on riittävä korvaus (64). Riskisuojan pääomavaatimusta supistava vaikutus määritettiin [noin 3,5] miljardiksi euroksi. Siitä on maksettava vuosittain noin 220 miljoonan euron korvaus ([noin 220] peruspistettä takauksen nimellisarvosta), jos HSH turvautuu takauksen koko määrään. Jos takaus (osittain) irtisanotaan, vähimmäiskorvausta olisi alennettava suhteellisesti [noin 220] peruspisteeseen takauksen jäljelle jäävästä nimellisarvosta.
(185)
Kuten 46 kappaleessa todetaan, HSH on ehdottanut, että se maksaisi riskisuojasta 400 peruspisteen takausmaksun. Tämä tarkoittaa, että HSH maksaa skenaariosta riippuen [ 1,5] miljardia euroa (takausta ei hyödynnetä), [ 2,5] miljardia euroa (takauksesta hyödynnetään 5 miljardia euroa) tai [ 4] miljardia euroa (takauksesta hyödynnetään 10 miljardia euroa).
(186)
Arvioitaessa, onko pääomavaatimuksen supistumisesta maksettava [noin 220] peruspisteen vuotuinen vähimmäiskorvaus 10 miljardista eurosta tai - osittaisen irtisanomisen yhteydessä - takauksen jäljellä olevasta nimellismäärästä (65) riittävä, on huomattava, että pääomavaatimuksen supistumisesta maksettava absoluuttinen korvausmäärä alenee, jos takaus osittain irtisanotaan. Vaikka pääomavaatimusta supistava vaikutus ei todennäköisesti pienene suoraan suhteessa riskisuojan määrään, komissio katsoo, että se on sopiva likiarvo, jonka avulla voidaan laskea pääomavaatimuksen supistumisesta riskisuojan voimassaoloaikana maksettava vähimmäiskorvaus. Näin ollen komissio katsoo, että vuotuinen korvaus, jonka suuruus on [noin 220] peruspistettä takauksen jäljellä olevasta nimellisarvosta, on riittävä.
(187)
Koska [noin 220] peruspistettä jäljellä olevasta takaussummasta on hyväksyttävä likiarvo 6,25 prosentille pääomavaatimusta supistavasta määrästä, komissio katsoo, että riittää, kun HSH Finanzfonds AöR:lle maksetaan vuosittain 6,25 prosenttia pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta. Näin ollen korvausta pääomavaatimusta supistavasta vaikutuksesta voidaan pitää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisena.
(188)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan mukaan omaisuuserien ostoa tai vakuuttamista koskevien toimenpiteiden yhteydessä niiden siirtoarvoksi on määritettävä niiden todellinen taloudellinen arvo.
(189)
Komission tekemän riskisuojan arvostuksen yhteydessä kävi ilmi, että [noin 168] miljardin euron takausarvo on määritetty liian korkeaksi (suuremmaksi kuin todellinen taloudellinen arvo) ja suuririskisin etuoikeusluokka liian pieneksi. Takausarvon ja todellisen taloudellisen arvon välinen erotus on [2,5-10] miljardia euroa. Näin ollen takausarvo olisi oikaistava ja suuririskisintä etuoikeusluokkaa kasvatettava. Saksa on toimittanut näyttöä, jonka mukaan HSH:n ei ole mahdollista maksaa takaisin [2,5-10] miljardin euron summaa, ja se ei hyväksy takaisinmaksua. Vaikka HSH ei voisikaan odotettavissa olevien tappioiden kattamiseksi nostaa suuririskisintä etuoikeusluokkaa [2,5-10] miljardilla eurolla, arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan mukaan erotus voidaan periä takaisin myös myöhemmin, esimerkiksi takaisinperintälausekkeiden perusteella laajamittaisten rakenneuudistustoimenpiteiden yhteydessä.
(190)
Niinpä valtiolle maksettavan 400 peruspisteen peruspreemion avulla voidaan ottaa käyttöön takaisinperintämekanismi, jota sovellettaisiin siihen maksun osaan, joka ylittää [noin 220] peruspisteen korvauksen pääomavaatimuksen supistamisesta. Määrä riippuu lisäksi mahdollisesta takauksen hyödyntämisestä, sillä peruspreemio voi muuttua, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi.
Taulukko 12
Takaisinperintä peruspreemion ja ylimääräisten takaisinmaksujen avulla
(miljoonaa euroa)
Skenaario 1
(takausta ei hyödynnetä: 0 euroa)
Skenaario 2
(takauksesta hyödynnetään 5 miljardia euroa)
Skenaario 3
(takauksesta hyödynnetään 10 miljardia euroa)
Peruspreemio (400 peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Pääomavaatimuksen supistumisesta maksettavan korvauksen osuus ([noin 220] peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Peruspreemioon sisältyvä ylimääräinen takaisinmaksu
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Muut tarvittavat takaisinmaksut
(…)
(…)
(…)
(191)
Korvaus ei näin ollen muodostaisi peruspreemion avulla riittävää takaisinmaksua. Jotta päästäisiin täydelliseen takaisinmaksuun, HSH:n on maksettava valtiolle myös tosiasiallisen taloudellisen arvon ja siirtoarvon välinen erotus, jota 400 peruspisteen peruspreemio ei kata. Skenaariosta riippuen erotus on […] euron ja […] euron välillä.
(192)
Koska Saksa ja HSH torjuvat tähän liittyvän maksun korottamisen, tukea ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 659/1999 7 artiklan 3 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana.
(193)
Komissio toteaa muutetusta rakenneuudistussuunnitelmasta käyvän ilmi, että ylimääräinen takaisinmaksu, jonka suuruus on […] euron ja […] euron välillä, ei ole mahdollinen, sillä se vaarantaisi HSH:n elinkelpoisuuden. Täysimääräinen takaisinmaksu söisi 91 kappaleen ennusteen mukaan kaikki voitot, joita HSH:lle rakenneuudistuskaudella ja sen jälkeen kertyisi.
(194)
Komissio kuitenkin katsoo, että tukitoimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille voidaan varmistaa oikaisun mahdollistavalla korvausjärjestelmällä, joka on takaisinmaksujen ja korvausten osalta sekä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon että komission päätöskäytännön mukainen. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan mukaan on hyväksyttävää, että omaisuuserien siirtoarvo (takausarvo) ylittää niiden todellisen taloudellisen arvon, jos toimenpiteeseen sisältyy laajamittainen rakenneuudistus ja otetaan käyttöön ehdot, joiden mukaan ylimääräinen tuki voidaan periä takaisin myöhemmin. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdassa jätetään siis tiettyä liikkumavaraa osittaisten takaisinmaksutoimenpiteiden osalta, kunhan ne kompensoidaan asianmukaisesti rakenneuudistuksessa.
(195)
Komissio katsoo, että tarkasteltavana olevassa valtiontukiasiassa on mahdollista päästä erilaisia toimenpiteitä yhdistämällä osittaiseen ylimääräiseen takaisinmaksuun.
(196)
Komissio katsookin, että mahdolliset ylimääräiset takaisinmaksut olisi mahdollisuuksien mukaan (ja vaarantamatta HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista) suoritettava välittömästi eikä niitä tulisi tarpeettomasti lykätä. Komissio on tutkinut, missä määrin kertasuoritus olisi mahdollinen. Komissio on tätä varten pyytänyt HSH:ta, kuten 90 kappaleessa kerrotaan, ottamaan huomioon vuotta 2011 koskevissa talousennusteissa 500 miljoonan euron kertasuorituksen. HSH:n on 91 kappaleessa esitettyjen talousennusteiden perusteella mahdollista maksaa valtiolle 500 miljoonan kertasuoritus. Tällaisen summan maksaminen söisi kaikki HSH:n odotettavissa olevat voitot, ja se johtaisi vuoden 2011 osalta [150-200] miljoonan euron nettotappioon. Tappio voidaan kuitenkin tasata seuraavina vuosina, eikä se estä HSH:ta olemasta selvästi ja jatkuvasti voitollinen (mikä näkyy sen liiketoiminnan kannattavuudessa). Tällainen ”tuloslaskelma” tarvitaan, jotta voidaan osoittaa, että HSH:n elinkelpoisuus on palautunut, ja viime kädessä, että HSH:n on mahdollista houkutella jälleen sijoittajia. Tältä pohjalta komissio katsoo, että 500 miljoonaa euroa on suurin mahdollinen osittaisen takaisinmaksun summa, johon HSH:lla on varaa.
(197)
Komissio ei kuitenkaan katso, että summa, joka maksetaan takaisin, olisi maksettava valtiolle käteisenä. Kun otetaan huomioon HSH:n tämänhetkinen pääoma, joka ei ole tähän mennessä riittänyt sen sijoitusliiketoiminnasta johtuvien tappioiden kattamiseen ja ydinpääoman vahvistamiseen, komissio katsoo, että 500 miljoonan euron kertasuoritus voitaisiin toteuttaa käteisen sijaan osakkeina. Koska HSH:n toiminnan painopiste on edelleen erittäin myötäsyklisillä ja tuotoltaan hyvin vaihtelevilla liiketoiminta-aloilla, joista voidaan mainita alusrahoitus (ks. 223-226 kappale), sen pääomarakennetta on välttämätöntä vahvistaa.
(198)
Edellä mainitun kertasuorituksen lisäksi HSH:n on komission mielestä mahdollista suorittaa muitakin takaisinmaksuja. Siirtohintaa voidaan vielä oikaista ylimääräisellä peruspreemion lisäksi tulevalla preemiolla, jota maksetaan koko rakenneuudistuskauden ajan. Komissio katsoo, että ylimääräinen preemio voisi 91 kappaleessa esitettyjen talousennusteiden perusteella olla 385 peruspistettä vaarantamatta HSH:n elinkelpoisuuden palautumista. Ylimääräinen 385 peruspisteen preemio ei ylittäisi taulukossa 4 koko rakenneuudistuskaudelta esitettyjä 400 peruspisteen peruspreemiomaksuja (66). Näin ollen ylimääräiset preemiomaksut ylittäisivät vuosina 2012-2014 HSH:n nettovoiton ainoastaan skenaariossa 3, jossa takauksesta käytetään 10 miljardia euroa (ks. 90 kappale). Lisäksi komissio toteaa, että HSH on jo irtisanonut takauksesta 3 miljardia euroa, joten taulukossa 4 esitetty kolmas skenaario (10 miljardin euron takauksen käyttäminen kokonaan) voidaan sulkea pois.
(199)
Jos tätä ylimääräistä preemiota maksetaan enemmän, vaarana on, että HSH:n rajoituksettomien omien varojen osuus jää alle 10 prosentin. Kuten 223-226 kappaleessa ja tarkemmin vielä 229-232 kappaleessa esitetään, komissio katsoo, että HSH:n on välttämätöntä saada pääomaa niin paljon, että se muodostaa puskurin, jolla se voi vastata suhdanteista johtuviin taloudellisen tuloksensa heilahteluihin niin, että sen elinkelpoisuuden palautuminen ei missään vaiheessa vaarannu. Jos tämä osuus pienenisi ylimääräisen preemion vuoksi, preemion maksaminen olisi keskeytettävä niin pitkäksi aikaa kuin se vaarantaa HSH:n elinkelpoisuuden.
(200)
Tältä pohjalta komissio katsoo, että HSH:n on täysin mahdollista suorittaa tulevina vuosina lisämaksuja vaarantamatta elinkelpoisuutensa palautumista.
(201)
Edellä esitetyistä syistä ja jotta riskisuoja olisi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen, komissio edellyttää toista korvausmekanismia, jolla 2 päivänä kesäkuuta 2009 tehtyä takaussopimusta muutetaan seuraavasti. Korvausmekanismi perustuu silloiseen takaussopimuksessa määrättyyn peruspreemioon, joka on 400 peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta. Tämä peruspreemio säilyy muuten muuttumattomana, mutta peruspreemion suuruuden määrittämisperustana oleva nimellisarvo ei pienene, vaikka takausta käytettäisiin. Tällä tavoin vältetään kannustaminen takauksen käyttöön. Peruspreemion lisäksi tulee 385 peruspisteen ylimääräinen preemio sekä kantaosakkeina suoritettava 500 miljoonan euron kertasuoritus. Alkuperäistä takaussopimusta on näiden seikkojen huomioon ottamiseksi muutettava, kuten 201-208 kappaleessa selostetaan.
(202)
Ensinnäkin ylimääräinen preemio on sisällytettävä sopimukseen. Ylimääräisen preemion määrittämisperustan olisi oltava samanlainen kuin peruspreemion eli perustuttava takauksen nimellisarvoon, josta vähennetään osittaiset irtisanomiset mutta ei takauksen käyttöä. Ylimääräisen preemion määrittämisperustan olisi kuitenkin oltava riippuvainen siitä, missä määrin HSH lopulta irtisanoo takausta, siitä riippumatta, milloin irtisanominen tapahtuu. HSH:n elinkelpoisuuteen ylimääräinen preemio vaikuttaisi ainoastaan siinä määrin kuin HSH käyttäisi takausta. Jos osa takauksesta irtisanotaan, HSH:lle maksetaan suoritetuista ylimääräisistä preemioista takaisin osa, joka vastaa takauksen irtisanottua osaa. Jotta näin voidaan tehdä, olisi peruspreemio maksettava vuosittain jäljellä olevan takaussumman perusteella ja ylimääräinen preemio maksettava tilille, vaikka molemmat preemiot lasketaan sopimuksen mukaisen takaussumman perusteella vähentämällä siitä irtisanotut osat mutta ei takauksen käyttöä. Ylimääräinen preemio maksetaan HSH Finanzfonds AöR:lle vasta sitten, kun takausta käytetään. Vastaavasti takauksen osittaisen irtisanomisen yhteydessä olisi tilille maksettu ylimääräinen preemio, joka vastaa takaussumman irtisanottua osaa, maksettava HSH:lle takaisin.
(203)
Jotta takauksen osittainen irtisanominen ei heikentäisi elinkelpoisuutta, takausta olisi irtisanottava ainoastaan, jos HSH:n rajoituksettomien omien varojen osuus ei laske niin, että se 31 päivänä joulukuuta 2011 olisi pienempi kuin [8,5-9,5] prosenttia, 31 päivänä joulukuuta 2012 pienempi kuin [9-10] prosenttia, 31 päivänä joulukuuta 2013 pienempi kuin [9,5-10,5] prosenttia ja 31 päivänä joulukuuta 2014 pienempi kuin [10-11] prosenttia. Takausta ei saisi myöskään irtisanoa, jos edellä mainitut osuudet saavutetaan irtisanomisajankohtana, mutta varovaisten ennusteiden perusteella näin ei olisi tulevina vuosina.
(204)
Ylimääräinen preemio olisi maksettava takautuvasti 31 päivästä maaliskuuta 2009, ja se olisi laskettava vajaille tilikausille aikaan suhteutettuna. Ylimääräinen preemio olisi maksettava yhdessä peruspreemion kanssa, jos HSH:n rajoituksettomien omien varojen osuus on vähintään 10 prosenttia.
(205)
Jotta ylimääräisen preemion maksaminen ei vaarantaisi HSH:n elinkelpoisuutta, takaisinperintämekanismiin olisi sisällytettävä Besserungsschein-sopimus. Besserungsschein-sopimuksen olisi oltava voimassa 31 päivään joulukuuta [2030-2040]. Jos HSH:n rajoituksettomien omien varojen osuus laskee ylimääräisten preemioiden maksamisen vuoksi rajoituksettomien omien varojen vähimmäisosuutta pienemmäksi, maksamista lykätään Besserungsschein-sopimuksen perusteella myöhempään ajankohtaan. Jos rajoituksettomien omien varojen osuus ylittää vähimmäisosuuden maksetaan Besserungsschein-velka takaisin rajoituksettomien omien varojen vähimmäisosuuteen asti. Tämä mekanismi antaa HSH:lle tarvittavaa joustavuutta, mutta sillä varmistetaan samalla, että takaisinmaksu tapahtuu heti, kun HSH voi taas maksaa.
(206)
Lykätty ylimääräistä preemiota koskeva vaade olisi palautettava kokonaisuudessaan voimaan Besserungsschein-sopimuksen voimassaoloajaksi. Ylimääräistä preemiota maksetaan pisimmillään 31 päivään joulukuuta [2015-2025]. Tästä huolimatta peruspreemiota ja ylimääräistä preemiota olisi maksettava pisimmillään siihen asti, kunnes takauksen osittaisten irtisanomisten ja takauksen käytön summa on 10 miljardia euroa.
(207)
Toiseksi olisi edellytettävä, että HSH Finanzfonds AöR ja HSH muuttavat 2 päivänä kesäkuuta 2009 tehtyä takaussopimusta niin, että HSH Finanzfonds AöR voi vaatia HSH:lta 500 miljoonan euron kertasuoritusta. Jotta HSH:n omien varojen osuus ei pienenisi enempää, HSH:n olisi suoritettava tämä vaade laskemalla pääomankorotuksen yhteydessä liikkeeseen kantaosakkeita. Liikkeeseenlaskuhinta on laskettava sen arvon perusteella, joka HSH:lla on pääomankorotusta koskevan yhtiökokouspäätöksen tekopäivänä, ja kertasuoritusvaateen nettoarvon perusteella. HSH:n olisi luovutettava vaateen nettoarvoa vastaava määrä liikkeeseen laskettavia osakkeita suoraan HSH Finanzfonds AöR:lle (ja sen kautta välillisesti julkisille omistajille).
(208)
Pääomankorotus voidaan toteuttaa joko tavanomaisena reaalipääoman korotuksena niin, että vähemmistöosakkailla ei ole merkintäoikeutta, tai yhdistettynä reaalipääoman ja käteispääoman korotuksena, jossa kaikilla osakkeenomistajilla paitsi HSH Finanzfonds AöR:llä on oikeus merkitä käteispääomaa. HSH Finanzfonds AöR ja HSH saavat päättää, missä muodossa pääomankorotus toteutetaan, jotta se voidaan toteuttaa ja merkitä kaupparekisteriin nopeasti.
(209)
Jos takaussopimusta muutetaan, ylimääräisen preemion absoluuttinen määrä muuttuu sen mukaan, kuinka suuret tappiot HSH Finanzfonds AöR on tosiasiallisesti kattanut (eli mitä suuremmat tappiot HSH Finanzfonds AöR on kattanut, sitä suurempi on takaisin perittävä summa). Edellä kuvatuista kahdesta komission asettamasta ehdosta johtuvat takaisinmaksut on tiivistetty seuraavaan taulukkoon 46 kappaleessa esitettyjen kolmen skenaarion osalta.
Taulukko 13
Takaisinperintä peruspreemion, kertasuorituksen ja ylimääräisen preemion muodossa
(milj. euroa)
Skenaario 1
(takausta ei hyödynnetä: 0 euroa)
Skenaario 2
(takauksesta hyödynnetään 5 miljardia euroa)
Skenaario 3
(takauksesta hyödynnetään 10 miljardia euroa)
Peruspreemio (400 peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[ 1,5]
[ 2,5]
[ 4]
Pääomavaatimuksen supistumisesta maksettavan korvauksen osuus ([noin 220] peruspistettä jäljellä olevan takauksen nimellisarvosta)
[700-900]
[1 200-1 600]
[1 800-2 500]
Peruspreemioon sisältyvä ylimääräinen takaisinmaksu
[500-800]
[1 000-1 400]
[1 500-2 000]
Ylimääräinen preemio (385 peruspistettä lopulta käytetystä takaussummasta)
0
[1 500-2 500]
[3 500-4 500]
Kertasuoritus osakkeiden muodossa
500
500
500
Suoritetut takaisinmaksut yhteensä
[1 000-1 300]
[3 000-4 400]
[5 500-7 000]
Muut tarvittavat takaisinmaksut
(…)
(…)
(…)
(210)
Komissio myöntää, että ylimääräisistä ehdoista huolimatta korvausmekanismilla voidaan periä takaisin ainoastaan osa todellisen taloudellisen arvon ja takausarvon (ensimmäisessä skenaariossa […] euroa, toisessa skenaariossa […] euroa ja kolmannessa skenaariossa […] euroa) välisestä [2,5-10] miljardin euron erotuksesta.
(211)
Komissio on kuitenkin verrannut tarkasteltavana olevaa riskisuojaa (korvausta koskevat lisäehdot mukaan lukien) muiden pankkien hyväksyttyihin, ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuihin toimenpiteisiin. Komissio toteaa myös, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdassa jätetään tiettyä liikkumavaraa sellaisten ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattujen toimenpiteiden arviointiin, joista ei makseta riittävää korvausta, kunhan kyseisiin toimenpiteisiin liittyy laajamittainen rakenneuudistus ja/tai takaisinperintämekanismi. Komissio toteaa myös, että se on päätöskäytännössään hyväksynyt sekä toimenpiteitä, joihin liittyy täysimääräinen takaisinmaksu (esim. ING (67) tai LBBW (68)), että toimenpiteitä, joihin ei liity minkäänlaista takaisinmaksua mutta joiden tapauksessa on toteutettu hyvin laajamittainen rakenneuudistus (esim. Parex Banka (69)).
(212)
Riskisuojaan liittyy osittainen takaisinmaksu ja laajamittainen rakenneuudistus. Näin ollen se täyttää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdan edellytykset ja kuuluu sentyyppisiin toimenpiteisiin, jotka komissio on tähän mennessä päätöskäytännössään hyväksynyt. Lisäksi HSH:n takauskorvausmekanismi mahdollistaa kaikissa skenaarioissa osittaisen takaisinmaksun. Jos esimerkiksi koko takaussumma käytetään, kuten skenaariossa 3, vastaava osittainen takaisinmaksusumma olisi […] prosenttia vaadittavasta takaisinmaksusta. Samalla HSH:n taseen loppusumma pienenee 61 prosentilla, kuten 266-270 kappaleessa esitetään. Kun laajamittainen rakenneuudistus otetaan huomioon, tämä osittainen takaisinmaksu vastaa komission päätöskäytäntöä. Siksi komissio katsoo, että ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattuja toimenpiteitä voidaan pitää arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisina, kunhan edellä mainitut ja liitteessä II lähemmin kuvatut ehdot täytetään.
9.2.2.7 Päätelmät
(213)
Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio toteaa, että Saksan ja muiden asianomaisten huomautukset eivät ole hälventäneet sen kilpailuoikeudellisia epäilyjä riskisuojan suhteen. Komissio katsoo, että riskisuoja ei ole arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukainen tämän päätöksen 9.2.2 jaksossa käsiteltyjen näkökohtien osalta. Riskisuoja voisi kuitenkin soveltua sisämarkkinoille, jos liitteessä II esitetyt ehdot täytetään.
9.2.3 MUUTETUN RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMAN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
9.2.3.1 Tarvittavan rakenneuudistuksen laajuus
(214)
Tukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistuksiin komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010 ilmoitettujen toimenpiteiden osalta, esitetään rakenneuudistustiedonannossa. Siihen perustuu näin ollen myös HSH:n muutetun rakenneuudistussuunnitelman tutkinta. Jotta finanssikriisiin liittyvä rahoituslaitosten rakenneuudistus olisi sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa, rakenneuudistustiedonannon mukaan on varmistettava, että
a)
HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus palautuu;
b)
tuensaaja osallistuu riittävällä rahoitusosuudella (vastuunjako) ja
c)
toteutetaan riittävät toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.
(215)
Finanssikriisin aikana noudattamansa päätöskäytännön mukaisesti komissio ei rakenneuudistussäännöksiä tutkiessaan sisällytä tukisummaan maksuvalmiustakauksia.
9.2.3.2 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(216)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettiin epäilyjä sen suhteen, pystyykö HSH palauttamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Epäilyt ovat vahvistuneet perusteellisessa elinkelpoisuuden selvityksessä, joka on tehty menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen tekemisen jälkeen.
(217)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainittiin seuraavat kolme heikkoa kohtaa, jotka todennäköisesti vaarantavat HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden ja joita ei alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa otettu riittävästi huomioon: a) HSH:n riippuvuus raha- ja pääomamarkkinoista, b) sen riippuvuus vaihtelu- ja suhdanneherkistä toiminnoista ja c) sen pääomamarkkinatoimintojen laajuus suhteessa sen pankkitoimintaan. Lisäksi epäiltiin kasvuvauhdin ja muiden alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman perustana olleiden ennusteiden luotettavuutta.
(218)
Tutkinnassa HSH:n rahoitustilanteesta selvisi seuraavaa: a) heikko rahoitusrakenne, jossa pitkän aikavälin pysyvän rahoituksen lähteitä on rajallisesti, koska uusista säännöksistä määräajaksi vapauttavan lausekkeen nojalla liikkeeseen lasketut valtion takaamat joukkolainat erääntyvät vähitellen ja ne on jälleenrahoitettava, b) voimakas riippuvuus säästökassoista ensisijaisina rahoituslähteinä ja c) USD-määräisen rahoituksen puute.
(219)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä (70) todettiin, että HSH:n on vuonna 2014 jälleenrahoitettava raha- ja pääomamarkkinoilla [60-110] miljardia euroa. Samalla epäiltiin, pystyisikö HSH tähän. Komissio oli todennut noin [15-30] miljardin euron aukon, jonka täyttämiseen HSH ei ollut suunnitellut eikä osoittanut rahoituslähteitä. Kuten 54 kappaleessa todetaan, HSH:n rahoitussuunnitelmassa oli 48 miljardin euron aukko, jota voidaan omia varoja ja johdannaisia koskevien ennusteiden ja historiallisten tietojen perusteella pienentää niin, että kattamaton rahoitustarve voidaan ilmoittaa noin [15-30] miljardiksi euroksi. Pienentämällä taseen loppusummaa konsernitasolla 34 miljardilla eurolla 120 miljardiin euroon vuoden 2014 loppuun mennessä (alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa 150 miljardiin euroon) HSH:n rahoitustarvetta raha- ja pääomamarkkinoilla sekä rahoitustilanteeseen kohdistuvaa painetta voidaan kuitenkin pienentää. Tällä tavoin täytetään rahoituksessa oleva aukko, johon HSH:lla ei ole rahoituslähteitä. Lisäksi HSH on osoittanut, että sen ennusteet talletusten tasosta (Bodensatz) ovat varovaisia verrattuna tästä lähteestä tällä hetkellä ja aikaisemmin saadun rahoituksen tasoon. Siksi komissio katsoo, että [15-25] miljardin euron rahoitustarve, jonka kattamiseen ei ole rahoituslähteitä, voidaan kattaa omilla varoilla, ylimääräisillä talletuksilla ja lyhytaikaisella rahoituksella (vakuudellinen ja vakuudeton rahoitus) niin, että se ei vaikuta kielteisesti HSH:n rahoituskustannuksiin. Näin HSH:n ei tarvitse löytää uusia rahoituslähteitä, vaan se voi tukeutua vuoteen 2014 asti kaikissa rahoitustarpeissaan olemassa oleviin lähteisiin.
(220)
Mitä tulee HSH:n riippuvuuteen säästökassoista ensisijaisena rahoituslähteenä (ks. 95 kappale), komissio toteaa, että HSH:n riskiprofiilin alentuessa säästökassojen merkitys suhteessa muihin lähteisiin vähenee. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty ylimääräinen taseen loppusumman pienentäminen (30 miljardia euroa enemmän kuin alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa, ks. 51 kappale) vähentää uuden rahoituksen tarvetta ja supistaa rahoitusvajetta. Rakenneuudistusvaiheen loppuessa käytössä olevan rahoitusrakenteen myötä (ks. taulukko 7 ja 93 kappale) HSH:n riippuvuus lyhytaikaisesta vakuudettomasta rahoituksesta vähenee, jolloin myös likviditeettikriisit ovat sille pienempi uhka. Lisäksi HSH tulee tukeutumaan rahoituksessaan suhteellisesti voimakkaammin katettuihin joukkolainoihin, jotka täyttävät Saksassa tiukat liikkeeseenlaskuehdot ja joita voidaan pitää suhteellisen edullisina rahoituslähteinä.
(221)
USD-määräisen rahoituksen puute on HSH:n liiketoimintaprofiilissa myös huomattava heikkous. Vuoden 2010 lopussa noin [20-30] prosenttia HSH:n kokonaisvaroista oli USD-määräisiä. Määrällisesti niiden suuruus on [50-70] miljardia USD, joista vain [15-20] miljardia USD ([20-25] prosenttia) rahoitetaan suoraan Yhdysvaltain dollareina. Vaje täytetään valuuttaswapeilla, joiden voimassaoloa jatketaan säännöllisesti. Koska EUR/USD-valuuttaswapien määrä on finanssikriisin alusta lähtien jatkuvasti lisääntynyt, rahoitusstrategia maksaa noin [20-30] peruspistettä enemmän kuin USD-määräinen rahoitusstrategia. Tähän strategiaan kätkeytyy myös monia riskejä. Näitä ovat a) mahdolliset lisäkustannukset, joita USD-määräisistä omaisuuseristä saatavan todellisen kassavirran ja odotetun kassavirran väliset todennäköiset poikkeamat aiheuttavat, b) lyhyen aikavälin likviditeettiposition volatiliteetin lisääntyminen swap-positioihin liittyvän vakuuden asettamisvaatimuksen vuoksi (71) ja c) vastapuoliriskin lisääntyminen sen vuoksi, että swapeja käsitellään pörssien ulkopuolella ja HSH kantaa näissä transaktioissa vastapuoliriskin kokonaan. Koska HSH:n riskiprofiilin alentaminen tapahtuu kuitenkin pääasiassa segmenteillä, jotka sisältävät USD-määräisiä omaisuuseriä (esim. alus-, lentokone- ja ulkomaankiinteistörahoitus), se vähentää myös oleellisesti USD-määräisen rahoituksen tarvetta. Lisäksi HSH on sitoutunut kasvattamaan USD-rahoituksella jälleenrahoitettavan ydinpankin USD-liiketoiminnan osuuden vuoden 2014 loppuun mennessä vähintään […] prosenttiin.
(222)
Yhteenvetona voidaan todeta, että komission esittämät epäilyt poistuvat toteuttamalla ehdotetut toimenpiteet. Toimenpiteillä on määrä varmistaa, että HSH on kestävämmän ja pysyvämmän rahoitusrakenteen kehittämisessä volyymien, erääntymisaikojen, etuoikeusasemien, vakuuksien ja valuuttojen suhteen oikealla tiellä. HSH:n on täytettävä vuoden 2012 loppuun mennessä eli ennen Baselin pankkivalvontakomitean asettaman määräajan päättymistä pysyvän varainhankinnan vaatimus (Net Stable Funding Ratio, NSFR) ja […] maksuvalmiusvaatimus (Liquidity Coverage Ratio, LCR). Tämä antaa mahdollisuuden valvoa HSH:n edistymistä näissä asioissa ja parantaa edelleen sen rahoituksen laatua ja pysyvyyttä sekä antaa riittävästi ylimääräistä likviditeettiä stressitilanteisiin.
(223)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä (72) kyseenalaistettiin HSH:n mahdollisuudet varmistaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa keskittymällä suhdanneherkkien ja volatiilien liiketoimintasegmenttien (73) laajentamiseen. Nämä epäilyt vahvistuivat perusteellisessa elinkelpoisuuden selvityksessä, jossa tuli esiin, että yhä suurempi osa HSH:n nettokorkotuloista tullaan saamaan volatiileista ja suhdanneherkistä toiminnoista (74). Erityisen ongelmallisena pidettiin alus- ja lentokonerahoituksen suhteellisen suurta merkitystä. Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa otetaan kuitenkin omaisuuserien suhdanneherkkä luonne asianmukaisesti huomioon ja säilytetään samalla HSH:n franchise-toiminta alusrakennuksessa.
(224)
Ylimääräinen omaisuuserien vähentäminen [30-35] miljardilla eurolla (82 miljardiin euroon vuonna 2014) kohdistuu kokonaisuudessaan ydinpankkiin ja erityisesti suhdanneherkkiin ja volatiileihin toimintoihin. HSH lopettaa toimintansa lentokonerahoituksessa. Lentokonerahoituksen alalla jäljellä olevat [3-8] miljardin omaisuuserät siirretään rakenneuudistusyksikköön ja niistä luovutaan. HSH sitoutuu pidättäytymään uusista liiketoimista tällä toimialalla. Lisäksi HSH on sitoutunut vähentämään ydinpankin kokonaisvarat alusrahoitusliiketoimintayksikön osalta vuoden 2014 loppuun mennessä 15 miljardiin euroon. Tähän päästään siirtämällä rakenneuudistusyksikköön vuoden [2011-2012] mennessä vielä [0,5-2] miljardia euroa ja rajoittamalla uuden liiketoiminnan volyymia. Alus- ja lentoliikennerahoituksen omaisuuserien kokonaisarvo on 15 miljardia euroa, kun se vuonna 2008 oli [25-30] miljardia euroa.
(225)
Lisäksi kiinteistöliiketoimintayksikön kokonaisvarat on määrä vähentää vuoden 2014 loppuun mennessä 13 miljardiin euroon, kun saksalaisille yritysasiakkaille suunnattu uusi ulkomaan kiinteistöliiketoiminta lopetetaan ja muuta uutta liiketoimintaa rajoitetaan. Yritysasiakasliiketoimintaa rajoitetaan selvästi vuoteen 2014 saakka vähentämällä uuden liiketoiminnan volyymia.
(226)
Liiketoiminnan supistamisen rinnalla parannetaan HSH:n riskinhallintamenetelmiä. HSH pyrkii erityisesti alusrahoitusliiketoimintayksikössä rajoittamaan suuria yksittäisiä riskejä. Lisäksi se on sitoutunut pienentämään suuret yksittäiset riskit […] miljoonaan euroon ja rajoittamaan uudet yksittäiset riskit enintään […] miljoonaan euroon.
(227)
Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 62 kappaleessa epäilyjä, jotka koskivat HSH:n pääomamarkkinaliiketoiminnan laajuutta. Alueellisiin toimintoihin suuntautumisesta huolimatta liiketoimintaa pidettiin edelleen suhteettoman suurena. Erityisesti kaupankäynti omaan lukuun lisäsi HSH:n vaikeuksia.
(228)
Taseen loppusumman pienentäminen vähentää huomattavasti HSH:n pääomamarkkinatoimintoja, jotka supistetaan vuoteen 2014 mennessä [25-35] miljardiin euroon ydinpankin varoista. Vuonna 2008 niiden määrä oli 98,8 miljardia euroa. Saksa on myös luvannut, että HSH ei harjoita kaupankäyntiä omaan lukuun. HSH harjoittaa kaupankäyntitoimintaa ainoastaan siinä määrin kuin se on välttämätöntä asiakkaiden toimeksiantojen hoitamiseksi, asiakasliiketoiminnan suojaamiseksi, likviditeetin hallitsemiseksi treasury-toiminnassa ja taseenhallintaa harjoitettaessa (kussakin tapauksessa value-at-risk-enimmäisarvoon asti). Näin ollen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt epäilyt hälvenevät näillä toimenpiteillä.
(229)
Yksi mahdollinen HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen este on HSH:n heikko pääomarakenne. Erityisesti seuraavat seikat huomioon ottaen on kyseenalaista, onko vähäinen pääomapohja, joka HSH:lla on alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman mukaan määrä olla rakenneuudistusvaiheen päättyessä (rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuus [noin 9] prosenttia), riittävä: a) HSH:n liiketoimintaprofiilin suhdanneherkkä ja volatiili luonne, jonka vuoksi tarvitaan ylimääräinen pääomapuskuri, jotta toistuvat lisääntyneet korreloidut tappiot voidaan tasata, b) finanssikriisin vaikutukset HSH:n pääomaan (75) ja c) uusien Basel III -sääntöjen käyttöönotto, josta seuraa, että sääntöjenmukainen uusi pääoman vähimmäismäärä (76) on selvästi korkeampi. Lisäksi on oletettava, että markkinatoimijat ja erityisesti laitokset, jotka todennäköisesti tarjoavat vakuudettomia rahoitusvälineitä raha- ja pääomamarkkinoilla, odottavat pääomaosuuksien olevan korkeampia.
(230)
HSH:n riskiprofiilin alentaminen edelleen, voittojen pidättäminen ja 500 miljoonan euron pääomankorotus vuonna 2013 parantavat HSH:n pääomapohjaa selvästi. Vuoden 2014 lopussa sen rajoituksettomien omien varojen osuuden on määrä olla yli 10 prosenttia ja rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen osuuden yli 12 prosenttia. Luvut ovat alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä [noin 7] prosentin ja [noin 9] prosentin osuuksia suuremmat. Ne vastaavat paremmin pankkien uusia pääomavaatimuksia. Vaikka osa tilanteen parantumisesta on kuitenkin yhteydessä vieläkin huomattavaan riskipainotettujen saamisten vähenemiseen riskisuojan ansiosta, pääomarakenne parantuisi kuitenkin joka tapauksessa. Tätä parantumista on tarkasteltava yhdessä HSH:n taseen riskiprofiilin alenemisen ja erityisesti suhdanneherkkien omaisuuserien osuuden vähenemisen kanssa.
(231)
Komissio on asettanut riskisuojasta maksettavan korvauksen ja takaisinmaksun sisämarkkinoille soveltuvuuden ehdoksi muun muassa sen, että HSH ei saa irtisanoa riskisuojaa, jos se johtaisi siihen, että rajoituksettomien omien varojen osuus rakenneuudistuskaudella laskee asetettujen arvojen alapuolelle ja erityisesti 10 prosentin alapuolelle 31 päivänä joulukuuta 2013 (ks. 203 kappale). Näin varmistetaan, että HSH pystyy rakenneuudistuskaudella säilyttämään riittävän pääomapohjan myös taloudellisen tilanteen heiketessä. Tällä mekanismilla on tarkoitus palauttaa markkinoilla toimivien liikekumppanien luottamus HSH:hon. Muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan HSH irtautuu takauksesta täysin vuoteen [2014-2016] mennessä, jolloin rajoituksettomien omien varojen osuuden on määrä olla [ 10] prosenttia.
(232)
Lopuksi on todettava, että HSH:n pääomarakenne paranee ehdotetuilla toimenpiteillä niin, että se vastaa uusia kansainvälisiä vaatimuksia. Omien varojen osuuksien koheneminen ja stressinsietokyvyn paraneminen vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä myönteisesti HSH:n rahoituskustannuksiin.
(233)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä (johdanto-osan 60 ja 63 kappale) esitettiin epäilyjä tiettyjen HSH:n suunnittelun taustalla olevien ennusteiden luotettavuudesta. Epäilyt koskivat erityisesti ennusteita seuraavista: a) tärkeimpien liiketoimintasegmenttien kasvu, b) muiden kuin korkotulojen kasvu, c) tärkeimpien liiketoimintasegmenttien marginaalit ja d) riskeihin varautumisen kehittyminen.
(234)
Komissio piti kasvuennusteita liian optimistisina erityisesti alusrahoituksen, kuljetusalan ja yritysasiakkaiden segmenteillä. Siksi HSH:n mahdollisuudet saada oletuksia vastaavat tulot kyseenalaistettiin. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma perustuu kuitenkin alusrahoituksen ja yritysasiakkaiden segmenteissä asianmukaisempiin kasvuennusteisiin (ks. taulukko 5). Koska HSH luopuu lentokonerahoituksesta, segmentin kasvuvauhdilla ei ole enää merkitystä. Kuten taulukoista 5 ja 6 käy ilmi, alusrahoitus- ja yritysasiakassegmenttien suunnittelussa käytetyt kasvuennusteet ovat huomattavasti alhaisempia kuin 1 päivältä syyskuuta 2009 olevassa alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa käytetyt. Lisäksi ne vastaavat absoluuttisia liiketoimintavolyymeja, jotka HSH näillä aloilla markkinaosuutensa ja kokonaismarkkinavolyyminsa perusteella voisi saavuttaa.
(235)
HSH on lisäksi muuttanut ennusteitaan, jotka koskevat muiden kuin korkotulojen kasvua. Oletus on, että vuosina 2010-2014 muut kuin korkotulot ovat keskimäärin noin [7-12] prosenttia ydinpankin nettokorkotuloista. Kun otetaan huomioon HSH:n aikomus parantaa tuotteiden ristiinmyyntiä rahoitusmarkkinasegmenttiensä ja muiden liiketoimintayksikköjen välillä, tavoite vaikuttaa olevan saavutettavissa.
(236)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kyseenalaistettiin alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyt marginaaliennusteet. Vuoden 2010 lopussa uudet liiketoimintamarginaalit olivat kuitenkin todellisuudessa korkeammat kuin alun perin oletettiin, ja suunnittelun taustalla olevia ennusteita muutettiin vastaavasti.
(237)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kyseenalaistettiin HSH:n kyky selvitä seuraavasta taantumasta turvautumatta jälleen valtiontukeen ja epäiltiin näin sen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Epäilyt perustuivat seuraaviin heikkouksiin: a) haavoittuvainen rahoitusrakenne ja erityisesti lähestyvä merkittävä rahoitusvaje sekä krooninen pula USD-määräisestä rahoituksesta, b) painopiste suhdanneherkissä ja volatiileissa toiminnoissa, jotka todennäköisesti johtavat toistuviin mittaviin korreloituihin tappioihin, ja c) liian pieni pääomapohja näiden tappioiden tasaamiseen. Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät lisätoimenpide-ehdotukset ovat kuitenkin omiaan hälventämään komission epäilyt. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma perustuu realistisempiin ja uskottavampiin ennusteisiin, ja se antaa näin ollen luotettavamman kuvan HSH:n elinkelpoisuudesta. Syntyy kuva pankista, jolla on rakenneuudistuskauden päättyessä riittävästi pääomaa, jonka liiketoimista vähäinen osa suuntautuu hyvin suhdanneherkille segmenteille ja jonka rahoitusrakenne on vakautettu, joskin vielä vaikea, ja valvontavälineillä (pysyvä varainhankinta ja USD-määräisen rahoituksen osuus) vaikutetaan niin, että HSH keskittyy keskipitkällä aikavälillä näiden jatkuvaan parantamiseen. HSH:lla pitäisi nyt olla sellainen pääomapohja ja tarvittava rahoitusrakenne, joiden avulla se selviytyy taantumasta turvautumatta valtiontukeen. HSH:n kokonaiskannattavuuden osalta muutetusta rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, että HSH:n oman pääoman tuotto nousee rakenneuudistuskaudella vuonna 2014 [5-10] prosenttiin (77). Absoluuttisena lukuna prosenttiosuus on pieni, mutta HSH:n selvästi alemman riskiprofiilin seurauksena sen pitäisi kuitenkin olla vakaampi. Näin ollen sitä olisi pidettävä selvänä parannuksena niihin prosenttiosuuksiin verrattuna, joita nähtiin kriisiä edeltävien 10 vuoden aikana.
9.2.3.3 Vähemmistöosakkaiden oma rahoitusosuus ja osallistuminen vastuunjakoon
(238)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi ja moraalikadon estämiseksi olisi rajoitettava a) rakenneuudistuskustannuksia ja samalla b) tukimäärää. Lisäksi edellytetään huomattavaa omaa rahoitusosuutta. Rakenneuudistustiedonannon mukaan pankkien olisi käytettävä rakenneuudistuksen rahoittamiseen ensiksi omia varojaan, jotta tuki voidaan rajoittaa välttämättömään. Rakenneuudistukseen liittyvien kustannusten ei pitäisi tulla pelkästään valtion kannettavaksi vaan myös niiden, jotka ovat sijoittaneet HSH:hon. Viimeksi mainittuihin kuuluvat osakkeenomistajat ja etuoikeusasemaltaan heikompien joukkovelkakirjojen haltijat.
9.2.3.3.1 Oma rahoitusosuus, vastuunjako ja tuen rajaaminen välttämättömään
(239)
Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 65 kappaleessa, että ehdotetut luovutukset, joiden muodossa oma rahoitusosuus oli määrä suorittaa, olivat laajuudeltaan epämääräisiä. Saksa on luvannut, että HSH myy rakenneuudistuskauden loppuun mennessä [100-120] tytäryhtiötä. HSH on myynyt jo [30-40] näistä [100-120] tytäryhtiöstä ja olettaa, että kaikki luovutukset on saatu päätökseen viimeistään […]. Saadut tulot ja voitot käytetään rakenneuudistuskustannusten kattamiseen. Myytävät osakkuudet on esitetty liitteessä II, ja niihin kuuluvat HSH:n suurimmat tytäryhtiöt HSH Real estate AG, […], DekaBank ja […].
(240)
Saksa on myös luvannut, että HSH ei tee ennen 31 päivää joulukuuta 2014 yritysostoja.
(241)
Komissio katsoo, että 239 ja 240 kappaleessa esitetyillä omaa rahoitusosuutta koskevilla toimenpiteillä ei voida varmistaa, että HSH antaa rakenneuudistuskustannuksiin tämänhetkisessä taloudellisessa tilanteessa mahdollisimman suuren oman osuuden. Komissio katsoo rakenneuudistustiedonannon 26 kohdan mukaisesti, että tuensaajapankkien harkinnanvarainen tappioiden tasaaminen (esimerkiksi ottamalla käyttöön vararahastoja tai vähentämällä omaa pääomaa) rakenneuudistuksen yhteydessä osinkojen ja etuoikeusasemaltaan huonomman velan kuponkikoron maksamiseksi ei periaatteessa sovellu yhteen sen kanssa, että tavoitteena on rajoittaa tuki välttämättömään. Tappioiden kattamiseen olisi osallistuttava erityisesti rahoitusinstrumenteilla, joissa on oman pääoman komponentteja.
(242)
Koska Saksa kieltäytyy ehdottamasta omaa rahoitusosuutta koskevia lisätoimenpiteitä, tukea ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 659/199 7 artiklan 3 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana. Tällaisia toimenpiteitä voidaan kuitenkin määrätä.
(243)
Komissio määrääkin, että HSH ei saa rakenneuudistuskaudella suorittaa maksuja voitoista riippuvista oman pääoman ehtoisista instrumenteista (kuten hybridit rahoitusinstrumentit ja voitto-osuustodistukset), ellei maksuista ole määrätty sopimuksessa tai laissa. Komissio katsoo, että näitä instrumentteja on osana tällaista osingonjakokieltoa käytettävä tappioiden tasaamiseen, jos HSH:n tase ilman rahastojen ja varausten purkamista olisi tappiollinen. Aikaisemmilta vuosilta siirrettyjen tappioiden tasaamisen ei tarvitse osallistua.
(244)
Jotta voidaan varmistaa, että pankin omistajat osallistuvat rakenneuudistuskaudella riittävän pääomapohjan palauttamiseen mahdollisimman laajasti (ks. 229-231 kappale), komissio katsoo kaikkien rakenneuudistuskaudella tapahtuvien osingonmaksujen olevan vastoin sitä periaatetta, että tuki on rajoitettava välttämättömään. Siksi komission kanta on, että HSH:n olisi pidättäydyttävä osingonjaosta tilikauden 2014 loppuun asti.
9.2.3.3.2 Vähemmistöosakkaiden osallistuminen vastuunjakoon
(245)
Komissio katsoi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä alustavasti (johdanto-osan 66-72 kappale), että niiden vähemmistöosakkaiden osakkuudet, jotka eivät osallistuneet HSH:n pääomapohjan vahvistamiseen toukokuussa 2009, eivät laimentuneet riittävästi. Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa ei siis esitetty asianmukaista vastuunjakoa, jonka perusteella HSH:lle myönnettyä tukea oltaisiin voitu pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Lisäksi komissio esitti kysymyksen, hyötyivätkö vähemmistöosakkaat itse mahdollisesti valtiontuesta sitä kautta, että niiden HSH-osakkuudet olivat kohtuuttoman suuria. Komission päätelmä oli, että toimenpide saattaa sisältää vähemmistöosakkaille suunnattua välillistä tukea, joka voi olla sisämarkkinoille soveltumatonta, ellei luoda mekanismeja, joilla varmistetaan asianmukainen vastuunjako (menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen johdanto-osan 73 kappale).
(246)
Säästökassayhdistykset väittävät, että komissio ei olisi tähän mennessä minkään toisen pääomapohjan vahvistamista koskevan valtiontukiasian yhteydessä arvioinut välillisten tukien toissijaisia vaikutuksia (ks. 130 kappale). Komissio toteaa, että se on monissa erilaisissa päätöksissä käsitellyt välillisiä tukia hyvin monenlaisten tukitoimenpiteiden yhteydessä (78).
(247)
Komissio muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa ei tehdä eroa valtion toimenpiteiden syiden tai tavoitteiden perusteella vaan niiden vaikutusten perusteella (79). Vähemmistöosakkaille syntyy epäsuoraa etua siten, että julkiset osakkaat luopuvat HSH:n lisäosakkuuksista, jotka ne olisivat saaneet, jos uusien osakkeiden hinta olisi asetettu asianmukaisesti. Valtion varoista HSH:lle myönnettyjen tukien ja vähemmistöosakkaiden saaman edun välillä on kausaalinen yhteys.
(248)
Komissio ei myöskään yhdy käsitykseen, että vähemmistöosakkaiden saama etu ei olisi valtiolta peräisin, koska päätös pääomapohjan vahvistamisesta tai osakkeiden määrästä ja hinnasta tehtiin yhtiökokouksessa (ks. 129 kappale). Julkiset omistajat olivat kuitenkin osakkeenomistajina edustettuina yhtiökokouksessa, jossa ne toimivat julkisten laitosten ominaisuudessa (80). HSH:n tulevaisuudesta käytiin tuohon aikaan poliittista keskustelua.
(249)
Saksan ja vähemmistöosakkaiden tärkeimmät huomautukset liittyvät väitteeseen, että vähäisempi laimentuminen ei ole tukea ja että laimentuminen on yksinkertaisesti tulosta pääomapohjan vahvistamiseen valituista parametreista eli osakkeiden määrästä ja hinnasta. Saksa ja vähemmistöosakkaat totesivat näiden parametrien osalta, että PwC, joka on hyvämaineinen yritys, teki arvonmäärityksen hyväksyttyjä arvonmääritysnormeja noudattaen. Arvonmääritys perustui oletukseen, että HSH:n luokitus nousisi vuonna 2013 jälleen A-luokkaan, mihin oli hyviä syitä. Säästökassayhdistykset ja Flowers yhtyvät tähän Saksan näkemykseen. Ne tuovat esiin, että uusien osakkeiden liikkeeseenlaskuhinta olisi todellisuudessa ollut liian alhainen.
(250)
Komissio ei epäile, etteikö PwC olisi hyvämaineinen yritys ja etteikö HSH:n arvonmääritystä olisi tehty hyväksyttyjä arvonmääritysnormeja noudattaen. Komission kanta on kuitenkin edelleen, että HSH:n arvonmäärityksessä on jätetty ottamatta huomioon useita näkökohtia, jotka olisivat johtaneet alempaan arvoon.
(251)
PwC:n arvonmääritysraportti (81) julkaistiin 15 päivänä toukokuuta 2009. Saksa ilmoitti komissiolle HSH:n hyväksi toteutettavista tukitoimenpiteistä 30 päivänä huhtikuuta 2009, koska oli vaarana, että HSH ei pysty täyttämään säädettyjä vakavaraisuusvaatimuksia. Tuolloin oli ilmeistä, että HSH:ssa täytyisi toteuttaa mittava rakenneuudistus ja että sen täytyisi tarjota korvaavia toimenpiteitä, joilla estetään kilpailun vääristyminen, joka tukitoimenpiteistä voisi seurata. PwC:n tekemä arvonmääritys perustui liiketoimintasuunnitelmaan, jossa ei otettu kaikkia näitä näkökohtia huomioon. PwC ilmoitti arvonmääritysraportin tiivistelmässä (82) yksiselitteisesti, että arvonmääritys perustui HSH:n suunnitteluun, jossa lähdettiin siitä, että markkinat normalisoituvat vuonna 2011. Ennustetta ei voida pitää varovaisena.
(252)
Lisäksi arvonmäärityksen taustalla oli oletus, jonka mukaan HSH saisi vuonna 2013 jälleen A-luokituksen. PwC mainitsi arvonmääritysraportissa selvästi (83), että S&P oli 6 päivänä toukokuuta 2009 laskenut HSH:n luokituksen A:sta BBB+:aan negatiivisten näkymien vuoksi ja että tätä luokituksen alenemista ei ollut otettu huomioon rahoitussuunnitelmassa, johon arvonmääritys perustui, eikä sitä sen vuoksi otettu huomioon HSH:n arvon laskennassa. Lisäksi PwC totesi, että tulevan valtiontukiarvioinnin seurauksena olisi odotettavissa ehtoja, jotka täyttämällä tukitoimenpiteen soveltuvuus sisämarkkinoille on määrä varmistaa ja joilla olisi huomattava vaikutus HSH:n liiketoimintasuunnitelmaan. Lisäksi PwC totesi, että HSH:n kannalta merkityksellisten alojen (merenkulku ja lentoliikenne) yleiset taloudelliset reunaehdot sekä pääomamarkkinoita koskevat rajoitukset (rahoitus) vaikeuttavat tulevan kehityksen ennustamista.
(253)
Lopuksi todettakoon, että arvonmääritys tehtiin olettaen, että riskisuoja toteutetaan. Ilman riskisuojaa riskipainotettuihin saamisiin ei olisi kohdistettu toimenpiteitä, pääomapohjaa olisi tarvinnut vahvistaa enemmän ja luokitusennusteita olisi pitänyt tarkistaa. PwC (84) laski HSH:n arvon myös siinä tapauksessa, että riskisuojaa ei toteuteta, ja sai tulokseksi, että HSH:n suuntaa antava arvo olisi [0,8-1,2] miljardista eurosta [1,5-2] miljardiin euroon, mikä vastaa [ 9]-[ 22] euron osakehintaa. Nämä tosiseikat huomioon ottaen komissio pitää liikkeeseen laskettujen uusien osakkeiden hintaa edelleen selvästi liian korkeana.
(254)
Vähemmistöosakkaiden mukaan komissio olisi Hypo Real Estate -valtiontukiasiaa koskevassa päätöksessään hyväksynyt uusille osakkeille pörssihintaa korkeamman hinnan kyseenalaistamatta hinnan asianmukaisuutta vastuunjaon näkökulmasta. Vähemmistöosakkaiden mielestä näin ollen myöskään HSH:n osakehintaa ei pitäisi arvioida. Komissio katsoo, että kyseiset valtiontukiasiat eivät ole kuitenkaan vertailukelpoisia. Hypo Real Estate -asiassa toteutettiin joukko toimenpiteitä, jotka johtivat pankin täydelliseen kansallistamiseen. Näiden tapausten tärkein ero on, että Hypo Real Estate kansallistettiin ja valtio osti osakkeet hintaan, joka perustui konserniarvoon ilman valtiontukea (85). HSH:n tapaus on erilainen. HSH:n arvonmääritys liikkeeseen laskettavien uusien osakkeiden hinnan määrittämiseksi perustui oletukseen, että 10 miljardin euron riskisuoja toteutetaan. Tämä oletus on vaikuttanut arvonmäärityksen tulokseen merkittävästi.
(255)
Lisäksi vähemmistöosakkaat toivat esiin, että ne olivat vuonna 2008 tukeneet HSH:ta huomattavin rahoitusosuuksin eivätkä voineet osallistua huhtikuussa 2009 pääomapohjan vahvistamiseen. Niillä ei kertomansa mukaan ollut myöskään velvollisuutta osallistua, sillä uusia osakkeita koskeva optio ei merkinnyt ostovelvollisuutta.
(256)
Komissio katsoo, että säästökassayhdistyksillä oli uusien osakkeiden merkintäoikeus mutta niillä ei ollut velvollisuutta käyttää tätä oikeutta. Komissio ei voi kuitenkaan käsitellä vähemmistöosakkaiden HSH:lle vuonna 2008 antamaa taloudellista tukea vastuunjakoon osallistumisena HSH:lle touko- ja kesäkuussa 2009 myönnettyjen tukitoimenpiteiden yhteydessä. Pankille vuonna 2008 annettu tuki oli seurausta sijoituspäätöksestä, jonka vähemmistöosakkaat tuolloin tekivät. Komissio ei näe vuonna 2008 toteutettujen pääomatoimenpiteiden ja vuonna 2009 toteutettujen tukitoimenpiteiden välillä mitään yhteyttä.
(257)
Komissio ei yhdy säästökassayhdistysten näkemykseen, jonka mukaan ne eivät harjoittaneet taloudellista toimintaa eikä niitä tämän vuoksi voitaisi pitää valtiontukisäännöissä tarkoitettuina yrityksinä (ks. 129 kappale). Schleswig-Holsteinin säästökassat harjoittavat taloudellista toimintaa (86). Ne ovat keskittäneet taloudelliset etunsa säästökassayhdistyksiin. Säästökassayhdistykset tarjoavat palveluita Schleswig-Holsteinin säästökassoille ja pitävät hallussaan osakkuuksia/osakkeita säästökassojen lukuun, kuten on asianlaita myös HSH:n säästökassaosakkeiden osalta. Jos yhdistysten hallussa olevien säästökassaosakkuuksien arvo nousee, nousee myös säästökassojen arvo. Säästökassayhdistykset ja niiden jäseninä olevat säästökassat muodostavat taloudellisen yksikön. Yhdistysten saama etu merkitsee samalla etua Schleswig-Holsteinin säästökassoille. Siksi säästökassayhdistyksiä, jotka taloudellisesti ovat sama asia kuin Schleswig-Holsteinin säästökassat, voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen saajina.
(258)
Saksan ja kolmansien huomautukset eivät ole poistaneet komission epäilyjä vähemmistöosakkaiden riittämättömästä osallistumisesta vastuunjakoon. Komissio on edelleen sitä mieltä, että niiden vähemmistöosakkaiden osakkeet, jotka eivät osallistuneet HSH:n pääomapohjan vahvistamiseen vuonna 2009, eivät laimentuneet riittävästi, koska pääomapohjan vahvistamisen yhteydessä julkisille omistajille suunnattujen osakkeiden määrä ei tuolloin perustunut HSH:n arvon oikeaan määritykseen. Komissio toteaa kuitenkin, että muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy lisätoimenpiteitä, jotka selvästi parantavat vähemmistöosakkaiden osallistumista vastuunjakoon.
(259)
Erityisesti komission määräämät riskisuojasta maksettavaa korvausta koskevat lisätoimenpiteet (202-208 kappale) lisäävät osallistumista vastuunjakoon. Riskisuojasta maksettava lisäkorvaus, joka muodostuu ylimääräisestä preemiosta ja osakkeina suoritettavasta 500 miljoonan euron kertasuorituksesta, vaikuttaa kahdella tavalla. Ensinnäkin korottamalla julkisille omistajille maksettavan korvausmaksun absoluuttista määrää pienennetään HSH:n voittoa, jolloin HSH:n arvo osakkeenomistajien kannalta laskee. Toiseksi osakkeina suoritettava 500 miljoonan euron kertasuoritus laimentaa vähemmistöosakkaiden osakkeita 16,8 prosentista 14-15 prosenttiin (riippuu osakehinnan arvostuksesta).
(260)
Niiden vaikutusten lisäksi, jotka saadaan aikaan riskisuojasta maksettavaan korvaukseen liittyvien ehtojen avulla, vähemmistöosakkaiden osallistuminen vastuunjakoon lisääntyy edelleen rajoittamalla pääomainstrumenteista maksettavaa korvausta (ks. 241-244 kappale). Osakkeenomistajien kannalta HSH:n arvo riippuu tulevasta kassavirrasta, eikä noita kassavirtoja makseta osinkoina ennen vuotta 2014. Näin ollen komission määräämät tulevien kassavirtojen aikataulua koskevat rajoitukset lisäävät edelleen vähemmistöosakkaiden osallistumista vastuunjakoon.
(261)
Komissio katsoo, että vähemmistöosakkaiden osallistuminen vastuunjakoon kylläkin selvästi lisääntyy muutetun rakenneuudistussuunnitelman ja komission määräämien ehtojen ansiosta, mutta ne eivät takaa, että vähemmistöosakkaiden osuus vastuunjaossa olisi mahdollisimman suuri. Koska Saksa kieltäytyy ehdottamasta vastuunjakoa koskevia lisätoimenpiteitä, tukea ei voida pitää asetuksen (EY) N:o 659/199 7 artiklan 3 kohdan mukaan sisämarkkinoille soveltuvana. Tästä syystä välillistä tukea vähemmistöosakkaille on pidettävä sisämarkkinoille soveltumattomana, ellei voida asettaa muita ehtoja, jotka lisäävät vähemmistöosakkaiden osallistumista vastuunjakoon.
(262)
Ottaen huomioon vähemmistöosakkaiden mahdollisesti saaman edun ja asianmukaisen vastuunjaon välttämättömyyden komissio katsoo, että osingonjakokieltoa on jatkettava vuoden 2014 jälkeenkin. Oikeasuhteisuudesta huolehtimiseksi osingonjakokieltoa on kuitenkin rajoitettava. Komissio määrää ehdoksi, että 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2016 välillä osinkoa saa maksaa ainoastaan 50 prosenttia edellisen tilikauden voitosta. Lisäksi osingonjako on kyseisenä aikana sallittua ainoastaan siinä määrin kuin se ei keskipitkällä aikavälillä vaaranna luottolaitosten vakavaraisuutta koskevien Basel III -säännösten noudattamista.
9.2.3.3.3 Päätelmä vähemmistöosakkaiden omasta rahoitusosuudesta ja osallistumisesta vastuunjakoon
(263)
Komission päätelmä on, että riittävä oma rahoitusosuus ja vähemmistöosakkaiden asianmukainen osallistuminen vastuunjakoon voidaan saavuttaa ja tukea voidaan näin ollen pitää 262, 202-208 ja 241-244 kappaleessa asetetuin ehdoin sisämarkkinoille soveltuvana.
9.2.3.4 Kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet
(264)
Rakenneuudistustiedonannossa vaaditaan, että rakenneuudistussuunnitelmassa on ehdotettava toimenpiteitä, joilla rajoitetaan tuesta johtuvaa kilpailun vääristymistä ja varmistetaan pankkialan kilpailukyky. Rakenneuudistustiedonannon 30 kohdan mukaan kilpailun vääristymistä rajoittavat toimenpiteet olisi räätälöitävä niin, että toimenpiteillä voidaan puuttua niillä markkinoilla havaittuihin vääristymiin, joilla tuensaajapankki toimii sen jälkeen, kun sen elinkelpoisuus on rakenneuudistuksen seurauksena palautunut. Arvioidessaan kyseisiä toimenpiteitä komission olisi pidettävä lähtökohtana pankin liiketoiminnan kokoa, laajuutta ja luonnetta.
(265)
Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että ehdotetut toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi eivät olleet tarpeeksi pitkälle meneviä. Muutettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää kuitenkin lisää toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi.
(266)
Muutetussa rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään alkuperäiseen verrattuna huomattavasti mittavampaa taseen loppusumman pienentämistä. HSH supistaa taseessa näkyvien varojen määrää vuodesta 2008 vuoden 2014 loppuun mennessä 61 prosenttia (87). Taseen loppusumman alentaminen yli puolella HSH:n arvosta on asianmukaista suurten tukien aiheuttaman kilpailun vääristymisen huomioon ottaen. Se vastaa suhteellisesti tarkasteltuna komission päätöskäytäntöä vertailukelpoisten tukisummien yhteydessä. HSH:n tapauksessa rakenneuudistuksen toteuttaminen ja taseen loppusumman pienentäminen on erityisen tärkeää, koska vastuunjako on epätäydellisten takaisinperintälausekkeiden vuoksi riittämätöntä. Taseen loppusumman pienentäminen täydentää HSH:n lupausta myydä suurin osa osakkuuksistaan.
(267)
Lisäksi HSH on luvannut supistaa ulkomailla olevien sivukonttoreiden ja edustustojen määrän 21:stä kuuteen ja Saksassa olevien sivukonttoreiden määrän yhdeksästä seitsemään. Lontooseen ja New Yorkiin jääviä sivukonttoreita tai edustustoja pienennetään huomattavasti. Luxemburgin sivukonttori toimii pelkästään rakenneuudistusyksikön sivukonttorina.
(268)
HSH on lisäksi luvannut pidättäytyä yritysostoista rakenneuudistuskaudella (31 päivään joulukuuta 2014). HSH ei laajenna liiketoimintaansa yritysostoin. Sulautumat mahdollisen Landesbank-pankkien fuusioitumisen puitteissa ovat edelleen mahdollisia, jos komissio antaa niihin etukäteen luvan. Velan muuntaminen osakkeiksi ja muut toimenpiteet tavanomaisen omaisuudenhoidon yhteydessä ovat sallittuja, kunhan niitä ei käytetä yritysostokiellon kiertämiseen. Jos julkiset omistajat luopuvat määräysvallastaan HSH:ssa, yritysostokielto kestää vain kolme vuotta. Komissio katsoo, että HSH:n yksityistäminen vaikuttaisi myönteisesti HSH:n elinkelpoisuuteen ja varmistaisi toimivan kilpailun. Yritysostokiellon säilyttäminen kovin kauan myyntiajankohdan jälkeen voisi vaikeuttaa mahdollista yksityistämistä.
(269)
Lisäksi HSH on sitoutunut toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotka on suunnattu suoraan kilpailun vääristymiin markkinoilla, joilla HSH on hankkinut vahvan aseman ja joilla se on halunnut laajentua. HSH lopettaa kokonaan liiketoimintansa lentoliikenteen rahoituspalvelujen alalla (88). Yhteensä [3-8] miljardin euron omaisuuserät on määrä siirtää lentoliikenteen liiketoimintayksiköstä rakenneuudistusyksikölle tai myydä vuoden [2011-2012] lopussa. Lisäksi HSH vähentää huomattavasti toimintojaan alusrahoitus-, kiinteistörahoitus- ja yritysasiakasliiketoiminnassa. Koska HSH on noussut johtavaksi alusrahoituksen tarjoajaksi ja halunnut edelleen laajentua tällä segmentillä, HSH on luvannut, että alusrahoituksen liiketoimintayksikön markkinaosuus maailmanlaajuisen alusrahoituksen uudessa liiketoiminnassa ei ylitä [ 8]:aa prosenttia ja että se välttää sijoittumasta uuden liiketoiminnan volyymin perusteella mitattuna kolmen suurimman alusrahoituksen tarjoajan joukkoon.
(270)
Ehdotetut toimenpiteet kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi merkitsevät näin ollen huomattavaa parannusta HSH:n alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyihin verrattuna ja niiden katsotaan olevan asianmukaisia ja riittäviä.
9.2.3.5 Päätelmä rakenneuudistuksesta
(271)
Komission päätelmä on, että rakenneuudistustoimenpiteet (liitteessä I ja III esitetyt Saksan sitoumukset mukaan lukien) ovat omiaan palauttamaan HSH:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, että HSH:n oma rahoitusosuus on niiden myötä riittävä ja että ne poistavat tuesta johtuvan kilpailun vääristymisen. Muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy komission määräämien ja liitteessä II mainittujen korvausta ja vastuunjakoa koskevien ehtojen täyttyessä asianmukainen ja riittävä vastuunjako, ja se voidaan todeta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvaksi.
(272)
Komissio katsoo, että tuki, jota sisältyy SoFFinin antamiin 17 miljardin euron maksuvalmiustakauksiin, on sisämarkkinoille soveltuva rakenneuudistustuki, sillä takaukset olivat välttämättömiä ottaen huomioon pankkien välisten markkinoiden romahtamisesta johtuva markkinahäiriö.
10 MAHDOLLINEN HYÖTY MUILLE OSAKKEENOMISTAJILLE
(273)
Vähemmistöosakkaiden mukaan menettelyn jakaminen osiin niin, että HSH:lle suoraan suunnatut tukitoimenpiteet hyväksyttäisiin yhdessä menettelyssä ja kysymys mahdollisesta välillisestä tuesta vähemmistöosakkaille tutkittaisiin toisessa menettelyssä, on vastoin menettelyasetuksen 7 artiklaa. Pääomapohjan vahvistamista koskeva, säästöpankkiyhdistyksille ja Flowersille kielteinen päätös johtaisi siihen, että pääomapohjan vahvistaminen olisi sisämarkkinoille soveltumaton tuki. Säästöpankkiyhdistysten mielestä komission olisi käsiteltävä kysymys vähemmistöosakkaiden osallistumisesta vastuunjakoon samassa yhteydessä kuin pääomapohjan vahvistamiseen liittyvää rasitteiden jakaantumista yleisesti arvioidaan.
(274)
Komissio ei yhdy vähemmistöosakkaiden näkemykseen menettelyasetuksen tulkinnasta. Valtiontukiasian jakaminen osiin on oikeudellisesti mahdollista, ja komissio on aiemminkin tehnyt näin (89). Jos yksittäinen valtiontukitoimenpide koskee useita tuensaajia, joiden oikeudellinen asema edellyttää erilaista arviointia, mikä voi vaikuttaa tutkinnan tahtiin ja etenemiseen, muodollinen tutkinta voidaan menettelyn tehokkuuden varmistamiseksi jakaa osiin.
(275)
Komissio ei myöskään katso, että tukitoimenpiteen erillinen arviointi siltä osin kuin tuki koskee vähemmistöosakkaita välillisinä tuensaajina vaikuttaisi saman tukitoimenpiteen (tai tuen soveltuvuuteen sisämarkkinoille) arviointiin siltä osin kuin tuki koskee HSH:ta välittömänä tuensaajana. Komissio viittaa tässä yhteydessä yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon asiassa C-382/99, Alankomaat v. komissio (90), jossa tuomioistuin vahvisti komission arvioinnin, jonka mukaan yhden tuensaajan saamaa tukea voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana (koska se on sopusoinnussa de minimis -säännösten kanssa) ja samalla todeta se välillisten tuensaajien osalta sisämarkkinoille soveltumattomaksi, jolloin se on perittävä takaisin. Komissio toteaa, että pääomapohjan vahvistamisen oikeasuhteisuus voidaan varmistaa HSH:n osalta muutettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvien asianmukaisten toimenpiteiden avulla, kun taas edut, joita vähemmistöosakkaat saivat osakkeiden ylikorkean liikkeeseenlaskuhinnan ansiosta, voitaisiin käsitellä ja oikaista erikseen (esim. niin, että ne osallistuvat vastuunjakoon).
(276)
Komissio ei kuitenkaan näe mitään syytä jakaa valtiontukiasiaa, koska se voi käsitellä tukitoimenpiteen eri aspektit yhdessä ja samassa päätöksessä. Vähemmistöosakkaiden mahdolliset edut voitaisiin näin ollen arvioida myös riittämättömän vastuunjaon tapauksessa, kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin. Komissio toteaa kuitenkin, että muuttamalla riskisuojasta maksettavaa korvausta ja toteuttamalla vastuunjakoa koskevat lisätoimenpiteet pystytään laimentamaan vähemmistöosakkaiden osakkeenomistusta ja lisäämään niiden osallistumista vastuunjakoon, jolloin myös PwC:n tekemästä arvonmäärityksestä johtuneet heikkoudet vähenevät huomattavasti ja vastuunjako on jälleen riittävä. Koska tähän päätökseen liittyvillä ehdoilla huolehditaan riittävästä vastuunjaosta, komissio pitää vastuunjakoa tarpeeksi pitkälle menevänä eikä enää tutki näitä näkökohtia.
11 PÄÄTELMÄT
(277)
Ottaen huomioon Saksan esittämät, HSH:n rakenneuudistusta koskevat sitoumukset sekä komission Saksalle asettamat korvausta ja vastuunjakoa koskevat ehdot komission päätelmä on, että riskisuoja on sopusoinnussa arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 5 jakson kanssa. Rakenneuudistustuki, joka muodostuu riskisuojasta, pääomapohjan vahvistamisesta ja maksuvalmiustakauksista, on muutettu rakenneuudistussuunnitelma, Saksan sitoumukset ja komission Saksalle asettamat ehdot huomioon ottaen sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan kanssa ja sitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvana. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt komission epäilyt ovat poistuneet.
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Pääomapohjan vahvistaminen, jonka suuruus on 3 miljardia euroa, Saksan HSH AG:lle riskisuojan muodossa antama 10 miljardin euron takaus ja Saksan antamat maksuvalmiustakaukset ovat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2. Tuki, joka muodostuu pääomapohjan vahvistamisesta 3 miljardilla eurolla, Saksan HSH AG:lle riskisuojan muodossa antamasta 10 miljardin euron takauksesta ja Saksan antamista maksuvalmiustakauksista, on liitteessä I ja III annetut sitoumukset huomioon ottaen ja liitteessä II asetettujen ehtojen täyttyessä sisämarkkinoille soveltuvaa.
2 artikla
Saksan on varmistettava, että 1 päivänä syyskuuta 2009 toimitettu alkuperäinen rakenneuudistussuunnitelma, jota on viimeksi muutettu 11 päivänä heinäkuuta 2011 päivätyllä Saksan ilmoituksella, sekä liitteessä I ja III esitetyt sitoumukset ja liitteessä II asetetut ehdot toteutetaan kaikilta osin sitoumuksissa ja ehdoissa esitetyn aikataulun mukaisesti.
3 artikla
Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Saksan edellytetään viipymättä toimittavan tuensaajalle jäljennöksen tästä päätöksestä.
Tehty Brysselissä 20 päivänä syyskuuta 2011.