RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1105/2010
af 29. november 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 478/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (»garn med høj styrke«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Der blev ikke indført midlertidige foranstaltninger på importen af garn med høj styrke fra Republikken Korea (»Korea«) og Taiwan.
(2)
Proceduren blev iværksat som følge af en klage, der blev indgivet den 27. juli 2009 af CIRFS - European Man-made Fibres Association (»klageren«) på vegne af producenter af garn med høj styrke, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede EU-produktion af garn med høj styrke.
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2005 til afslutningen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger, (»fremlæggelse af de foreløbige oplysninger«) indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(5)
Hvad angår aspekterne vedrørende Unionens interesser, blev der aflagt supplerende kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Brugere i Unionen
-
Continental AG
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.
-
Mehler Texnologies GmbH
-
E. Oppermann GmbH
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
En interesseret part anmodede om en høring og om høringsofficerens indgriben. Denne anmodning blev fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger. Høringen med deltagelse af høringsofficeren blev godkendt.
(7)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»fremlæggelse af de endelige oplysninger«). Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Den pågældende vare er garn med høj styrke (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Kina, Korea og Taiwan (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00.
(9)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger påstod en part, at Kommissionen ikke havde behandlet forskellene mellem det garn, der anvendes til produktion af dæk, det såkaldte »High Modulus Low Shrinkage«-garn (»HMLS«), og andre typer garn, da denne type forudsætter langvarige og omkostningskrævende tekniske prøver, før man kan opnå godkendelse til de HMLS-specifikationer, der pålægges af køberne. Samme part påstod desuden, at det ikke klart fremgik, hvilke faktorer der indgik i den midlertidige fastlæggelse af, at der er tale om en og samme vare. En anden part påstod, at HMLS og andre typer garn har forskellige omkostningsstrukturer.
(10)
Som svar på disse påstande skal det for det første bemærkes, at den pågældende vare anvendes til en række forskellige anvendelsesformål såsom forstærkning af dæk, brede tekstiler, sikkerhedsseler, airbags, tovværk, net og industriel anvendelse. Der er således mange forskellige anvendelsesformål, og der findes mange forskellige typer og specifikationer.
(11)
Da det skulle afgøres, om HMLS og andre typer garn udgør en og samme vare, var de vigtigste kriterier de grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Som det fremgår af betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, viste undersøgelsen, at selv om HMLS-garn har nogle bestemte egenskaber i sammenligning med andre former for garn med høj styrke (f.eks. elasticitetsmodul, krympning, brudstyrke og træthedsresistens), har de forskellige former for den pågældende vare alle de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. De betragtes derfor som udgørende én enkelt vare.
(12)
Hvad angår de påståede forskelle i omkostningsstruktur, skal det bemærkes, at dette i sig selv ikke er et afgørende kriterium for, hvorvidt HMLS skal betragtes som en anden vare end andre typer af garn med høj styrke. Forskelle i omkostninger, priser og produktionsprocesser berettiger i selv ikke, at en vis varetype såsom HMLS skal betragtes som en anden vare, så længe denne vare har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som de andre varetyper.
(13)
Det blev således ikke fundet berettiget at udelukke HMLS fra undersøgelsen, og påstanden afvises derfor.
(14)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes betragtning 16 til 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Normal værdi
(15)
En eksporterende producent i Taiwan fremlagde dokumentation for udsving i prisen på de vigtigste råvarer, nemlig ren terephthalatsyre (PTA) og monoethylenglykol (MEG), som denne købte med henblik på produktionen af garn med høj styrke i UP. Det fremgik især, at købspriserne faldt markant, navnlig i fjerde kvartal af 2008. Virksomheden påstod derfor, at dette skulle tages i betragtning ved fastlæggelsen af den normale værdi med henblik på at sikre en rimelig sammenligning med eksportpriserne.
(16)
Konklusionerne i betragtning 18 fremkom efter en meget detaljeret analyse af de oplysninger, som eksportøren indsendte, og som blev efterprøvet under kontrolbesøget. Det blev således fundet berettiget i dette tilfælde at fastlægge normale værdier for visse perioder af UP for at tage hensyn til udsving i råmaterialepriserne.
(17)
Der blev ikke modtaget andre bemærkninger til metoden i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told. Den metode, der anvendtes til at fastlægge den normale værdi for de eksporterende producenter fra Taiwan, kan således bekræftes.
3.1.2. Eksportpris
(18)
Undersøgelsen viste, at den taiwanesiske producent, jf. betragtning 15 ovenfor, solgte større mængder af den pågældende vare til EU-markedet i første halvdel af UP, hvor råmaterialepriserne var lavere. Dette skal ses i sammenhæng med betragtning 16.
(19)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 88 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.1.3. Sammenligning
(20)
Den normale værdi og eksportprisen blev fastlagt, jf. forklaringen ovenfor. Den normale værdi for den pågældende producent og dennes eksportpris blev sammenlignet i perioder, der lå så tæt som muligt, for at tage højde for forskelle, der kunne påvirke prissammenligneligheden. Dette er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(21)
Der blev ikke modtaget andre bemærkninger til sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter fra Taiwan. Betragtning 89 i forordningen om midlertidig told kan derfor bekræftes.
3.1.4. Dumpingmargener
(22)
Det skal erindres, at det i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at den landsdækkende dumpingmargen for Taiwan var under bagatelgrænsen. Den endelige dumpingmargen, som blev fastlagt for den taiwanesiske producent i betragtning 15, ligger nu under bagatelgrænsen. Det bekræftes derfor, at den endelige landsdækkende dumpingmargen for Taiwan er under bagatelgrænsen.
3.2. Kina
3.2.1. Markedsøkonomisk behandling
(23)
Det skal erindres, at 11 eksporterende producenter fra Kina gav sig til kende. Disse virksomheder tegner sig for 100 % af den samlede eksport af den pågældende vare til EU-markedet i UP. Der blev udtaget en stikprøve på tre eksporterende producenter eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder baseret på den højeste eksportmængde med henblik på at fastslå dumping for Kina. De tre eksporterende producenter i stikprøven anmodede om markedsøkonomisk behandling, men kun én blev indrømmet denne behandling.
(24)
Efter fremlæggelsen af oplysningerne vedrørende markedsøkonomisk behandling indsendte de to eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, nedenstående oplysninger.
(25)
Den første eksporterende producent fremsatte bemærkninger vedrørende en restriktiv klausul i virksomhedens aktiviteter, problemer med regnskaberne og betaling af visse aktiver såsom brugsrettigheder til jord.
(26)
Eksportøren anerkendte, at der i virksomhedens vedtægter fandtes en restriktiv klausul. Virksomheden påstod, at klausulen ikke længere har retlige virkninger for virksomhedens aktiviteter, men fremlagde ingen dokumentation herfor. Virksomheden erkendte også regnskabsproblemerne, idet der var uoverensstemmelser mellem regnskabsbilagene og de reviderede regnskaber, men påstod, at der var tale om mindre uoverensstemmelser, som der var gjort rede for i forbindelse med undersøgelsen. Det skal bemærkes, at problemerne i virksomhedens bogføring, som var årsagen til, at virksomheden blev nægtet markedsøkonomisk behandling, i realiteten var væsentlige, navnlig hvad angår bogføringen af visse aktiver og uoverensstemmelser mellem visse regnskabsbøger og de dokumenter, der blev fremlagt under kontrolbesøget.
(27)
Den anden eksporterende producent fremlagde navnlig bemærkninger til konklusionerne vedrørende kapitalbidraget, en restriktiv klausul i virksomhedens aktivitet og erhvervelsen af brugsrettigheder til jord.
(28)
Vedrørende kapitalbidraget gentog eksportøren de samme argumenter som i den midlertidige fase, nemlig at kapitalbidraget var foretaget på behørig vis. Virksomheden påstod, at teknisk knowhow er en særlig kategori af viden, som ikke forudsætter patent eller registrering, og derfor var kapitalbidraget, dog i form af naturalydelser, foretaget på behørig vis. Hvad angår sidstnævnte spørgsmål, gentog virksomheden, at den restriktive klausul ikke er obligatorisk for virksomheden, og at de investeringskrav, der er forbundet med erhvervelsen af jorden, ikke udgør fordrejninger, men vedrører myndighedernes politik for arealplanlægning.
(29)
Virksomheden fremsatte disse argumenter allerede i den midlertidige fase, hvor de blev afvist. Selv om investeringskravene er forbundet med myndighedernes politik for arealplanlægning, er de ikke i overensstemmelse med markedsøkonomisk behandling. Der blev ikke fremlagt nye beviser, der kunne ændre de foreløbige konklusioner i vurderingen af markedsøkonomisk behandling i betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told.
(30)
På dette grundlag bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 46-52 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.2. Individuel undersøgelse
(31)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede, jf. betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, om fastsættelsen af en individuel dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Anmodningerne om individuelle undersøgelser kunne dog først behandles efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger.
(32)
Begge virksomheder indsendte skemaet om markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte frist. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indhentede og efterprøvede Kommissionen oplysningerne i ansøgningsformularen og alle andre oplysninger, som den fandt nødvendige, som led i kontrolbesøget hos de pågældende virksomheder, nemlig:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Nedenstående korte gengivelse af kriterierne for markedsøkonomisk behandling tjener alene til orientering:
1.
Virksomhedens beslutninger skal træffes, og omkostninger bestemmes som reaktion på markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS) og anvendes til alle formål.
3.
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retssikkerhed og stabile forhold garanteres ved konkurslove og love om ejendomsret.
5.
Valutakursomregninger fastlægges til markedskursen.
(34)
Begge virksomheder havde en restriktiv klausul i deres registreringsdokumenter vedrørende fordelingen mellem salg til eksport og til hjemmemarkedet. For den ene eksportør blev der fundet en række uoverensstemmelser og mangler i ansøgerens regnskabssystem, som førte til den konklusion, at regnskaberne ikke var klart opstillede og ikke var udarbejdet eller revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder. Endelig blev der konstateret fordrejninger overført fra et ikke-markedsøkonomisk system, navnlig hvad angår købet af virksomhedens brugsrettigheder til jord.
(35)
Det blev således konkluderet, at ingen af de to virksomheder godtgjorde, at de opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og de kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
3.2.3. Individuel behandling
(36)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne beviser, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for at blive indrømmet individuel behandling.
(37)
De to eksporterende producenter, som havde anmodet om en individuel behandling, opfyldte ikke kriterierne for markedsøkonomisk behandling, men anmodede om individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(38)
Til orientering er kriterierne for individuel behandling kort beskrevet nedenfor:
1.
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2.
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3.
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4.
Valutaomregninger foretages til markedskursen, og
5.
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(39)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at de to eksporterende producenter fra Kina, der ikke indgik i stikprøven, som anmodede om en individuel undersøgelse, opfyldte alle ovennævnte krav til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3.2.4. Referenceland
(40)
Som nævnt i betragtning 57-62 i forordningen om midlertidig told, blev det fundet, at USA ikke var et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. I stedet for blev Taiwan valgt som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(41)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger foreslog visse parter, at man i stedet anvendte Korea som et referenceland. De påstod, at Korea var mere egnet end Taiwan, da de eksporterende producenter fra Korea også anvender en ny produktionsteknologi med én etape, deres slutprodukter har høj sammenlignelighed med Kina, det koreanske hjemmemarked er stort og kan sammenlignes med hjemmemarkedet i Kina, og ingen koreanske virksomheder havde foretaget dumping.
(42)
Hvad angår valget af et referenceland, blev følgende kriterier taget i betragtning: Sammenligneligheden mellem produktionsmængder af slutprodukter i et land uden markedsøkonomi og i det potentielle referenceland, det repræsentative hjemmemarkedssalg (transaktioner) til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i forhold til eksporten af den pågældende vare med oprindelse i et land uden markedsøkonomi, konkurrenceniveauet på hjemmemarkedet i referencelandet, sammenligneligheden mellem adgang til råvarer og energi, eksportørernes vilje i det potentielle referenceland til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.
(43)
Der blev gennemført en supplerende analyse efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger på grundlag af alle de foreliggende oplysninger med henblik på en analyse af de relevante kriterier. Analysen viste, at der er ligheder mellem Korea og Taiwan, hvad angår visse kriterier. Det fremgik dog, at Taiwan var det mest egnede referenceland.
(44)
Analysen viste, at mængden af producerede slutprodukter i Korea og Taiwan i høj grad kan sammenlignes med producenterne i Kina, og en stor salgsmængde på hjemmemarkedet i begge lande kan sammenlignes med eksporten fra Kina. Dette kriterium viste et lidt højere niveau af volumensammenlignelighed for Korea, som havde en større produktionsmængde end Taiwan.
(45)
Betydningen af dette kriterium kunne dog ikke overvurderes i forhold til andre kriterier såsom det repræsentative hjemmemarkedssalg sammenlignet med eksporten, adgang til råvarer og konkurrencevilkårene i referencelandet.
(46)
Det blev konstateret, at både Korea og Taiwan har meget repræsentative salgsmængder på hjemmemarkedet, som der ikke beregnes normale værdier for, sammenlignet med eksporten fra Kina. De taiwanesiske eksportørers transaktioner blev dog generelt fundet mere repræsentative end de koreanske eksportørers. Hvis Korea var blevet valgt som referenceland, skulle der have været beregnet normale værdier for en større mængde og for flere typer af den pågældende vare.
(47)
Hvad angår konkurrenceniveauet, påstod en part, at en eksporterende producent fra Taiwan havde en dominerende stilling på hjemmemarkedet, og at dette burde udelukke Taiwan som et referenceland.
(48)
Et stort antal producenter kan være en indikation for konkurrenceniveauet i landet. Det skal dog også undersøges, om producenter i referencelandet er udsat for konkurrence, som giver mulighed for at opnå en tilstrækkelig, men dog ikke for stor, fortjeneste.
(49)
Det blev konstateret, at der er fire producenter på hjemmemarkedet i Korea, og at importen af garn med høj styrke supplerer udbuddet på hjemmemarkedet. Hvad angår Taiwan, er der to producenter, og der importeres også til hjemmemarkedet fra andre lande. Undersøgelsen viste ikke desto mindre, at hjemmemarkedspriserne i Korea, til trods for lavere omkostninger, ikke var lavere end i Taiwan. Den gennemsnitlige fortjeneste på det koreanske marked var på 18 %, og de koreanske producenter af garn med høj styrke havde en fortjeneste på over 20 % af omsætningen for den pågældende vare. Dette er langt højere end i Taiwan, hvor fortjenesten varierede mellem 5 % og 9 %.
(50)
Det konkluderes derfor, at der er et højt konkurrenceniveau i Taiwan, og at fortjenesten ikke er overdreven.
(51)
Vedrørende adgang til råvarer er Korea en af de største producenter og eksportører af PTA på verdensplan efter Thailand. De koreanske producenters konkurrencefordel kan i et vist omfang forklare årsagen til, at råmaterialeprisen i Korea gennemsnitligt var lavere end i Taiwan og Kina. Undersøgelsen viste, at de fleste af de koreanske virksomheder, som blev kontrolleret, købte deres råvarer fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller selv producerede dem. Derimod producerede ingen af de undersøgte virksomheder i Taiwan selv råmaterialet og indkøbte overvejende fra forretningsmæssigt forbundne og ikke-forbundne parter, hvilket også er tilfældet i Kina.
(52)
Det fremgår af de foreliggende oplysninger og det forhold, at de eksporterende producenter fra Taiwan har forretningsmæssigt forbundne producenter af garn med høj styrke i Kina, at de samme leverandører af råvarer anvendes inden for grupperne for at udnytte stordriftsfordele og opnå bedre priser. Det blev derfor konkluderet, at betingelserne for adgang til råvarer i Kina er overvejende identiske med betingelserne i Taiwan.
(53)
På dette grundlag konkluderes det, at valget af Taiwan ikke var urimeligt og det mest egnede i dette tilfælde. Taiwan blev derfor bekræftet som referenceland.
3.2.5. Normal værdi
3.2.5.1. En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(54)
Da der ikke blev modtaget bemærkninger til de normale værdier, der blev fastlagt for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, bekræftes betragtning 64 og 65 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.5.2. De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(55)
En eksportør fra Taiwan påviste, jf. betragtning 15, at virksomhedens indkøbspris for det vigtigste råmateriale, der anvendes til produktion af garn med høj styrke, varierede i UP, og påstod, at der ved beregningen af den normale værdi skulle tages hensyn hertil. Denne påstand blev fundet berettiget, og de normale værdier for Taiwan, referencelandet i denne procedure, blev tilsvarende justeret.
3.2.6. Eksportpris
(56)
Som det fremgik at betragtning 68 i forordningen om midlertidig told, foregik alt salg af den pågældende vare, som de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, foretog til EU-markedet, direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. De individuelt undersøgte virksomheders eksportsalg foregik også direkte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, og metoden i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told blev derfor også anvendt for disse virksomheders vedkommende til at fastsætte deres eksportpris.
(57)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told.
3.2.7. Sammenligning
(58)
De reviderede normale værdier for referencelandet blev sammenlignet med eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina. Dette førte, jf. betragtning 63 nedenfor, til en reduktion i de endelige dumpingmargener for de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven.
(59)
Det bemærkes, at justeringen for indirekte skatter, jf. betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, udgør forskellen mellem den moms, der skal betales på salg på hjemmemarkedet, og den moms, der skal betales på eksportsalgstransaktioner, idet der tages behørigt hensyn til momsrefusion på eksportsalg. De samarbejdsvillige eksporterende producenter anfægtede metoden til beregning af justeringen og påstod, at momsordningen for specifikke produktions- og salgstransaktioner burde tages i betragtning ved vurderingen af det ikke-refunderede momsbeløb.
(60)
For så vidt angår denne påstand, bemærkes det, at justeringen byggede på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), som vedrører en justering af den normale værdi for importafgifter og indirekte skatter - en kategori, der omfatter moms. Påstanden blev derfor afvist.
(61)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.8. Dumpingmargener
(62)
De reviderede gennemsnitlige normale værdier for referencelandet Taiwan og sammenligningen med eksportpriserne hos de eksporterende producenter i Kina førte til lavere endelige dumpingmargener.
(63)
De endelige dumpingmargener for de eksporterende producenter fra Kina er følgende:
-
5,1 % for Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
-
0 % for Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
-
5,5 % for Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
-
5,3 % for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke er med i stikprøven.
(64)
For virksomheder, der anmodede om individuel undersøgelse, er de endelige antidumpingmargener:
-
9,8 % for Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % for Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Republikken Korea
3.3.1. Normal værdi
(65)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den normale værdi, jf. betragtning 75-76 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
3.3.2. Eksportpris
(66)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes betragtning 77-78 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3.3. Sammenligning
(67)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 79-81 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3.4. Dumpingmargener
(68)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dumpingmargener, der kunne ændre de foreløbige konklusioner vedrørende Korea, bekræftes konklusionerne i betragtning 82-85 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. SKADE
4.1. EU-produktion
(69)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 94-96 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 97 i forordningen om midlertidig told.
4.3. EU-forbrug
(71)
Det skal erindres, at EU-forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, inklusive de tavse producenters anslåede salg baseret på oplysningerne i klagen.
Tabel 1
EU-forbrug
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks 2005 = 100
100
106
120
109
93
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(72)
EU-forbruget faldt sammenlagt med 7 % i den betragtede periode. Det steg med 20 % mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt med 27 % mellem 2007 og UP. Afmatningen i forbruget i 2008 og UP skyldtes lavere efterspørgsel særlig i anden halvdel af 2008 som følge af den økonomiske krise.
(73)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 98-100 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.4. Import til Den Europæiske Union fra Kina, Republikken Korea og Taiwan
4.4.1. Kumulativ vurdering af importens virkning
(74)
Det skal erindres, at importen fra Korea og Taiwan ikke blev kumuleret med dumpingimporten fra Kina, da importen fra Korea og Taiwan ikke foregik til dumpingpriser i UP, jf. betragtning 102 og 103 i forordningen om midlertidig told.
(75)
Det skal bemærkes, at importen fra hvert land blev undersøgt individuelt ud fra betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, med henblik på at fastlægge, om importen fra de pågældende lande skulle vurderes kumuleret i den nuværende undersøgelse. Da dumpingmargenen for importen fra Korea og Taiwan lå under bagatelgrænsen, blev det konkluderet, at importen fra Korea og Taiwan ikke skulle kumuleres med dumpingimporten fra Kina. Som følge af denne konklusion blev den nævnte import analyseret separat i betragtning 147-152 i forordningen om midlertidig told, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 7.
4.4.2. Dumpingimport fra Kina
(76)
Det skal bemærkes, at det oprindeligt blev konkluderet, at én eksporterende producent ikke dumpede sine varer på EU-markedet. Eksporten fra denne virksomhed blev derfor ikke medregnet i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet. Som følge af de individuelle undersøgelser, der blev gennemført efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, viste det sig, at eksporten fra endnu en eksporterende producent i Kina ikke var dumpet, jf. betragtning 64. Eksporten fra denne virksomhed blev derfor heller ikke medregnet i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet og dens virkninger for EU-erhvervsgrenen. Oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina blev derfor tilsvarende justeret.
Tabel 2
Dumpingimport fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Markedsandel
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(77)
Efter justeringen af oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina blev det konstateret, at dumpingmængden steg voldsomt og mere end ottedobledes i den betragtede periode, samtidig med at de gennemsnitlige importpriser faldt markant med 45 %.
4.4.3. Prisunderbud
(78)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes metoden i betragtning 110 og 111 i forordningen om midlertidig told til fastsættelse af prisunderbuddet. Efter de individuelle undersøgelser, som blev indrømmet efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, jf. betragtning 31, blev prissammenligningen af sammenlignelige varetyper taget op til ny behandling. Denne fornyede behandling bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med 24,1 % i UP.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(79)
Da importen fra Korea, Taiwan og to kinesiske virksomheder ikke blev dumpet, kunne den følgelig ikke kumuleres med dumpingimporten fra Kina. Den blev derfor udelukket fra analysen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen og vurderet separat.
(80)
Som nævnt i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2005 til UP's afslutning.
(81)
Det erindres, at skadesbilledet stod klart i den foreløbige fase, hvor de fleste skadesindikatorer viste en faldende tendens i den betragtede periode: Produktionsmængde (- 36 %), salgsmængde (- 29 %), salgspriser (- 9 %) og markedsandel (- 23 %). Desuden forværredes skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation også drastisk, f.eks. rentabiliteten (- 16,3 procentpoint) og likviditeten (- 141 %), hvorimod investeringerne forværredes væsentligt (- 89 %).
(82)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængder og markedsandel, salgspriser, lagre, beskæftigelse, lønninger og produktivitet samt indikatorerne for EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 114-126 i forordningen om midlertidig told hermed.
(83)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, bekræftes konklusionen i betragtning 127-130 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledende bemærkning
(84)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkninger af dumpingimporten
(85)
Dumpingimporten fra Kina øgedes markant i den betragtede periode. Efter en fornyet gennemgang af oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina, jf. betragtning 76, mere end ottedobledes mængden af dumpingimporten fra Kina mellem 2005 og UP, hvorved markedsandelen voksede med ca. 16 procentpoint. I den samme periode faldt EU-forbruget med 7 %.
(86)
I den betragtede periode oplevede EU-erhvervsgrenen et markant fald på 29 % i sin salgsmængde, og markedsandelen faldt således fra 51,1 % til 39,2 %, dvs. et fald på næsten 12 procentpoint. I perioden mellem 2008 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med to procentpoint, hvorimod dumpingimporten steg til trods for den faldende efterspørgsel på EU-markedet.
(87)
Efter en fornyet behandling af oplysninger, jf. betragtning 76, konstateredes det, at priserne på dumpingimport faldt med 45 % i den betragtede periode og i alvorlig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen blev således forhindret i at øge sine priser for at dække stigningen i råvarepriserne. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet for salg på EU-markedet, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told, fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP.
(88)
Det fremgik også af undersøgelsen, at de stigende mængder dumpingimport fra Kina til lave priser generelt havde en negativ indvirkning på markedet i form af pristryk. Det vedvarende pres på EU-markedet gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at tilpasse sine salgspriser til de øgede råvareomkostninger navnlig i 2008, hvor råvarepriserne toppede. Det forklarede, at EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele og oplevede fald i rentabiliteten.
(89)
Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til virkningerne af dumpingimporten, bekræftes det at det øgede lavprisdumpingimporten fra Kina havde en væsentligt negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
5.3. Andre faktorers indvirkning
5.3.1. Den ikke-dumpede import
(90)
Hvad angår virkningen af den ikke-dumpede import fra Kina, bemærkes det, at to eksporterende producenter fra Kina ikke havde dumpet garn med høj styrke på EU-markedet. Selv om det ikke kan udelukkes, at denne import i en vis grad kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens skade, konkluderes det på baggrund af mængden og især priserne, som generelt var højere end priserne på dumpingimporten, at virkningen af den ikke-dumpede import ikke var af et omfang, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5.3.2. Andre faktorer
(91)
Det erindres, at andre faktorer også blev inddraget i årsagssammenhængsanalysen, nemlig udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet, udviklingen i råvarepriserne, EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, importen fra andre lande, herunder importen fra Korea og Taiwan og andre EU-producenters resultater.
(92)
En part påstod, at det af årsagssammenhængsanalysen ikke fremgik, at den skade, der forvoldtes af andre faktorer end dumpingimporten, ikke blev tilskrevet importen fra Kina. Det blev navnlig fremført, at faktorer som f.eks. udviklingen i efterspørgslen og de øgede råvarepriser bidrog til den væsentlige skade, som forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og ikke blev taget i betragtning under årsagssammenhængsanalysen.
(93)
Det skal vedrørende udviklingen i efterspørgslen erindres, at importen fra Kina stadig registrerede en stigning i markedsandelen, selv i en periode med faldende forbrug. Med hensyn til råvarepriserne anerkendes det, at priserne på råvarerne steg i første halvdel af UP, jf. betragtning 139 i forordningen om midlertidig told. Priserne faldt dog i anden halvdel af UP. Disse udsving i råvarepriserne påvirkede hele erhvervslivet. Uden dette pristryk fra lavprisdumpingimporten fra Kina ville EU-erhvervsgrenen forventeligt have været i stand til at tilpasse sine salgspriser efter udviklingen i råvarepriserne. Betragtning 138-140 i forordningen om midlertidig bekræftes derfor, og påstanden afvises følgelig.
(94)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende produktion til det bundne marked og EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes betragtning 141-143 i forordningen om midlertidig told hermed.
(95)
Visse parter påstod desuden, at EU-producenterne ikke ville have været i stand til at hæve deres priser for at afspejle ændringerne i råvareomkostningerne på baggrund af lavprisimporten fra Korea og Taiwan.
(96)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at prisen på importen fra Korea og Taiwan i hele den betragtede periode var højere end de gennemsnitlige importpriser fra Kina. Dernæst faldt importmængderne betydeligt mellem 2007 og afslutningen af UP. Det konkluderes derfor, at mængden og priserne for denne import ikke kunne have været den væsentligste årsag til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og derfor ikke kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Derfor blev denne påstand afvist.
(97)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra tredjelande, herunder Korea og Taiwan, bekræftes konklusionerne i betragtning 144-152 i forordningen om midlertidig told hermed.
(98)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende andre producenter i Unionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 153-154 i forordningen om midlertidig told hermed.
(99)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger påstod en part, at EU-erhvervsgrenens lavere rentabilitet skulle tilskrives den høje andel, som den såkaldte produktionsproces med to etaper udgør i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet, og de påståede forsinkelser i EU-erhvervsgrenens arbejde med at indføre den moderne produktionsproces i én etape.
(100)
Det skal bemærkes, at de varesortimenter, der produceres og sælges af de eksporterende producenter i Kina i høj grad overlapper med EU-erhvervsgrenens varesortimenter. EU-erhvervsgrenen anvender en produktionsproces i to etaper, da den giver mulighed for at producere specifikke varetyper, som normalt sælges til en højere pris på markedet. Tilstedeværelsen af lavprisdumpingimport af garn med høj styrke fra Kina påvirkede, jf. betragtning 85-89, EU-markedet som helhed, navnlig ved at presse priserne nedad.
(101)
Det konkluderes derfor, at tilstedeværelsen af to forskellige produktionsprocesser i sig selv ikke kan have en væsentlig indflydelse på fortjenstmargenen, navnlig i lyset af det pristryk, som dumpingimporten fra Kina udøvede. Desuden blev der ikke fremlagt dokumentation til støtte for påstanden om, at EU-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade i mangel af nyere teknologi. Denne påstand blev derfor afvist.
(102)
Ud fra det ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, og betragtning 155-158 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. Indledende bemærkning
(103)
Analysen af Unionens interesser er blevet tilpasset for at tage højde for ændringerne af dumpingmargenerne som følge af bemærkningerne til fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger og de individuelle undersøgelser, der blev gennemført efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Ud fra det høje samarbejdsniveau vil importen fra Kina som hovedregel blive pålagt en antidumpingtold på omkring 5 %, jf. betragtning 63.
6.2. EU-erhvervsgrenen
(104)
Det erindres, at EU-erhvervsgrenen består af fire producenter beliggende i forskellige medlemsstater, som direkte beskæftiger mere end 1 300 personer i aktiviteter vedrørende garn af høj styrke. Alle skadesindikatorer, navnlig indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Beskæftigelsen faldt også betydeligt med 23 % svarende til et fald på ca. 400 fuldtidsækvivalenter i den betragtede periode.
(105)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger har EU-erhvervsgrenen meddelt, at fabrikker, der havde været ude af drift pga. dumpingimporten, for nylig er blevet genåbnet. Dette viser, at de midlertidige foranstaltninger allerede har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenen.
(106)
Det forventes, at indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen fra Kina vil få en yderligere positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og give den mulighed for at genvinde i hvert fald en del af de mistede markedsandele.
(107)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 160-163 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.3. Importører
(108)
Visse parter påstod, at analysen af foranstaltningernes indvirkning på importørerne ikke tog højde for problemerne med hurtigt at skifte leverandør af garn med høj styrke. Der erkendes i den forbindelse, at det kan tage en del tid at gennemføre et leverandørskifte, afhængigt af slutanvendelsen. Der vil dog være andre leverandører på markedet, herunder importen fra Korea og Taiwan samt importen fra de to eksporterende producenter fra Kina i betragtning 63 og 64, som ikke er pålagt antidumpingtold. Denne påstand blev derfor afvist, og den foreløbige konklusion om, at foranstaltningerne ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning på importørerne, bekræftes.
(109)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 164 og 165 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Brugere
(110)
Brugerne af garn med høj styrke har udvist stor interesse i denne sag. Ud af de 68 brugere, der blev kontaktet, har 33 samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgelsen viste, at 24 af de 33 samarbejdsvillige brugere, indkøbte garn med høj styrke fra Kina. 12 % af importen var fra virksomheder, som ikke har foretaget dumping.
(111)
I den foreløbige fase blev analysen vedrørende foranstaltningernes indvirkning på brugerne foretaget ved at samle brugerne i fire forskellige industrisektorer (dæk, motorkøretøjer, tovværk og industriel anvendelse). Inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev fire brugeres oplysninger efterprøvet (2 i dæksektoren, 1 i automobilsektoren og 1 i sektoren for industriel anvendelse). Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev det yderligere undersøgt, i hvilket omfang de enkelte sektorer ville blive påvirket. Der blev derfor aflagt flere kontrolbesøg hos de syv brugere, som er nævnt i betragtning 5. Ud af de i alt 11 brugere, der blev kontrolleret, var fem små og mellemstore virksomheder. På grundlag af de efterprøvede data blev den anslåede indvirkning af foranstaltningerne på brugernes fortjenstmargener revideret, samtidig med at der blev taget hensyn til toldens niveau og til konklusionen om, at endnu en eksporterende producent fra Kina ikke havde foretaget dumping.
(112)
For så vidt angår brugerne i dækindustrien, indkom der i alt fire spørgeskemabesvarelser fra dækproducenter. Heraf blev to efterprøvet før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og en efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. I henhold til de foreliggende data for denne sektor er andelen af garn med høj styrke i produktionsomkostningerne relativt begrænset og udgør i gennemsnit under 1 %. Det blev konstateret, at kun én af de samarbejdsvillige brugere importerede den pågældende vare fra Kina. Varerne blev importeret fra en virksomhed i Kina, som ikke foretog dumping. Det konkluderes derfor på grundlag af de foreliggende data, at dækindustrien ikke vil blive påvirket af de foreslåede foranstaltninger.
(113)
Hvad angår brugerne i automobilsektoren (som hovedsagelig producerer sikkerhedsseler og airbags), som tegner sig for 5 % af den samlede import af garn med høj styrke fra Kina i UP, blev der i alt modtaget seks spørgeskemabesvarelser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos to virksomheder, et før og et efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Efter kontrolbesøget blev automobilsektorens andel af garn med høj styrke fra Kina revideret til 15 %. Kontrolbesøgene viste også generelt, at de virksomheder, der anvender garn med høj styrke, tegner sig for over 30 % af de samarbejdsvillige virksomheders samlede omsætning og ikke 4 % som fastslået i den foreløbige fase. Den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor på varer, hvortil der anvendes garn med høj styrke, bekræftes til ca. 3 %. Ud fra ovenstående konkluderes det, at hvis foranstaltningerne indføres, vil automobilsektoren sandsynligvis generelt ikke blive påvirket i alvorlig grad, idet sektoren stadig vil være rentabel, og idet Kina ikke er den vigtigste leverandør.
(114)
Hvad angår brugerne i tovværkssektoren, blev der modtaget i alt tre spørgeskemabesvarelser, og der blev aflagt kontrolbesøg hos en virksomhed efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Alle de samarbejdsvillige virksomheder i denne sektor er små og mellemstore virksomheder, der tegner sig for under 1 % af den samlede import fra Kina i UP. Det bekræftes, at salget af varer, hvortil der anvendes garn med høj styrke, udgør ca. 18 % af deres samlede aktiviteter. Den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor, der anvender garn af høj styrke, blev midlertidigt fastslået til ca. 8 %. Efter kontrolbesøget og den efterfølgende korrektion af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne blev fortjenstmargenen i denne sektor dog revideret til - 0,4 %. Det fremgik også af undersøgelsen, at størstedelen af importen (71 %) kom fra Kina i UP, hvorimod 22 % kom fra Korea. I lyset af den reviderede told vil indvirkningen på virksomheder i denne sektor, hvis de fortsat indkøber garn med høj styrke fra Kina, dog blive begrænset. Der findes desuden en række alternative leverandører.
(115)
Endelig blev der fra brugerne i sektoren for industriel anvendelse modtaget i alt 20 spørgeskemabesvarelser fra brugere, der tegner sig for 21 % af den samlede import fra Kina. Fem virksomheder modtog kontrolbesøg før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og fire efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Ud fra de foreliggende oplysninger for denne sektor efter kontrolbesøgene blev andelen af aktiviteter, hvor der anvendes garn med høj styrke, revideret til 54 % af de samlede aktiviteter. Undersøgelsen viste, at disse brugere hovedsagelig indkøbte garn med høj styrke fra Kina (42 %) og fra Korea (24 %), mens 29 % blev indkøbt i Unionen og andre tredjelande. Under kontrolbesøgene, som fandt sted efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, blev der indhentet data, som førte til en justering af den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor, som blev fastsat til 17 %. De indhentede data viser dog, at den gennemsnitlige fortjenstmargen for hele sektoren ikke er repræsentativ for de små og mellemstore virksomheders situation, da de i gennemsnit havde en negativ fortjenstmargen på - 1,9 % i UP. I værste fald, dvs. hvis disse små og mellemstore virksomheder køber fra eksporterende producenter fra Kina, som er pålagt told, og ikke skifter leverandør, vil deres fortjeneste falde fra - 1,9 % til - 3,3 % som følge af indførelsen af de endelige foranstaltninger. Dette vil ske, da de i højere grad indkøber garn med høj styrke fra Kina end de store virksomheder, der i høj grad fortsat vil være rentable. Det forventes dog, at disse SMV’er vil indkøbe i hvert fald en del af deres garn med høj styrke fra virksomheder, som ikke er pålagt told.
(116)
Visse brugere påstod, at antidumpingforanstaltningernes negative indvirkning på deres rentabilitet var blevet undervurderet i den foreløbige analyse vedrørende Unionens interesser. De påstod desuden, at de ville få vanskeligt ved at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder og rejste tvivl om muligheden for at finde andre leverandører. Visse parter satte også spørgsmålstegn ved EU-producenternes evne til at levere de nødvendige varer. Endelig blev foranstaltningernes negative virkning for det efterfølgende produktionsforløb og dermed beskæftigelsen i Unionen også omtalt.
(117)
Hvad angår påstanden om rentabiliteten, viste analysen på grundlag af de reviderede data som følge af kontrolbesøgene efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger ganske rigtigt, at en del af tovværkssektoren og sektoren for industriel anvendelse ville blive negativt påvirket af foranstaltningerne, hvis de brugere, der indkøber fra eksporterende producenter i Kina, som er pålagt told, fortsat gør det uden at skifte leverandør. Denne virkning vil sandsynligvis blive begrænset som følge af den reducerede told, og da der findes andre leverandører.
(118)
Hvad angår påstanden om, at brugerne ikke vil kunne vælte omkostningsstigningen over på deres kunder, viste undersøgelsen, at det i visse sektorer kan blive vanskeligt at hæve priserne. Det skal dog ud fra det høje samarbejdsniveau blandt de eksporterende producenter i Kina understreges, at importen fra Kina som hovedregel vil blive pålagt en antidumpingtold på omkring 5 %, jf. betragtning 103. Det forventes derfor, at brugerne kan i det mindste kan vælte en del af omkostningsstigningen over på deres kunder, og selv uden prisstigninger vil virkningen på deres rentabilitet blive forholdsvis begrænset.
(119)
Hvad angår påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne levere de nødvendige varer, hvis antidumpingforanstaltningerne indføres, viste undersøgelsen, at der tidligere forekom visse uregelmæssigheder i EU-producenternes tidligere leverancer til visse brugere. Undersøgelsen viste dog ikke, at disse uregelmæssigheder skete på regelmæssig basis. Hvad angår de fremførte vanskeligheder ved leverandørskift, viste kontrolbesøgene ganske rigtigt, at før en ny type garn med høj styrke kan anvendes i produktionen, skal den bestå en række prøvninger med henblik på at undersøge, om den nye råvare er kompatibel med maskinerne og med de påkrævne kvalitetsstandarder for slutproduktet. Varigheden af disse prøvninger kan variere afhængigt af slutproduktets anvendelsesformål. Det erkendes derfor, at leverandørskifte kan være en langvarig og omkostningskrævende proces for visse brugere, selv om det afhænger af de fremstillede varer. Kontrolbesøgene viste dog, at visse virksomheder søger at iværksætte en proces for at udvide kredsen af leverandører for ikke at være afhængig af én enkelt leverandør.
(120)
Visse parter fremhævede desuden små og mellemstore virksomheders situation og påstod, at de havde svært ved at indkøbe deres råvarer, da de ikke bestiller de minimumsmængder pr. ordre, som producenterne kræver. Det skal i den forbindelse bemærkes, at vanskelighederne vedrørende minimumsmængderne pr. ordre tilsyneladende er et handelsmønster uafhængigt af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at indførelsen af told i sig selv ikke vil påvirke et allerede eksisterende handelsmønster hos de erhvervsdrivende. Påstandene blev derfor ikke anset for begrundede.
(121)
En række interesserede parter påstod endelig, at EU-erhvervsgrenen ikke var en pålidelig leverandør/kilde, da dens varesortiment ikke er fuldstændigt og på grund af den lavere kvalitet og de højere priser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at selv om EU-producenterne ikke var i stand til at levere alle de nødvendige varer, findes der andre leverandører, der kan supplere varesortimentet. Den forholdsvis lave told bør desuden ikke hindre brugerne i at supplere deres varesortiment ved fortsat også at importere fra Kina. Den nylige genåbning af fabrikker, jf. ovenfor, bør bidrage til at fjerne dette problem for så vidt, at der skabes større kapacitet til produktion af et bredere varesortiment. Denne påstand blev derfor afvist.
(122)
Hvad angår påstanden om foranstaltningernes indvirkning i det efterfølgende produktionsforløb og dermed på beskæftigelsen i Unionen, konkluderes det i lyset af ovenstående, at indvirkningen vil blive ubetydelig.
6.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(123)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(124)
Da der ikke blev fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 179-183 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Endelige foranstaltninger
(125)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener.
(126)
Da de konstaterede dumpingmargener for Korea og Taiwan var under bagatelgrænsen, indføres der ikke en endelig antidumpingtold på importen fra Korea og Taiwan.
(127)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Virksomhed
Skadestærskel
Dumping-margen
Antidumpingtold
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Ikke relevant
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Ikke relevant
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Alle andre virksomheder i Kina
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(129)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(130)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.
(131)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilaget til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da artikel 11, stk. 4, ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
7.3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(132)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt.
8. AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(133)
På baggrund af resultaterne vedrørende importen af varer fra Korea og Taiwan bør proceduren vedrørende disse to lande afsluttes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Virksomheder opført i bilaget
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Alle andre virksomheder
9,8
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
Artikel 2
Antidumpingproceduren vedrørende importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan afsluttes hermed.
Artikel 3
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 478/2010 på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt med den endelige toldsats, der indføres ved artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 4
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. juli 2008 til 30. juni 2009)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 5,3 %.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1105/2010,
annettu 29 päivänä marraskuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä Korean tasavallasta ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 478/2010 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa. Väliaikaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, ja Taiwanista peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun European Man-made Fibres Association (CIRFS), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 27 päivänä heinäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 60 prosenttia erikoislujan polyesterilangan kokonaistuotannosta unionissa.
(3)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi tammikuun 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
1.2 Myöhempi menettely
(4)
Sen jälkeen kun niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, oli ilmoitettu, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, monet asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoon tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Asianomaisten osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
(5)
Unionin etuun liittyvien näkökohtien osalta lisätarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin käyttäjät:
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry SA,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Eräs asianomainen osapuoli pyysi kuulemista ja kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan puuttumista asiaan. Tämä pyyntö tehtiin alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Kuulemiseen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan läsnä ollessa myönnyttiin.
(7)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(8)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta, Koreasta ja Taiwanista peräisin oleva erikoisluja polyesterilanka (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
(9)
Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, ettei komissio ollut käsitellyt renkaiden valmistuksessa käytettävän langan, niin kutsutun HMLS-langan (”High Modulus Low Shrinkage”), ja muuntyyppisten lankojen välisiä eroja, koska tämän tuotelajin osalta on tehtävä pitkällisiä ja kalliita teknisiä testejä, ennen kuin voidaan saada ostajien käyttöön ottamiin HMLS-määrittelyihin tarvittava hyväksyntä. Tämä osapuoli väitti lisäksi, ettei ollut selvää, mitkä tekijät otetaan huomioon sen alustavassa määrittämisessä, onko kyse yhdestä ainoasta tuotteesta. Eräs toinen osapuoli väitti, että HMLS-langalla ja muuntyyppisillä langoilla on erilainen kustannusrakenne.
(10)
Vastauksena näihin väittämiin olisi ensin huomattava, että tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään useisiin erilaisiin tarkoituksiin, kuten renkaiden vahvikkeena, leveissä kankaissa, turvavöissä, turvatyynyissä, köysissä, verkoissa ja useissa teollisissa sovelluksissa. Erilaisia käyttötarkoituksia on näin ollen paljon ja siten myös useita erilaisia lajeja ja määrittelyjä.
(11)
Pääasiallisina kriteereinä sen määrittämisessä, että HMLS-lanka ja muuntyyppiset langat muodostavat yhden ainoan tuotteen, olivat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa selitettiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka HMLS-langalla on joitakin erilaisia ominaisuuksia kuin muilla erikoislujilla polyesterilangoilla (esim. kimmokerroin, kutistuvuus, vetolujuus ja väsymislujuus), tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla eri lajeilla katsotaan olevan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden ainoan tuotteen.
(12)
Kustannusrakenteen väitetyt erot eivät itsessään muodosta ratkaisevaa kriteeriä määritettäessä, onko HMLS-lanka muista erikoislujan polyesterilangan lajeista erillinen tuote. Kustannus- ja hintaerot ja tuotantomenetelmien erot eivät sinänsä oikeuta päätelmää, että jotakin tiettyä tuotelajia, kuten HMLS-lankaa, olisi pidettävä eri tuotteena, niin kauan kuin kyseisellä tuotelajilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet kuin muilla tuotelajeilla.
(13)
Tämän vuoksi ei katsottu olevan perusteltua sulkea HMLS-lankaa tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, ja näin ollen tätä koskevat väitteet oli hylättävä.
(14)
Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei ole esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16-20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Taiwan
3.1.1 Normaaliarvo
(15)
Eräs taiwanilainen vientiä harjoittava tuottaja esitti näyttöä, jonka mukaan niiden tärkeimpien raaka-aineiden (puhdistettu tereftaalihappo PTA ja monoeteeniglykoli MEG) hinta, joita se osti erikoislujan polyesterilangan valmistamista varten, vaihteli tutkimusajanjaksolla. Erityisesti kävi ilmi, että ostohinnat laskivat voimakkaasti erityisesti vuoden 2008 viimeisellä neljänneksellä. Sen mukaan tämä seikka pitäisi ottaa huomioon sen normaaliarvoja määritettäessä, jotta varmistetaan tasapuolinen vertailu vientihintoihin.
(16)
Johdanto-osan 18 kappaleessa esitetyt päätelmät on tehty viejän toimittamien ja tarkastuskäynnin aikana todennettujen tietojen erittäin yksityiskohtaisen analyysin perusteella. Näin ollen katsottiin, että tässä tapauksessa oli perusteltua ottaa raaka-aineiden hintojen vaihtelu huomioon määritettäessä normaaliarvoja tietyille tutkimusajanjakson osille.
(17)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 ja 87 kappaleessa kuvatusta menetelmästä ei esitetty muita huomautuksia. Taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvon määrittämiseksi käytetty menetelmä voidaan vahvistaa.
3.1.2 Vientihinta
(18)
Tutkimuksessa ilmeni, että johdanto-osan 15 kappaleessa mainittu taiwanilainen tuottaja myi unionin markkinoille suurempia määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, jolloin raaka-aineen hinnat olivat alhaisemmat. Tätä päätelmää silmällä pitäen olisi otettava huomioon myös johdanto-osan 16 kappaleen sisältö.
(19)
Koska vientihintaa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.1.3 Vertailu
(20)
Normaaliarvo ja vientihinta määritettiin edellä selitetyllä tavalla. Kyseiselle tuottajalle näin määritettyä normaaliarvoa ja sen vientihintaa verrattiin toisiaan mahdollisimman lähellä olevina ajanjaksoina hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen ottamiseksi huomioon. Tämä vastaa perusasetuksen 2 artiklan 10 kohtaa.
(21)
Taiwanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvoa ja vientihintaa koskevasta vertailusta ei saatu muita huomautuksia. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
3.1.4 Polkumyyntimarginaalit
(22)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 kappaleessa todettiin, että Taiwanille määritetty koko maata koskeva polkumyyntimarginaali oli alle vähimmäistason. Johdanto-osan 15 kappaleessa mainitulle taiwanilaiselle tuottajalle vahvistettu lopullinen polkumyyntimarginaali on nyt alle vähimmäistason. Näin ollen vahvistetaan, että Taiwanille vahvistettu koko maata koskeva polkumyyntimarginaali on alle vähimmäistason.
3.2 Kiina
3.2.1 Markkinatalouskohtelu
(23)
On huomattava, että yksitoista kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui. Näiden yritysten osuus tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisviennistä unionin markkinoille oli tutkimusajanjaksolla 100 prosenttia. Jotta voitiin todeta polkumyynnin olemassaolo Kiinan osalta, valittiin suurimman vientimäärän perusteella kolmen vientiä harjoittavan tuottajan tai toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmän otos. Nämä kolme otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysivät markkinatalouskohtelua, mutta se myönnettiin niistä vain yhdelle.
(24)
Markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen ne kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, esittivät huomautuksia, jotka esitetään tiivistetysti seuraavassa.
(25)
Ensimmäinen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia liiketoimintaansa liittyvästä rajoittavasta lausekkeesta, kirjanpidossaan havaituista ongelmista sekä tietyn omaisuuden, kuten maankäyttöoikeuksien, maksamisesta.
(26)
Tämä viejä myönsi, että sen yhtiöjärjestykseen sisältyi rajoittava lauseke. Se väitti, että lauseke oli lakannut aiheuttamasta oikeusvaikutuksia sen toimintaan, muttei osoittanut tätä. Kirjanpito-ongelmien osalta yritys myönsi, että kirjanpidon ja tarkastetun tilinpäätöksen välillä oli eroja, mutta väitti, että nämä erot olivat vähäisiä ja että ne oli selitetty tutkimuksen aikana. On syytä selventää, että tämän yrityksen kirjanpidossa havaitut ongelmat, jotka johtivat markkinatalouskohtelun hylkäämiseen, eivät olleet vähäisiä vaan merkittäviä; tämä koski erityisesti tietyn omaisuuden kirjaamista sekä tiettyjen tilikirjojen ja paikan päällä tehdyn käynnin aikana esitettyjen asiakirjojen välisiä eroavaisuuksia.
(27)
Toinen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia erityisesti pääomanhankintaa, sen liiketoimintaan liittyvää rajoittavaa lauseketta sekä maankäyttöoikeuksien hankintaa koskevista päätelmistä.
(28)
Pääomanlisäyksen osalta viejä toisti alustavassa vaiheessa esitetyt väittämät eli sen, että pääomaa oli sijoitettu asianmukaisesti. Sen mukaan taitotieto on erityinen osaamisen osa-alue, jota ei tarvitse patentoida tai rekisteröidä, ja näin ollen, pääomanlisäys, vaikkakin luontoismuotoisena, oli tehty asianmukaisesti. Muiden kysymysten osalta se toisti, että rajoittava lauseke ei ole yrityksen kannalta pakollinen ja että maan hankintaan liittyvät investointivaatimukset eivät ole vääristymiä vaan liittyvät viranomaisten maankäyttöpolitiikkaan.
(29)
Nämä väitteet tuotiin kuitenkin esiin jo alustavassa vaiheessa ja hylättiin. Vaikka investointivaatimukset liittyisivätkin viranomaisten maankäyttöpolitiikkaan, niitä ei pidetä markkinatalouskohtelun kanssa yhteensopivina. Ei esitetty mitään uutta näyttöä, joka olisi voinut muuttaa markkinatalouskohtelua koskevassa arvioinnissa, joka esitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 50 ja 51 kappaleessa, esitettyjä alustavia päätelmiä.
(30)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 46-52 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät.
3.2.2 Yksilöllinen tarkastelu
(31)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa mainittiin, kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt voitiin kuitenkin tutkia vasta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.
(32)
Molemmat yritykset täyttivät markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevan lomakkeen annetussa määräajassa. Komissio keräsi ja tarkasti väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kaikki hakulomakkeissa esitetyt tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa:
-
Oriental Industries Co., Ltd,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
1.
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2.
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien (IAS-standardien) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3.
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4.
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;
5.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(34)
Molempien yritysten rekisteröintiasiakirjoihin sisältyy rajoittava lauseke, joka koskee myynnin jakamista vienti- ja kotimarkkinoiden välillä. Yhden viejän kirjanpitojärjestelmään sisältyvien erinäisten epäjohdonmukaisuuksien ja puutteiden vuoksi katsottiin, ettei sen kirjanpito ole selkeä eikä sitä ole laadittu ja tarkastettu kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti. Lisäksi havaittiin aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia tiettyjä vääristymiä erityisesti yrityksen maankäyttöoikeuksien hankinnan suhteen.
(35)
Näin ollen todettiin, ettei kumpikaan näistä kahdesta yrityksestä osoittanut täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia, eikä niille voitu myöntää markkinatalouskohtelua.
3.2.3 Yksilöllinen kohtelu
(36)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun myöntämisen edellytykset.
(37)
Ne kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät täyttäneet markkinatalouskohtelun vaatimuksia, olivat myös pyytäneet yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnetä markkinatalouskohtelua.
(38)
Yksilöllisen kohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
1.
kun on kyse kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevista yrityksistä tai yhteisyrityksistä, viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
2.
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
3.
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
4.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; ja
5.
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(39)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että nämä kaksi otokseen kuulumatonta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellä mainitut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.
3.2.4 Vertailumaa
(40)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57-62 kappaleessa on mainittu, Yhdysvaltoja ei pidetty sopivana vertailumaana normaaliarvon määrittämiseen Kiinalle. Sen sijaan Taiwan valittiin sopivaksi vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(41)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen jotkin osapuolet ehdottivat vertailumaaksi Koreaa. Niiden mukaan Korea olisi Taiwania sopivampi, koska myös korealaiset vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät modernia yksivaiheista teknologiaa, lopputuotteet ovat vertailukelpoisia Kiinan kanssa, Korean kotimarkkinat ovat suuret ja verrattavissa Kiinan markkinoihin eikä yhdenkään korealaisen yrityksen ole todettu harjoittavan polkumyyntiä.
(42)
Vertailumaan valinnassa tarkasteltiin seuraavia kriteereitä: lopputuotteiden tuotantomäärän vertailukelpoisuus muussa kuin markkinatalousmaassa ja mahdollisessa vertailumaassa, etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan kotimarkkinamyynnin (liiketoimien) edustavuus verrattuna muusta kuin markkinatalousmaasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin, kilpailun määrä vertailumaan kotimaanmarkkinoilla, raaka-aineen ja energian saannin vertailukelpoisuus sekä mahdollisen vertailumaan viejien valmius toimia yhteistyössä tutkimuksessa.
(43)
Kaikkien käytettävissä olevien tietojen pohjalta tehtiin väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen lisäanalyysi asiaan liittyvien kriteerien tutkimiseksi. Tämän analyysin perusteella Korea ja Taiwan ovat todellakin samankaltaisia joidenkin kriteerien osalta. Näytti kuitenkin, että Taiwan on kaiken kaikkiaan sopivampi valinta vertailumaaksi.
(44)
Valmistettujen lopputuotteiden määrä on analyysin mukaan Koreassa ja Taiwanissa erittäin vertailukelpoinen kiinalaisten tuottajien valmistamiin määriin nähden, ja kummassakin maassa kotimarkkinoilla myytyjen tuotteiden suuri määrä on vertailukelpoinen Kiinasta tapahtuvan viennin kanssa. Tämän kriteerin perusteella Korea olisi määrien osalta hieman paremmin vertailukelpoinen, koska sen tuotantomäärä on Taiwania suurempi.
(45)
Ei kuitenkaan pitäisi yliarvioida tämän kriteerin merkitystä muihin kriteereihin verrattuna - näitä ovat kotimarkkinoiden myyntitapahtumien edustavuus verrattuna vientiin, raaka-aineiden saatavuus ja kilpailun määrä vertailumaassa.
(46)
Todettiin, että niin Korealla kuin Taiwanilla on runsaasti edustavia kotimarkkinoiden myyntitapahtumia, joille ei voida määrittää normaaliarvoa verrattuna Kiinasta tapahtuvaan vientiin. Taiwanilaisten viejien liiketoimia pidettiin kuitenkin kaiken kaikkiaan korealaisten viejien liiketoimia edustavampina. Jos Korea olisi valittu vertailumaaksi, olisi täytynyt määrittää normaaliarvo suuremmalle määrälle ja useammille tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille.
(47)
Kilpailun määrän osalta eräs osapuoli totesi, että yhdellä taiwanilaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla on määräävä asema kotimarkkinoillaan, minkä pitäisi myös estää Taiwanin käyttö vertailumaana.
(48)
Tuottajien suuri määrä voi olla osoitus kilpailun määrästä tietyssä maassa. Lisäksi on kuitenkin tarkasteltava sitä, altistuvatko vertailumaan tuottajat kilpailulle, joka mahdollistaa riittävät muttei liialliset voitot.
(49)
Koreassa todettiin olevan neljä kotimaista tuottajaa, ja lisäksi erikoislujan polyesterilangan tuonti täydentää kotimarkkinoita. Taiwanissa on kaksi tuottajaa, ja kotimarkkinoille tulee tavaraa myös ulkopuolisista lähteistä. Tutkimuksessa ilmeni kuitenkin, että Korean alhaisemmista kustannuksista huolimatta kotimarkkinahintojen taso ei ollut alhaisempi kuin Taiwanissa. Korean markkinoilla toteutuneet voitot ovat keskimäärin 18 prosenttia, ja korealaiset erikoislujan polyesterilangan tuottajat saavat yli 20 prosentin voiton tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdosta. Tämä on paljon enemmän kuin Taiwanissa, jossa voitot vaihtelevat 5:stä 9:ään prosenttiin.
(50)
Näin ollen katsotaan, että Taiwanissa on paljon kilpailua eivätkä voitot ole liiallisia.
(51)
Raaka-aineen saatavuuden osalta voidaan todeta, että Korea on ehdottomasti yksi maailman suurimpia PTA:n tuottajia ja viejiä Thaimaan jälkeen. Tämä korealaisten tuottajien kilpailuetu voi jossakin määrin selittää sitä, miksi raaka-aineen hinta Koreassa on keskimäärin alhaisempi kuin Taiwanissa ja Kiinassa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että useimmat tarkastetut korealaiset yritykset hankkivat raaka-aineensa etuyhteydessä olevilta yrityksiltä tai pystyvät tuottamaan sen itse. Taiwanissa sen sijaan yksikään tutkituista yrityksistä ei tuota omaa raaka-ainettaan vaan hankkii sen lähinnä etuyhteydessä olevilta ja etuyhteydettömiltä osapuolilta - samoin kuin Kiinassa.
(52)
Käytettävissä olevat tiedot ja se seikka, että taiwanilaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on etuyhteydessä olevia erikoislujan polyesterilangan tuottajia Kiinassa, viittaavat siihen, että ryhmien sisällä käytetään samoja raaka-aineen hankintalähteitä mittakaavaetujen ja parempien hintojen saamiseksi. Näin ollen katsottiin, että raaka-aineen saannin edellytykset ovat Kiinassa ja Taiwanissa varsin samankaltaiset.
(53)
Tältä pohjalta katsottiin, ettei Taiwanin valinta ole kohtuuton vaan tarkoituksenmukaisempi tässä tapauksessa. Tämän vuoksi Taiwan vahvistettiin vertailumaaksi.
3.2.5 Normaaliarvo
3.2.5.1 Otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu
(54)
Koska ei esitetty huomautuksia sille yritykselle määritettyjen normaaliarvojen osalta, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64 ja 65 kappaleen päätelmät vahvistettiin.
3.2.5.2 Vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
(55)
Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa mainittiin, yksi taiwanilainen viejä osoitti, että sen erikoislujan polyesterilangan valmistuksessa käyttämän tärkeimmän raaka-aineen ostohinta vaihteli tutkimusajanjaksolla, ja vaati, että tämä otettaisiin huomioon normaaliarvoa määritettäessä. Tätä väitettä pidettiin perusteltuna, ja Taiwanille - vertailumaa tässä tapauksessa - määritettyjä normaaliarvoja tarkistettiin vastaavasti.
3.2.6 Vientihinta
(56)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa on selitetty, otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti unionin markkinoille tapahtui suoraan unionissa toimiville riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. Yksitellen tarkasteltujen yritysten vientimyynti tapahtui myös suoraan etuyhteydettömille asiakkaille, ja myös näiden yritysten vientihinnan määrittämisessä käytettiin tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa kuvattua menetelmää.
(57)
Koska vientihintaa koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.2.7 Vertailu
(58)
Vertailumaalle määritettyjä tarkistettuja normaaliarvoja verrattiin yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaan. Kuten jäljempänä olevassa johdanto-osan 63 kappaleessa osoitetaan, tämä johti alennettujen lopullisten polkumyyntimarginaalien määrittämiseen kolmelle otokseen valitulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.
(59)
On huomattava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa mainittu välillisiä veroja koskeva oikaisu vastaa eroa kotimarkkinamyynnistä maksettavan alv:n ja vientimyynnistä maksettavan alv:n välillä, kun otetaan asianmukaisesti huomioon vientimyynnin alv-palautusten määrä. Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kiistivät oikaisun laskentatavan ja väittivät, että erityisiin valmistus- ja myyntitoimintoihin sovellettava alv-järjestelmä olisi otettava huomioon arvioitaessa sen alv:n määrää, jota ei palauteta.
(60)
Tämän väitteen osalta on huomattava, että oikaisu perustui perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan säännöksiin, joiden mukaan normaaliarvo oikaistaan tuontimaksujen ja välillisten verojen suhteen - tähän joukkoon sisältyy myös alv. Tämän perusteella väite hylättiin.
(61)
Koska vertailusta ei esitetty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.2.8 Polkumyyntimarginaalit
(62)
Vertailumaana toimivalle Taiwanille määritetyt tarkistetut keskimääräiset normaaliarvot ja niiden vertailu kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaan johtivat alhaisempiin lopullisiin polkumyyntimarginaaleihin.
(63)
Nämä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat:
-
5,1 % yrityksen Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd osalta,
-
0 % yrityksen Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd osalta,
-
5,5 % yrityksen Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd osalta,
-
5,3 % otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden yritysten osalta.
(64)
Yksilöllistä tarkastelua pyytäneiden yritysten lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat seuraavat:
-
9,8 % yrityksen Oriental Industries (Suzhou) Ltd osalta,
-
0 % yrityksen Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd osalta.
3.3 Korean tasavalta
3.3.1 Normaaliarvo
(65)
Koska väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75 ja 76 kappaleessa selitetystä normaaliarvosta ei esitetty muita huomautuksia, kyseiset päätelmät vahvistetaan.
3.3.2 Vientihinta
(66)
Koska vientihinnasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 ja 78 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.3.3 Vertailu
(67)
Koska vertailusta ei esitetty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79-81 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3.3.4 Polkumyyntimarginaalit
(68)
Koska polkumyyntimarginaaleista ei esitetty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat Koreaa koskevia alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 82-85 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4. VAHINKO
4.1 Unionin tuotanto
(69)
Koska unionin tuotannosta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94-96 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4.2 Unionin tuotannonalan määritelmä
(70)
Koska unionin tuotannonalan määritelmästä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97 kappaleessa esitetty määritelmä vahvistetaan.
4.3 Unionin kulutus
(71)
Unionin kulutus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella saadun kokonaistuonnin sekä unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautuvan kokonaismyynnin perusteella; tähän sisältyi myös valituksessa esitettyihin tietoihin perustuva arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tonnia
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeksi 2005 = 100
100
106
120
109
93
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset.
(72)
Kaiken kaikkiaan unionin kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Se kasvoi 20 prosenttia vuosina 2005-2007, minkä jälkeen se laski 27 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutuksen laskusuuntaus vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla oli seurausta talouskriisistä johtuneesta kysynnän vähentymisestä erityisesti vuoden 2008 jälkipuoliskolla.
(73)
Koska unionin kulutusta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98-100 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
4.4 Tuonti Kiinasta, Korean tasavallasta ja Taiwanista Euroopan unioniin
4.4.1 Tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(74)
Koreasta ja Taiwanista peräisin olevaa tuontia ei kumuloitu Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kanssa, koska Koreasta ja Taiwanista tuleva tuonti ei tapahtunut polkumyyntihinnoin tutkimusajanjaksolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 ja 103 kappaleessa mainitaan.
(75)
Sen arvioimiseksi, pitäisikö asianomaisista maista tulevaa tuontia arvioida kumulatiivisesti nykyisessä tutkimuksessa, kustakin maasta tapahtuvaa tuontia tarkasteltiin yksitellen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitettyjen edellytysten pohjalta. Koska Koreasta ja Taiwanista tulevan tuonnin polkumyyntimarginaali oli alle vähimmäistason, katsottiin, ettei Koreasta ja Taiwanista tulevaa tuontia tulisi kumuloida Kiinasta tulevan polkumyyntituonnin kanssa. Näin ollen tätä tuontia analysoitiin erikseen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147-152 kappaleessa perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
4.4.2 Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
(76)
On huomattava, että alustavien päätelmien mukaan yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä unionin markkinoilla. Tämän vuoksi sen vienti jätettiin pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehtyjen yksilöllisten tarkastelujen seurauksena todettiin, ettei eräs toinenkaan kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja tuonut tuotteitaan polkumyynnillä, kuten johdanto-osan 64 kappaleessa todetaan. Tämän vuoksi senkin vienti jätettiin pois analyysistä, jossa käsitellään Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kehitystä unionin markkinoilla ja vaikutusta unionin tuotannonalaan. Tämän seurauksena Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia koskevia tietoja tarkistettiin.
Taulukko 2
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeksi
100
274
718
898
883
Markkinaosuus
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeksi
100
61
55
57
55
Lähde: Eurostat, valituksessa olleet tiedot ja kyselylomakevastaukset
(77)
Polkumyynnillä Kiinasta tapahtuvaa tuontia koskevien tietojen tarkistuksen jälkeen todettiin, että tämän tuonnin määrä kasvoi yli kahdeksankertaiseksi tarkastelujaksolla ja samalla keskimääräiset tuontihinnat laskivat rajusti 45 prosenttia.
4.4.3 Hintojen alittavuus
(78)
Koska hinnan alittavuuden osalta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 110 ja 111 kappaleessa esitetty menetelmä hinnan alittavuuden määrittämiseksi voidaan vahvistaa. Yksilöllisten tarkastelujen jälkeen, jotka voitiin tehdä vasta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, kuten johdanto-osan 31 kappaleessa todetaan, samantyyppisten tuotelajien hintavertailu arvioitiin uudelleen. Tämä uudelleenarviointi vahvisti, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 24,1 prosentilla.
4.5 Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(79)
Koska Koreasta ja Taiwanista ja kahdelta kiinalaiselta yritykseltä peräisin olevan tuonnin ei todettu tapahtuneen polkumyynnillä, tätä tuontia ei pitäisi kumuloida Kiinasta tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. Se jätettiin tämän vuoksi pois analyysista, jossa arvioitiin polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan, ja arvioitiin erikseen.
(80)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa on mainittu, tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voidaan arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2005 tutkimusajanjakson päättymiseen.
(81)
Vahingosta oli alustavassa vaiheessa selkeä käsitys, sillä useimmat vahinkoindikaattorit osoittivat tarkastelujaksolla laskevaa kehitystä: tuotantomäärä (- 36 %), myyntimäärä (- 29 %), myyntihinnat (- 9 %) ja markkinaosuus (- 23 %). Samaten unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus (- 16,3 prosenttiyksikköä) ja kassavirta (- 141 %), heikkenivät rajusti. Myös investoinnit laskivat merkittävästi (- 89 %).
(82)
Koska unionin tuotannonalan tuotantoa, tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää ja markkinaosuutta, hintoja, varastoja, työllisyyttä, palkkoja ja tuottavuutta ja taloudellisen tuloksen indikaattoreita koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114-126 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
(83)
Koska unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127-130 kappaleessa esitetty päätelmä siitä, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.
5. SYY-YHTEYS
5.1 Alustavat huomautukset
(84)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, onko Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat voineet samaan aikaan aiheuttaa unionin tuotannonalalle vahinkoa, jotta voitiin varmistaa, ettei näiden muiden tekijöiden aiheuttaman mahdollisen vahingon tulkittu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
5.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(85)
Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Kiinasta kasvoi jyrkästi tarkastelujakson aikana. Johdanto-osan 76 kappaleessa kuvatun Kiinasta peräisin olevaa polkumyyntituontia koskevien tietojen tarkistuksen perusteella Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti kasvoi yli kahdeksankertaiseksi vuosien 2005 ja tutkimusajanjakson välillä ja sen markkinaosuus kasvoi noin 16 prosenttiyksiköllä. Samana ajanjaksona unionin kulutus pieneni 7 prosenttia.
(86)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti, 29 prosenttia, ja sen markkinaosuus supistui 51,1:stä 39,2 prosenttiin, siis lähes 12 prosenttiyksikköä. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan markkinaosuus putosi kaksi prosenttiyksikköä, kun taas polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi unionin markkinoiden vähenevästä kysynnästä huolimatta.
(87)
Polkumyyntituonnin hinnat laskivat 45 prosenttia tarkastelujaksolla johdanto-osan 76 kappaleessa kuvatun tietojen tarkistuksen perusteella ja alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat merkittävästi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan hintojaan niin, että ne olisivat kattaneet raaka-aineen hintojen nousun. Unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus unionin markkinoilla laski näin ollen, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81 kappaleessa selitetään, vuonna 2005 saadusta 3 prosentin voitosta tutkimusajanjakson 13,3 prosentin tappioon.
(88)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin kasvava määrä vaikutti kielteisesti markkinoihin kokonaisuudessaan painamalla hintoja alas. Unionin markkinoihin jatkuvasti kohdistuneen paineen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut mukauttaa myyntihintojaan raaka-aineen erityisesti vuonna 2008 (hintahuippu) kohonneisiin kustannuksiin. Tämä selittää unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden menetyksen.
(89)
Edellä sanottu huomioon ottaen ja, koska polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista ei esitetty huomautuksia, voidaan vahvistaa, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
5.3 Muiden tekijöiden vaikutus
5.3.1 Muu kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti
(90)
Muun kuin polkumyynnillä Kiinasta tapahtuneen tuonnin osalta on muistettava, ettei kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan havaittu tuoneen erikoislujaa polyesterilankaa unionin markkinoille polkumyynnillä. Vaikka ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tämä tuonti olisi jossakin määrin vaikuttanut unionin tuotannonalan kokemaan vahinkoon, katsotaan, ettei muun kuin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus - ottaen huomioon sen määrä ja erityisesti hinnat, jotka olivat keskimäärin korkeammat kuin polkumyynnillä tuotujen tuotteiden hinnat - ollut sellainen, että se olisi katkaissut Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välistä syy-yhteyttä.
5.3.2 Muut tekijät
(91)
On muistettava, että syy-yhteyttä koskevassa analyysissa tutkittiin myös muita tekijöitä, nimittäin kysynnän kehitystä unionin markkinoilla, raaka-aineen hintojen kehittymistä, unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävää tuotantoa, sen vientitulosta, tuontia muista maista (mukaan luettuna tuonti Koreasta ja Taiwanista) sekä muiden unionin tuottajien tulosta.
(92)
Eräs osapuoli väitti, ettei syy-yhteyttä koskeva analyysi onnistunut todistamaan, ettei muista tekijöistä kuin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuva vahinko ollut johdettavissa kiinalaiseen tuontiin. Se väitti eritoten, että kysynnän kehityksen ja raaka-aineen hintojen nousun kaltaiset tekijät lisäsivät unionin tuotannonalan kärsimää vahinkoa, eikä niitä otettu huomioon syy-yhteyttä koskevassa analyysissa.
(93)
Kysynnän kehityksestä voidaan todeta, että Kiinasta tapahtuva tuonti onnistui kulutuksen vähentyessäkin lisäämään markkinaosuuttaan. Raaka-aineen hinnat puolestaan nousivat tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 kappaleessa mainitaan. Hinnat kuitenkin laskivat tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla. Tämä raaka-aineen hintojen vaihtelu vaikutti kaikkiin talouden toimijoihin. Lisäksi, jos ei olisi ollut Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin aiheuttamaa hintapainetta, olisi voitu olettaa, että unionin tuotannonala olisi voinut mukauttaa myyntihintojaan raaka-aineen hintojen kehityksen mukaisesti. Tämän vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138-140 kappaleen päätelmät vahvistetaan ja väite hylätään.
(94)
Koska unionin tuotannonalan omaan käyttöön jäävää tuotantoa tai sen vientitulosta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 141-143 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(95)
Jotkin osapuolet väittivät lisäksi, etteivät unionin tuottajat olisi Koreasta ja Taiwanista tapahtuvan halpatuonnin vuoksi kyenneet nostamaan hintojaan raaka-ainekulujen muutosten ottamiseksi huomioon.
(96)
Koreasta ja Taiwanista tapahtuvan tuonnin hinnat olivat koko tarkastelujakson korkeammat kuin Kiinasta tapahtuvan tuonnin keskimääräiset hinnat. Lisäksi tuontimäärät laskivat merkittävästi vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson lopun välisenä aikana. Tämän vuoksi katsotaan, etteivät tämän tuonnin määrä ja hinnat olisi voineet olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon pääasiallinen syy eivätkä ne näin ollen voi katkaista unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välistä syy-yhteyttä. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(97)
Koska kolmansista maista (Korea ja Taiwan mukaan luettuina) tapahtuvaa tuontia koskevia muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 144-152 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(98)
Koska muita unionin tuottajia koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153 ja 154 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(99)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan alhaisemman kannattavuuden olisi katsottava johtuvan siitä, että niin kutsutun kaksivaiheisen tuotantomenetelmän osuus unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetissa on suuri, ja väitetyistä viivästyksistä modernin niin kutsutun yksivaiheisen tuotantomenetelmän käyttöönotossa unionin tuotannonalalla.
(100)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja unionin tuotannonala tuottavat ja myyvät suurelta osin samankaltaisia tuotelajeja. Unionin tuotannonala käyttää niin kutsuttua kaksivaiheista tuotantomenetelmää, koska sillä voidaan tuottaa tiettyjä tuotelajeja, jotka tavallisesti myydään markkinoilla korkeampaan hintaan. Kuten johdanto-osan 85-89 kappaleessa on selitetty, Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan polkumyynnillä tapahtunut halpatuonti vaikutti unionin koko markkinoihin painamalla hintoja alaspäin.
(101)
Tämän vuoksi katsotaan, ettei kahden erilaisen tuotantomenetelmän olemassaolo sinällään ole voinut vaikuttaa merkittävästi voittomarginaaleihin erityisesti, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutunut hintapaine. Mitään perusteltua näyttöä ei myöskään toimitettu sen väitteen tueksi, että unionin tuotannonala on kärsinyt merkittävää vahinkoa, koska se ei käytä modernimpaa teknologiaa. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(102)
Edellä sanottu huomioon ottaen ja, koska muita huomautuksia ei esitetty, katsotaan, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 155-158 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6. UNIONIN ETU
6.1 Alustavat huomautukset
(103)
Unionin etua koskevaa analyysia on mukautettu, jotta voidaan ottaa huomioon alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen esitettyjen huomautusten pohjalta polkumyyntimarginaaleihin tehdyt tarkistukset ja väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen toteutetut yksilölliset tarkastelut. Koska yhteistyössä toimittiin laajalti, suurimmalle osalle Kiinasta tapahtuvalle tuonnille määrättäisiin noin 5 prosentin suuruinen tulli, kuten johdanto-osan 63 kappaleessa mainittiin.
6.2 Unionin tuotannonala
(104)
Unionin tuotannonala muodostuu neljästä tuottajasta, jotka ovat sijoittautuneet unionin eri jäsenvaltioihin ja työllistävät suoraan yli 1 300 ihmistä erikoislujaan polyesterilankaan liittyvissä toiminnoissa. Kaikkien vahinkoindikaattorien - erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvien indikaattorien - kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Myös työllisyys laski merkittävästi 23 prosenttia, mikä vastasi noin 400 kokoaikaista työpaikkaa vastaavaa vähentymistä tarkastelujaksolla.
(105)
Unionin tuotannonala on väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ilmoittanut, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi joutilaina olleita tehtaita on vastikään avattu uudelleen. Tämä osoittaa, että väliaikaisilla toimenpiteillä on jo nyt ollut myönteinen vaikutus unionin tuotannonalaan.
(106)
Oletuksena on, että lopullisten polkumyyntitullien määrääminen Kiinasta peräisin olevalle tuonnille vaikuttaisi entisestään myönteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen ja auttaisi sitä saamaan takaisin ainakin osan menetetystä markkinaosuudestaan.
(107)
Koska unionin tuotannonalan etua koskevia muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 160-163 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.3 Tuojat
(108)
Jotkin osapuolet väittivät, ettei analyysissa, jossa tarkasteltiin toimenpiteiden vaikutusta tuojiin, käsitelty sitä, että erikoislujan polyesterilangan toimittajaa on vaikea vaihtaa nopeasti. Tältä osin todetaan, että hankintalähteiden vaihtaminen voi viedä jonkin aikaa sen mukaan, mistä loppusovelluksesta on kyse. Muita lähteitä on kuitenkin käytettävissä, kuten tuonti Koreasta ja Taiwanista sekä tuonti niiltä kahdelta johdanto-osan 63 ja 64 kappaleessa mainitulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joihin ei sovelleta polkumyyntitulleja. Näin ollen tämä väite hylättiin ja vahvistettiin se alustava päätelmä, jonka mukaan toimenpiteillä ei ole merkittävää kielteistä vaikutusta tuojiin.
(109)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 164 ja 165 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
6.4 Käyttäjät
(110)
Erikoislujan polyesterilangan käyttäjät ovat olleet erittäin kiinnostuneita tapauksesta. Niistä 68 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, 33 teki yhteistyötä tutkimuksessa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että 33:sta yhteistyössä toimineesta käyttäjästä 24 osti erikoislujaa polyesterilankaa Kiinasta. Tästä tuonnista 12 prosenttia oli peräisin yrityksiltä, joiden ei havaittu harjoittavan polkumyyntiä.
(111)
Toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin koskevassa analyysissa ryhmiteltiin alustavassa vaiheessa käyttäjät neljään eri teollisuudenalaan (renkaat, moottoriajoneuvot, köydet ja teolliset sovellukset). Ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa tarkastettiin neljä käyttäjää (kaksi rengasalalla, yksi moottoriajoneuvoalalla ja yksi teollisten sovellusten alalla). Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tutkittiin lisäksi, missä määrin toimenpiteet vaikuttaisivat kuhunkin sektoriin. Tämän vuoksi seitsemän käyttäjän tiloihin tehtiin lisätarkastuskäynnit, kuten johdanto-osan 5 kappaleessa mainittiin. Yhteensä tarkastetuista 11 käyttäjästä viisi oli pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä). Tarkastettujen tietojen pohjalta tarkistettiin toimenpiteiden arvioitua vaikutusta käyttäjien voittomarginaaleihin; tässä otettiin huomioon myös tullien tarkistettu taso sekä se, että yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan havaittiin olleen harjoittamatta polkumyyntiä.
(112)
Rengassektorilla toimivien käyttäjien osalta saatiin neljä kyselylomakevastausta renkaiden valmistajilta. Näistä kaksi tarkastettiin ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja yksi niiden käyttöönoton jälkeen. Tämän sektorin osalta käytettävissä olevien tietojen mukaan erikoislujan polyesterilangan osuus sektorin tuotantokustannuksista on varsin rajallinen eli keskimäärin alle prosentin. Vain yhden yhteistyössä toimineen käyttäjän todettiin tuoneen tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta. Tämä tuonti oli kuitenkin kokonaisuudessaan peräisin sellaiselta kiinalaiselta yritykseltä, jonka ei todettu harjoittavan polkumyyntiä. Tämän vuoksi todetaan käytettävissä olevien tietojen perusteella, ettei ehdotetuilla toimenpiteillä ole vaikutusta rengassektoriin.
(113)
Moottoriajoneuvosektorin käyttäjiltä (lähinnä turvavöiden ja turvatyynyjen tuotanto), joiden osuus Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan kokonaistuonnissa oli tutkimusajanjaksolla 5 prosenttia, saatiin kuusi kyselylomakevastausta. Kaksi yritystä tarkastettiin, yksi ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja toinen niiden käyttöönoton jälkeen. Moottoriajoneuvosektorin käyttämän kiinalaisen erikoislujan polyesterilangan osuudeksi tarkistettiin tarkastuskäyntien jälkeen 15 prosenttia. Tarkastuskäynneillä kävi lisäksi ilmi, että niiden liiketoimintojen osuus, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, oli yli 30 prosenttia yhteistyössä toimineiden yritysten kokonaisliikevaihdosta eikä 4 prosenttia, kuten alustavassa vaiheessa oli todettu. Tuotteista, joissa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, saadun keskimääräisen voiton vahvistettiin tällä sektorilla olevan noin 3 prosenttia. Edellä sanotun perusteella voidaan todeta, että mikäli toimenpiteet otetaan käyttöön, ne eivät todennäköisesti vaikuta vakavasti moottoriajoneuvosektoriin kokonaisuudessaan, koska se olisi edelleen kannattava eikä Kiina ole sen pääasiallinen hankintalähde.
(114)
Köysisektorilta saatiin kolme kyselylomakevastausta, ja yksi yritys tarkastettiin väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kaikki tämän sektorin yhteistyössä toimineet yritykset ovat pk-yrityksiä, ja niiden osuus Kiinasta tapahtuvassa kokonaistuonnissa oli tutkimusajanjaksolla alle prosentin. Erikoislujaan polyesterilankaan liittyvien toimintojen osuuden niiden koko liiketoiminnasta vahvistettiin olevan noin 18 prosenttia. Sen liiketoiminnan keskimääräinen voittomarginaali, jossa erikoislujaa polyesterilankaa käytetään, vahvistettiin alustavasti noin 8 prosentiksi. Tarkastuskäynnin ja kyselylomakevastauksissa esitettyjen tietojen myöhemmän korjaamisen jälkeen sektorin voittomarginaaliksi tarkistettiin kuitenkin - 0,4 prosenttia. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tutkimusajanjaksolla suurin osa tuonnista (71 %) tuli Kiinasta, ja Koreasta tulevan tuonnin osuus oli 22 prosenttia. Tullin tason tarkistamisen seurauksena pitäisi vaikutuksen niihin tämän sektorin yrityksiin, jotka edelleen hankkisivat erikoislujan polyesterilankansa Kiinasta, olla rajallinen. Olemassa on lisäksi lukuisia vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(115)
Teollisten sovellusten sektorilta saatiin yhteensä 20 kyselylomakevastausta käyttäjiltä, joiden osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista on 21 prosenttia. Viisi yritystä tarkastettiin, yksi ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa ja neljä niiden käyttöönoton jälkeen. Tästä sektorista tarkastuskäyntien jälkeen käytettävissä olleiden tietojen pohjalta erikoislujaan polyesterilankaan liittyvän liiketoiminnan osuudeksi kokonaisliiketoiminnasta tarkistettiin 54 prosentiksi. Tutkimuksessa ilmeni, että nämä käyttäjät ostivat erikoislujan polyesterilangan lähinnä Kiinasta (42 %) ja Koreasta (24 %), ja 29 prosenttia hankittiin unionissa ja kolmansissa maissa toimivilta toimittajilta. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehtyjen tarkastuskäyntien aikana kerättyjen tietojen pohjalta sektorin keskimääräistä voittomarginaalia tarkistettiin 17 prosentiksi. Kerätyistä tiedoista ilmenee kuitenkin, ettei koko sektorille määritetty keskimääräinen voittomarginaali edusta pk-yritysten tilannetta, sillä niiden voittomarginaali oli tutkimusajanjaksolla keskimäärin negatiivinen eli - 1,9 prosenttia. Huonoimmassa mahdollisessa tapauksessa, eli jos nämä pk-yritykset ostaisivat edelleen toimenpiteiden kohteena olevilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta eivätkä muuttaisi hankintalähdettään, niiden kannattavuus laskisi - 1,9 prosentista - 3,3 prosenttiin lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton myötä. Tämä johtuu siitä, että ne hankkivat suuremman osan erikoislujasta polyesterilangasta Kiinasta verrattuna suurempiin yrityksiin, jotka olisivat edelleen erittäin kannattavia. On kuitenkin odotettavissa, että nämä pk-yritykset alkaisivat hankkia ainakin osan tarvitsemastaan määrästä muilta kuin toimenpiteiden kohteena olevilta tavarantoimittajilta.
(116)
Joidenkin käyttäjien mukaan polkumyyntitoimenpiteiden kielteistä vaikutusta niiden kannattavuuteen oli aliarvioitu unionin etua käsitelleessä alustavassa analyysissä. Lisäksi käyttäjät väittivät, että niiden on vaikea siirtää kustannusten nousu eteenpäin asiakkailleen, ja kyseenalaistivat mahdollisuuden löytää vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Jotkin osapuolet asettivat lisäksi kyseenalaiseksi unionin tuottajien kyvyn toimittaa tarvittavia tuotteita. Lopuksi otettiin vielä esille toimenpiteiden kielteinen vaikutus jatkojalostusteollisuuteen ja siten unionin työllisyyteen.
(117)
Kannattavuuden osalta analyysi, joka perustui väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tehtyjen tarkastuskäyntien pohjalta tarkistettuihin tietoihin, todellakin osoitti, että toimenpiteet vaikuttaisivat kielteisesti osaan köysi- ja teollisten sovellusten sektoreista, mikäli ne käyttäjät, jotka ostavat toimenpiteiden kohteena olevilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, ostavat edelleen näiltä tuottajilta eivätkä muuta hankintalähdettään. Tämä vaikutus on kuitenkin todennäköisesti vähäinen, koska tullin tasoa on alennettu ja koska on olemassa vaihtoehtoisia hankintalähteitä.
(118)
Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan käyttäjät eivät voi siirtää kustannusten nousua eteenpäin asiakkailleen, tutkimuksessa ilmeni, että joillakin sektoreilla saattaa todellakin olla vaikeaa nostaa hintoja. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimivat laajalti yhteistyössä, suurimmalle osalle Kiinasta tapahtuvalle tuonnille määrättäisiin kuitenkin vain noin 5 prosentin suuruinen tulli, kuten johdanto-osan 103 kappaleessa todettiin. Näin ollen käyttäjien oletetaan voivan siirtää ainakin osan kustannusten noususta asiakkailleen, ja vaikutuksen niiden kannattavuuteen arvioidaan joka tapauksessa ilman hinnan nousuakin olevan varsin vähäinen.
(119)
Sen väitteen osalta, jonka mukaan unionin tuotannonala ei voisi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton myötä toimittaa tarvittavia tuotteita, tutkimuksessa ilmeni, että unionin tuottajien aiemmissa toimituksissa tietyille käyttäjille ilmeni ajoittain ongelmia. Tutkimuksessa ei kuitenkaan ilmennyt mitään näyttöä siitä, että nämä ongelmat olisivat olleet jatkuvia. Mitä tulee ilmoituksiin siitä, että hankintalähteiden vaihtaminen on vaikeaa, tarkastuskäynneillä tuli todellakin esiin, että ennen kuin uutta erikoislujaa polyesterilankaa voidaan käyttää tuotannossa suuressa mittakaavassa, sille on tehtävä erinäisiä testejä, joilla pyritään tarkistamaan niin uuden raaka-aineen yhteensopivuus laitteiden kanssa kuin lopputuotteiden vaaditut laatuvaatimukset. Testausprosessin kesto vaihtelee lopputuotteen käyttökohteen mukaan. Näin ollen tunnustetaan, että toimittajien vaihtaminen voi olla pitkällinen ja kallis prosessi joillekin käyttäjille vaikkakin eriasteisesti sen mukaan, mistä valmistetuista tuotteista on kyse. Tarkastuskäynneillä selvisi kuitenkin, että jotkin yritykset olivat aikeissa ottaa käyttöön laajennusstrategian uusien toimittajien etsimiseksi, jotteivät ne olisi vain yhden lähteen varassa.
(120)
Jotkin osapuolet toivat lisäksi esiin pk-yritysten tilanteen ja väittivät, että pk-yrityksillä on raaka-aineen hankinnassa vaikeuksia, koska ne eivät pääse tuottajien edellyttämiin vähimmäistilausmääriin. Vähimmäistilausmääriin liittyvät vaikeudet näyttävät olevan pysyvä osa liiketoimintaa riippumatta toimenpiteiden käyttöönotosta. Näin ollen katsotaan, ettei tullien käyttöönotto sinällään vaikuttaisi talouden toimijoiden kesken jo vakiintuneisiin liiketoiminnan malleihin. Näin ollen näitä väitteitä ei pidetty perusteltuina.
(121)
Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät lisäksi, ettei unionin tuotannonala ole luotettava lähde sen tuotevalikoiman epätäydellisyyden ja sen tuotteiden alemman laadun ja korkeampien hintojen vuoksi. Tältä osin todettiin, että vaikka unionin tuottajat eivät voisikaan toimittaa kaikkia vaadittuja tuotteita, olemassa on vaihtoehtoisia hankintalähteitä, minkä pitäisi auttaa täydentämään tuotevalikoimaa. Suhteellisen alhaisen tullin ei myöskään pitäisi estää käyttäjiä täydentämästä tuotevalikoimaansa hankkimalla tuotetta edelleen myös Kiinasta. Lisäksi edellä mainitun tehtaiden uudelleenavaamisen pitäisi osaltaan auttaa ratkaisemaan tätä ongelmaa, koska se mahdollistaa sen, että kapasiteettia voidaan osoittaa enemmän suuremman tuotevalikoiman valmistukseen. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(122)
Mitä tulee toimenpiteiden vaikutusta jatkojalostusteollisuuteen ja siten unionin työllisyyteen koskevaan väitteeseen, vaikutuksen pitäisi edellä sanottu huomioon ottaen olla mitätön.
6.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(123)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön lopullisia polkumyyntitulleja Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuonnissa.
7. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
7.1 Vahingon korjaava taso
(124)
Koska ei tehty perusteltuja huomautuksia, joiden perusteella vahingon korjaavaa tasoa koskevia päätelmiä olisi muutettava, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 179-183 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
7.2 Lopulliset toimenpiteet
(125)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Kaikki tullit olisi näin ollen määrättävä todettujen polkumyyntimarginaalien suuruisiksi.
(126)
Koska Korealle ja Taiwanille määritetyt polkumyyntimarginaalit olivat alle vähimmäistason, Koreasta ja Taiwanista peräisin olevalle tuonnille ei määrätä lopullisia polkumyyntitulleja.
(127)
Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Yritys
Vahingon korjaava marginaali
Polkumyyntimarginaali
Polkumyyntitulli
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Ei sovelleta
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Otokseen kuulumattomat yhteistyössä toimineet yritykset
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
Ei sovelleta
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Kaikki muut kiinalaiset yritykset
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(129)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) olisi toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(130)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa aiottiin suositella. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Osapuolten huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
(131)
Mahdollisten uusien viejien ja tämän asetuksen liitteessä mainittujen otokseen kuulumattomien mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin olisivat oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun, koska 11 artiklan 4 kohtaa ei sovelleta, kun on käytetty otantaa.
7.3 Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen
(132)
Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat alhaisemmat kuin väliaikaiset tullit, lopulliset polkumyyntitullit ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät on vapautettava. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti.
8. MENETTELYN PÄÄTTÄMINEN
(133)
Ottaen huomioon Koreasta ja Taiwanista peräisin olevaa tuontia koskevat päätelmät näitä kahta maata koskeva menettely päätetään,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa erikoislujaa polyesterilankaa (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
5,5
A975
Liitteessä luetellut yritykset
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd
9,8
A990
Kaikki muut yritykset
9,8
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Päätetään erikoislujan polyesterilangan tuontia Korean tasavallasta ja Taiwanista koskeva polkumyynnin vastainen menettely.
3 artikla
Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan erikoislujan polyesterilangan (muu kuin ompelulanka), ei kuitenkaan vähittäismyyntimuodoissa, myös pienempi kuin 67 desitexin monofilamenttilanka, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin 5402 20 00, tuonnissa asetuksella (EU) N:o 478/2010 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät 1 artiklalla lopullisesti käyttöön otetun tullin suuruisina. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.
4 artikla
Kun jokin uusi Kiinan kansantasavallassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että:
-
se ei vienyt unioniin asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta tutkimusajanjakson (1 päivästä heinäkuuta 200830 päivään kesäkuuta 2009) aikana,
-
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä,
-
se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin,
neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa lisäämällä kyseisen uuden vientiä harjoittavan tuottajan niiden yhteistyössä toimivien yritysten joukkoon, jotka eivät sisälly otokseen ja joihin sovelletaan 5,3 prosentin suuruista painotettua keskimääräistä tullia.
5 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 2010.