RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1008/2011
af 10. oktober 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil med oprindelse i Folkerepublikken Kina, udvidet til at omfatte importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1174/2005 (2) en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil henhørende under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00 med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»de endelige antidumpingforanstaltninger«). Foranstaltningerne havde form af en værditold på mellem 7,6 % og 46,7 %.
(2)
Efter en interimsundersøgelse af varedækningen på eget initiativ præciserede Rådet ved forordning (EF) nr. 684/2008 (3) den oprindelige undersøgelses varedækning.
(3)
Det fremgik af en undersøgelse på eget initiativ vedrørende omgåelse af antidumpingforanstaltningerne, at Rådet ved forordning (EF) nr. 499/2009 (4) udvidede den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1174/2005, til håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 21. april 2010 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af to EU-producenter: BT Products AB og Lifter S.r.l. (»ansøgerne«), som tegner sig for en væsentlig del - i dette tilfælde næsten 100 % - af produktionen i Unionen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil.
(5)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 20. juli 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
4. Undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010 (»den fornyede undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgere, eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
I betragtning af det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det anset for passende at undersøge, hvorvidt der burde anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Der var imidlertid ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der tilbød at samarbejde. Det var derfor ikke nødvendigt at udtage stikprøver.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste, var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra to grupper af EU-producenter, som udgør ansøgerne. Ingen af de kendte eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina (»Kina«) samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører eller brugere afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(12)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
EU-producenter
-
Lifter SRL, Casole d'Elsa, Italien
-
BT Products AB, Mjölby, Sverige.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(13)
Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er samme vare som i den oprindelige undersøgelse og præciseret af interimsundersøgelsen af varedækningen, nemlig håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00. I forbindelse med denne forordning er håndbetjente palletrucks trucks på hjul med gaffelarme til at løfte og manøvrere paller, beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående operatør, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletrucks er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, og det sker ved pumpebevægelser med styrestangen, og de har ikke andre yderligere funktioner eller anvendelser som f.eks. i) at transportere og at løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, at anbringe materiale på lager (højtløftere), ii) at stable paller oven på hinanden (stablere), iii) at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller iv) at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion).
(14)
Det blev bekræftet i den aktuelle undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Kina, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(15)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. Indledende bemærkninger
(16)
Der blev ved indledningen rettet henvendelse til 19 kendte kinesiske eksporterende producenter. Kun én virksomhed, Crown Equipment (Suzhou), henvendte sig indledningsvis og indvilligede i at indgå i en stikprøve, men ophørte imidlertid efterfølgende med at samarbejde. Der var derfor ingen af de eksporterende producenter i Kina, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og resultaterne vedrørende fortsat eller fornyet dumping skulle baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, især oplysninger, som ansøgerne har afgivet, herunder oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse, Eurostat-data samt Kinas officielle eksportstatistik.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(17)
I henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(18)
I den oprindelige undersøgelse blev Canada anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. Da produktionen i Canada er indstillet, blev Brasilien overvejet som referenceland i indledningsmeddelelsen vedrørende denne undersøgelse. Ingen af de kendte eksporterende producenter i Brasilien ønskede dog at samarbejde. Alternativt blev 27 indiske producenter og to taiwanesiske producenter anmodet om at samarbejde, men ingen viste samarbejdsvilje. De interesserede parter havde ikke stillet nogen andre forslag til et referenceland.
(19)
En ikke-samarbejdsvillig eksportør påstod, at Kommissionen ikke havde godtgjort, at det ikke var muligt at anvende oplysninger fra referencelandet i det aktuelle tilfælde. De forslag, som virksomheden fremsatte, er blevet undersøgt. I nogle tilfælde viste virksomheder, der var foreslået af den ikke-samarbejdsvillige eksportør, sig ikke at være producent af den pågældende vare. Virksomheden foreslog også, at Vietnam kunne have været anvendt som referenceland: Vietnam kunne imidlertid ikke være kommet i betragtning, fordi det ikke anses for at være et land med markedsøkonomi. Som forklaret i betragtning 17 og 18 ovenfor kontaktede Kommissionen en lang række virksomheder i tre potentielle referencelande: Brasilien, Indien og Taiwan. Til trods for disse bestræbelser blev der ikke indgået noget samarbejde. I lyset af det manglende samarbejde med et referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. Påstanden måtte derfor afvises.
2.2. Normal værdi
(20)
I betragtning af den manglende samarbejdsvilje fra et referenceland i den nærværende fornyede undersøgelse blev den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi. Den samme metode blev anvendt for både den virksomhed, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og for de virksomheder, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
2.3. Eksportpris
(21)
Set i lyset af den kendsgerning, at der ikke blev indgået noget samarbejde med de kinesiske eksporterende producenter, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Der blev indhentet oplysninger fra forskellige kilder i forbindelse med fastsættelsen af eksportprisen: Eurostat-data, tilbud fra kinesiske eksporterende producenter som afgivet af ansøgerne og eksportfakturaer indhentet fra medlemsstaternes toldmyndigheder.
2.4. Sammenligning
(22)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som berører prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering af eksportprisen for omkostninger til søtransport og indenlandsk transport i eksportlandet samt forsikringsomkostninger.
2.5. Dumpingmargen
(23)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen. Denne sammenligning viste en betydelig dumping i NUP på mellem 97 % og 224 %. Den væsentlige forskel i dumpingmargener skyldes de forskellige oplysninger, der anvendes til fastsættelse af eksportprisen.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(24)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping i tilfælde af ophævelse af foranstaltningerne undersøgt. Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er nedenstående konklusioner baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, nemlig oplysninger afgivet i anmodningen om en fornyet undersøgelse samt oplysninger fra ansøgerne, Eurostat-data samt Kinas officielle eksportstatistik.
(25)
I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: Udviklingen i importen fra Kina, eksportørernes uudnyttede kapacitet og EU-markedets attraktivitet, priserne på det kinesiske hjemmemarked og eksportpriserne til tredjelande.
3.1. Udviklingen i importen fra Kina
(26)
De kinesiske eksporterende producenter fortsatte med at levere betydelige mængder af håndbetjente palletrucks til EU-markedet efter foranstaltningernes ikrafttræden i 2005. Importmængden fra Kina til Unionen i NUP, næsten 400 000 enheder, hvilket svarer til 99 % af Unionens samlede import, lå væsentligt over de niveauer, der blev konstateret før indførelsen af foranstaltningerne (fra 118 000 enheder i 2000 til 280 000 enheder i den oprindelige undersøgelsesperiode).
3.2. Eksportørernes uudnyttede kapacitet
(27)
Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktion og kapacitet i Kina, blev analysen foretaget på grundlag af oplysninger fra ansøgerne, jf. grundforordningens artikel 18. Markedsoplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, som ikke er blevet anfægtet af de interesserede parter, peger på en enorm kapacitet i Kina. Allerede i 2008 og 2009 lå produktionen med henholdsvis 1,5 mio. enheder og 800 000 enheder på et niveau, der var mere end dobbelt så højt som niveauet for det samlede EU-marked. Dertil kommer, at det kun var en begrænset del af den kinesiske produktion (14 % i 2008 og 23 % i 2009), der blev solgt på det kinesiske hjemmemarked.
(28)
Produktionsniveauerne peger klart i retning af, at der uden foranstaltninger vil kunne rettes betydelige yderligere mængder af kinesiske håndbetjente palletrucks mod EU-markedet.
3.3. EU-markedets attraktivitet, priserne på det kinesiske hjemmemarked og eksportpriserne til tredjelande
(29)
EU-markedet er fortsat attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter med hensyn til priser. De kinesiske varer er blevet importeret til priser, der var ca. en tredjedel af EU-erhvervsgrenens priser i forhold til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen.
(30)
På grundlag af Kinas eksportstatistik blev det konstateret, at Unionen i NUP var destination for 40 % af den samlede kinesiske eksport af håndbetjente palletrucks. USA er det næststørste eksportmarked for kinesiske håndbetjente palletrucks med 20 % af den samlede kinesiske eksport, mens de resterende mængder er fordelt på forskellige destinationer.
(31)
Kinesiske eksportpriser til Unionen er generelt i overensstemmelse med de kinesiske eksportpriser til alle tredjelande undtagen USA. Det kan imidlertid konkluderes, at som minimum ville en del af den kinesiske eksport til andre tredjelande end Unionen eller USA (40 % af den samlede kinesiske eksport) potentielt kunne rettes mod Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. En sådan udvikling er sandsynlig, ikke kun på grund af, at højere priser kan opnås ved fravær af foranstaltninger, men især på grund af fragmenteringen af denne tredjelandeeksport. I betragtning af EU-markedets vigtighed og de allerede etablerede salgskanaler ville det være lettere at håndtere én eksportdestination i stedet for forskellige lande.
(32)
De kinesiske eksportpriser til Unionen er betydeligt højere end kinesiske eksportpriser til USA (17 % dyrere i løbet af NUP). I lyset af de kinesiske eksportørers manglende samarbejdsvilje kan det ikke fastslås, i hvilket omfang prisforskellen kan forklares med forskelle i produktmikset. På baggrund af de tilgængelige eksportdata kan det dog ikke udelukkes, at håndbetjente palletrucks, som i øjeblikket eksporteres til USA til lavere priser, (delvist) ville blive rettet mod EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. En sådan udvikling vil kunne forklares ud fra de årsager, der nævnes i betragtning 31 ovenfor.
(33)
Prissammenligningerne viser, at Unionen stadig er en yderst attraktiv destination for de kinesiske eksporterende producenter, som efter al sandsynlighed vil fortsætte med at eksportere store mængder af håndbetjente palletrucks til lave priser.
3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(34)
Ovenstående analyse viser, at kinesisk import fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser og med meget høje dumpingmargener. På baggrund af navnlig analysen af prisniveauerne på markederne i Unionen og i en række tredjelande samt den uudnyttede kapacitet i Kina, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(35)
Samme vare fremstilles i Unionen af de to virksomhedskoncerner, som udgør ansøgerne, samt af en tredje EU-producent af håndbetjente palletrucks. Disse virksomheder tegner sig for den samlede EU-produktion af samme vare, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-erhvervsgrenen
(36)
Da disse producenter tegner sig for Unionens samlede produktion af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, anses de således for at udgøre EU-erhvervsgrenen i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, samt artikel 5, stk. 4, og i det følgende benævnes de »EU-erhvervsgrenen«.
(37)
En ikke-samarbejdsvillig eksportør påstod, at Kommissionen havde benyttet en unøjagtig definition af EU-erhvervsgrenen, fordi den havde medtaget en ikke-samarbejdsvillig EU-producent i definitionen af EU-erhvervsgrenen og i sin skadesanalyse. De hævdede, at dette var en overtrædelse af grundforordningens artikel 5, stk. 4. I henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, omfatter EU-erhvervsgrenen imidlertid EU-producenter af den samme vare som helhed. Den ikke-samarbejdsvillige producent er således en del af EU-erhvervsgrenen i henhold til grundforordningen. Som forklaret i betragtning 42 er oplysninger vedrørende den ikke-samarbejdsvillige EU-producent kun medtaget med hensyn til analysen af salgsmængderne til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og EU-erhvervsgrenens markedsandele. Det bemærkes endvidere, at selv om den ikke-samarbejdsvillige EU-producent ikke var medtaget i analysen, ville resultaterne af undersøgelsen forblive uændrede.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(38)
Da der ikke var nogen kinesiske eksporterende producenter, som viste samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse, er oplysningerne om importen af den pågældende vare til Den Europæiske Union med oprindelse i Kina (»det pågældende land«) baseret på tal fra Eurostat.
2. Forbrug på EU-markedet
(39)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(40)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 40 %, og den største del af faldet fandt sted mellem 2008 og 2009.
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (enheder)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indeks (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
(41)
Importmængden med oprindelse i Kina er faldet med 37 % i løbet af den betragtede periode og nåede et niveau på 387 907 enheder i NUP. Men til trods for den betydelige nedgang i efterspørgslen i Unionen steg den kinesiske imports markedsandel i løbet af den betragtede periode, eftersom den kinesiske import ikke faldt med den samme rate som forbruget i Unionen. Markedsandelen for importen fra det pågældende land faldt derfor betydeligt mellem 2007 og NUP, hvor den nåede et niveau på ca. 83 %. Gennemsnitsprisen for den kinesiske import ændrede sig lidt i løbet af den betragtede periode.
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra det pågældende land
(enheder) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indeks (2007 = 100)
100
85
49
63
Markedsandel for importen fra det pågældende land (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Importpriser fra det pågældende land (EUR pr. enhed) (7)
96
92
100
97
Indeks (2007 = 100)
100
96
104
101
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(42)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. Af fortrolighedshensyn (kun to producenter - ansøgerne - samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse) vises kun indekstal nedenfor. Hvad angår den samlede EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder samt EU-erhvervsgrenens markedsandel vist i tabel 6 og 7 nedenfor og med henblik på at være i overensstemmelse med tabel 1 og 2 ovenfor (forbrug og kinesisk markedsandel), er dataene baseret på alle tre EU-producenter, dvs. inklusive de to ansøgergrupper og den tredje producent, der ikke samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse (tal for salgsmængde for sidstnævnte er baseret på de oplysninger, der er indsendt af ansøgerne).
4.1. Produktion
(43)
I NUP faldt produktionen med 35 % sammenlignet med 2007.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Produktion (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(44)
Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2007 og NUP. Mens kapacitetsudnyttelsen allerede lå på et lavt niveau i 2007, førte faldet i produktionen mellem 2007 og NUP til et yderligere betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 20 procentpoint mellem 2007 og NUP, hvor kapacitetsudnyttelsen lå på et meget lavt niveau.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
100
100
100
Kapacitetsudnyttelse
Indeks (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3. Lagerbeholdninger
(45)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg med 56 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4. Salgsmængde
(46)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 50 % i den betragtede periode med det største fald mellem 2008 og 2009.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5. Markedsandel
(47)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra et allerede lavt niveau i 2007 med yderligere 16 % mellem 2007 og NUP. To af de fire EU-producenter fra den oprindelige undersøgelse er stoppet med at fremstille håndbetjente palletrucks. Begge hændelser kan anses for at stamme fra det øgede pres, som den kinesiske dumpingimport har lagt på det europæiske marked, og dette pres kunne mærkes endnu mere af EU-erhvervsgrenen i en situation med stærkt faldende forbrug.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Indeks (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6. Vækst
(48)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 40 %. EU-erhvervsgrenen mistede 3,2 procentpoint i markedsandel, mens den pågældende imports markedsandel steg med 5 procentpoint.
4.7. Beskæftigelse
(49)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 17 % mellem 2007 og NUP. Dette viser EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at rationalisere produktionen i en situation med stærkt faldende efterspørgsel.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
Indeks (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8. Produktivitet
(50)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat, faldt med 22 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (enheder pr. ansat)
Indeks (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(51)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser er steget lidt med 4 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR pr. enhed)
Indeks (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10. Lønninger
(52)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 29 %. Dette viser også EU-erhvervsgrenens vellykkede bestræbelser på at holde omkostningerne nede på trods af problemerne, som er forårsaget af den drastiske reduktion i produktionsmængden.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (1 000 EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11. Investeringer
(53)
Mellem 2007 og NUP faldt den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen markant med 91 %.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12. Rentabilitet og investeringsafkast
(54)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt væsentligt med 66 % mellem 2007 og NUP.
(55)
Investeringsafkastet faldt også betydeligt med 57 % i den betragtede periode.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
Indeks (2007 = 100)
100
68
-2
34
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
Indeks (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13. Likviditet og evne til at rejse kapital
(56)
Nettolikviditeten fra driften rapporteres i tabel 14 nedenfor. Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligheder med at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (EUR)
Indeks (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14. Dumpingmargenens størrelse
(57)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige.
4.15. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(58)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation er forblevet udsat i væsentlig grad til trods for indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2005 på grund af den overvældende tilstedeværelse af kinesiske varer til lave priser på EU-markedet. Denne allerede vanskelige situation er blevet til et tydeligt udtryk for forvoldt skade i løbet af 2009 og NUP, hvor et væsentligt fald i forbruget i Unionen har fremhævet det fuldstændige omfang af det negative pres fra den kinesiske dumpingimport. I løbet af denne periode har EU-erhvervsgrenen faktisk set et større fald i sin produktion og salgsmængde end i forbruget i Unionen og har derfor oplevet et væsentligt yderligere tab af markedsandele. Markedsandelen for den kinesiske import steg yderligere i den samme periode til trods for foranstaltningerne, og kinesiske varer er blevet importeret til priser, der er væsentligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser. I NUP faldt fortjenesten yderligere for EU-erhvervsgrenen. Derfor var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at overvinde virkningerne af dumping, og erhvervsgrenens situation er forværret yderligere i NUP.
4.16. Konklusioner
(59)
Mellem 2007 og NUP var der en række vigtige indikatorer, der udviklede sig negativt til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger: rentabiliteten faldt med 4,9 procentpoint, produktions- og salgsmængderne faldt med hhv. 35 % og 50 %, kapacitetsudnyttelsen faldt med 35 % og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen. Selv om en del af disse negative udviklinger kan forklares ved det kraftige fald i forbruget, som faldt med 40 % i den betragtede periode, er det yderligere fald EU-erhvervsgrenens markedsandel (faldt med 4 procentpoint mellem 2007 og NUP) og den konstante stigning i markedsandelen for import fra Kina et tydeligt tegn på det øgede pres, der er et resultat af den kinesiske dumpingimport. I betragtning af det kvasimonopol, der allerede er opnået af den kinesiske import på EU-markedet, kan enhver yderligere stigning i kinesisk import, også som følge af deres betydeligt lavere priser, reducere EU-erhvervsgrenens niveau af produktionsudnyttelse til under det minimum, der er nødvendigt til at sikre bæredygtigheden. I den forbindelse skal det erindres, at to EU-producenter har været nødt til at forlade branchen med håndbetjente palletrucks i løbet af den betragtede periode som allerede nævnt i betragtning 47 ovenfor.
(60)
I sine kommentarer til fremlæggelsen hævdede en eksporterende producent fra Kina, at visse indikatorer, herunder produktion, salgsmængde, rentabilitet, kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse faktisk ikke viser nogen negativ udvikling for EU-erhvervsgrenen. Virksomheden har dog kun set på udviklingen mellem 2009 og NUP, mens det med henblik på vurdering af skade er nødvendigt at vurdere den samlede udvikling i EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode, dvs. mellem 2007 og NUP. Som forklaret ovenfor (se betragtning 43 til 49) udviklede alle skadesindikatorer, der blev nævnt af den kinesiske eksportør, sig i en negativ retning i den betragtede periode.
(61)
Derudover hævdede den samme eksportør, at Kommissionen ikke skelnede mellem den skadesvoldende virkning af dumpingimporten og andre virkninger, især efterspørgselsnedgangen som et resultat af den økonomiske krise. Selv om det er rigtigt, at forbruget i EU faldt med 40 % i den betragtede periode, lykkedes det dog samtidigt for de kinesiske eksportører at skaffe markedsandele i betydelig grad på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Som forklaret i betragtning 58 ovenfor skal det desuden erindres, at indvirkningen af dumpingimporten faktisk var mere skadelig i perioden med svag efterspørgsel.
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen har lidt betydelig skade i NUP til trods for antidumpingforanstaltningerne.
5. Indvirkningen af dumpingimporten og andre faktorer
5.1. Indvirkningen af dumpingimporten
(62)
Til trods for et fald i forbruget i Den Europæiske Union i den betragtede periode faldt importmængden fra det pågældende land ikke med samme hastighed, og dette resulterede derved i, at markedsandelen for den kinesiske import øgedes yderligere. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede, blev der beregnet prisunderbud på baggrund af de bedste foreliggende faktiske oplysninger, som omfattede forskellige informationskilder, dvs. Eurostat-data, tilbud fra eksporterende producenter i Kina, som blev indsendt af ansøgerne, og eksportfakturaer, der blev indsamlet fra medlemslandenes toldmyndigheder. Importen fra det pågældende land blev anset for tydeligt at underbyde EU-erhvervsgrenens priser med mellem 43 % og 78 %, afhængigt af den anvendte informationskilde.
5.2. Import fra andre lande
(63)
Importen fra andre lande ligger på et meget lavt niveau og faldt yderligere med 79 % mellem 2007 og NUP. Markedsandelen for import fra andre lande faldt også i NUP. Af fortrolighedshensyn (to producenter udgør EU-erhvervsgrenen) vises kun indekstal nedenfor.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (enheder)
Indeks (2007 = 100)
100
60
6
21
Markedsandel for importen fra andre lande
Indeks (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Konklusion
(64)
Som vist under betragtning 41 er importen fra det pågældende land steget med hensyn til markedsandel i den betragtede periode, og dette til trods for et betydeligt fald i forbruget i Unionen. Dette har øget markedsandelen for den kinesiske import til 83 % af forbruget i Unionen i NUP. Det øgede pres med hensyn til mængde er blevet sammenkoblet med betydeligt lave kinesiske importpriser til Unionen, hvilket har underbudt EU-erhvervsgrenens priser væsentligt til trods for en generelt faldende efterspørgsel. Det konkluderes derfor, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimport fra Kina og den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i NUP.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(65)
Som allerede vist har indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den lidte skade.
2. Sandsynlig udvikling af den kinesiske import, hvis foranstaltningerne ophæves
(66)
Som nævnt i betragtning 27 ovenfor er der en stor tilgængelig produktionskapacitet i Kina. I 2008 og 2009 lå produktionen med henholdsvis 1,5 mio. enheder og 800 000 enheder på et niveau, der allerede var mere end dobbelt så højt som niveauet for det samlede EU-marked. Desuden var det kun en begrænset del af den kinesiske produktion (14 % i 2008 og 23 % i 2009), der blev solgt på det kinesiske hjemmemarked. Hvis der ikke foreligger foranstaltninger, vil der derfor kunne rettes betydelige yderligere mængder af kinesiske håndbetjente palletrucks mod EU-markedet.
(67)
Som nævnt ovenfor i betragtning 31 er de kinesiske eksportpriser til Unionen generelt i overensstemmelse med de gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til alle tredjelande. Det kan dog konkluderes, at mindst en del af den kinesiske eksport til andre tredjelande end EU eller USA (40 % af den samlede kinesiske eksport) potentielt kan rettes mod Unionen igen, hvis foranstaltningerne blev ophævet. En sådan udvikling er sandsynlig, ikke kun på grund af, at højere priser kan opnås ved fravær af foranstaltninger, men især på grund af fragmenteringen af denne tredjelandeeksport. I betragtning af EU-markedets vigtighed og de allerede etablerede salgskanaler vil det være lettere at håndtere én eksportdestination i stedet for mange forskellige lande.
3. Konklusion
(68)
Ud fra de resultater, som nævnes i betragtning 66 og 67 ovenfor, konkluderes det, at der er en sandsynlighed for, at den betydelige skade, som blev konstateret i NUP, vil fortsætte, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Dette vil sandsynligvis medføre en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation, hvilket endda kan bringe dens eksistens i fare på mellemlang sigt.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(69)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
(70)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(71)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(72)
EU-erhvervsgrenen har konsekvent tabt markedsandel, mens importen fra det betragtede land har haft en væsentlig stigning i markedsandelen i den betragtede periode. To af de fire oprindelige EU-producenter har standset produktionen af den undersøgte vare. Derudover har EU-erhvervsgrenen lidt betydelig skade i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen vil sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation, hvis foranstaltningerne bortfalder.
3. Importørernes og brugernes interesser
(73)
Ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere, som blev kontaktet, tilbød at samarbejde. Det skal erindres, at det i den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne. Selv om der har været anvendt foranstaltninger i fem år, fortsætter importørerne og brugerne i Unionen med at købe varen hovedsagligt fra Kina. Det blev heller ikke fremført, at der havde været problemer med at finde andre kilder. Det skal desuden erindres, at de samarbejdende brugere i den oprindelige undersøgelse forblev neutrale med hensyn til indførelsen af foranstaltninger, og det blev konkluderet, at håndholdte palletrucks var mindre vigtige i deres forretning. Der blev ikke fundet tegn på det modsatte i løbet af denne undersøgelse. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i unionen. Uden disse foranstaltninger kan den kinesiske dumpingimport faktisk monopolisere EU-markedet for håndholdte palletrucks.
4. Konklusion
(74)
I betragtning af ovennævnte kan det ikke konkluderes i tydelig grad, at opretholdelsen af de aktuelle antidumpingforanstaltninger ikke ville være i strid med Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(75)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(76)
I sine bemærkninger til fremlæggelsen fremhævede EU-erhvervsgrenen, at niveauet af dumping og underbud, som blev fundet i forbindelse med den fornyede undersøgelse, er meget højere end i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og at der var et øget pres fra kinesisk dumpingimport. EU-erhvervsgrenen har derfor anført, at Kommissionen også bør overveje at genvurdere niveauet for antidumpingtold. I betragtning af disse bemærkninger og også i betragtning af resultaterne fra denne undersøgelse, overvejes muligheden for at åbne en fuldstændig interimsundersøgelse, der er begrænset til dumping.
(77)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil med oprindelse i Kina bør opretholdes. Det skal erindres, at disse foranstaltninger består af værditold med forskellige satser.
(78)
Det skal erindres, at de foranstaltninger, der er genstand for denne undersøgelse, blev udvidet ved Rådets forordning (EF) nr. 499/2009 til også at omfatte importen af samme vare afsendt fra Thailand, uanset om den har oprindelse i Thailand eller ej. Der fremkom ingen nye elementer i den henseende i forbindelse med denne undersøgelse. Den endelige antidumpingtold på 46,7 % for »alle andre virksomheder« og over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina bør derfor udvides til at omfatte import af den samme vare afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
(79)
Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(80)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, der aktuelt angives under KN-kode ex 8427 90 00 (Taric-kode 8427900011 og 8427900019) og ex 8431 20 00 (Taric-kode 8431200011 og 8431200019), med oprindelse i Folkerepublikken Kina. I forbindelse med denne forordning er håndbetjente palletrucks trucks på hjul med gaffelarme til at løfte og manøvrere paller, beregnet til at blive skubbet, trukket og styret manuelt på et glat, jævnt og hårdt underlag af en gående operatør, som anvender en bevægelig styrestang. Håndbetjente palletrucks er kun beregnet til at løfte materiale tilstrækkeligt til, at det kan transporteres, og det sker ved pumpebevægelser med styrestangen, og de har ikke andre yderligere funktioner eller anvendelser som f.eks. i) at transportere og at løfte materiale, således at det kan anbringes på et højere niveau, at anbringe materiale på lager (højtløftere), ii) at stable paller oven på hinanden (stablere), iii) at løfte materiale op til en arbejdsplatform (sakseløftere) eller iv) at løfte og veje materiale (truck med vejefunktion).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Toldsats
(%)
Taric-tillægs-kode
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kina
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kina
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kina
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kina
7,6
A603
Alle andre virksomheder
46,7
A999
3. Den endelige antidumpingtold for »alle andre virksomheder«, der er omhandlet i stk. 2, udvides hermed til importen af håndbetjente palletrucks og væsentlige dele dertil, dvs. chassis og hydraulisk anordning, som defineret yderligere i stk. 1, der aktuelt angives under KN-kode ex 8427 90 00 og ex 8431 20 00 (Taric-kode 8427900011 og 8431200011), og afsendt fra Thailand, uanset om varen er angivet med oprindelse i Thailand eller ej.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 10. oktober 2011.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1008/2011,
annettu 10 päivänä lokakuuta 2011,
Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa käyttöön otettavasta lopullisesta polkumyyntitullista, sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan Thaimaasta lähetettyjen käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1174/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 kuuluvien käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuonnissa, jäljempänä ’lopulliset polkumyyntitoimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin 7,6-46,7 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.
(2)
Neuvosto selkeytti alkuperäisen tutkimuksen tuotteen määritelmää asetuksella (EY) N:o 648/2008 (3) omasta aloitteestaan toteutetun tuotteen määritelmää koskevan välivaiheen tarkastelun tuloksena.
(3)
Neuvosto laajensi omasta aloitteestaan toteutetun polkumyyntitoimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tuloksena asetuksella (EU) N:o 499/2009 (4)”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin, joka otettiin käyttöön asetuksella (EY) N:o 1174/2005, koskemaan Thaimaasta lähetettyjä käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja sekä niiden keskeisiä osia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (5) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 21 päivänä huhtikuuta 2010 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittäjinä oli kaksi unionin tuottajaa: BT Products AB ja Lifter S.r.l., jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden tuotanto muodostaa valtaosan käsikäyttöisten haarukkatrukkien sekä niiden keskeisten osien tuotannosta eli tässä tapauksessa lähes koko unionin tuotannon.
(5)
Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
3. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano
(6)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 20 päivänä heinäkuuta 2010 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (6), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
4. Tutkimus
4.1 Tutkimusajanjakso
(7)
Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2009 ja 30 päivän kesäkuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4.2 Tutkimuksen osapuolet
(8)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(9)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä, kuultiin.
(10)
Etuyhteydettömien tuojien ilmeisen suuren määrän vuoksi pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko tässä tapauksessa syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa tarkastelujen vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Yksikään etuyhteydetön tuoja ei kuitenkaan ilmoittanut yhteistyöhalukkuudestaan. Sen vuoksi otanta ei ollut tarpeen.
(11)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kahdelta unionin tuottajien ryhmältä, jotka ovat pyynnön esittäjiä. Yksikään tiedossa ollut vientiä harjoittava tuottaja Kiinan kansantasavallassa, jäljempänä ’Kiina’, ei toiminut tarkastelussa yhteistyössä. Yksikään tuoja ei ilmoittautunut otantamenettelyn aikana, eivätkä muutkaan tuojat tai käyttäjät toimittaneet tietoja tai ilmoittautuneet komissiolle tutkimuksen aikana.
(12)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
Unionin tuottajat
-
Lifter SRL, Casole d’Elsa, Italia;
-
BT Products AB, Mjölby, Ruotsi.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(13)
Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja tuotteen määritelmää selkeyttävässä välivaiheen tarkastelussa eli Kiinasta peräisin olevat käsikäyttöiset haarukkatrukit ja niiden keskeiset osat eli alustat ja hydrauliikat, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00. Tässä asetuksessa käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla tarkoitetaan trukkeja, joissa on kuormalavojen käsittelyyn tarkoitetut, pyörillä varustetut nostavat haarukkavarret ja jotka on suunniteltu siten, että käyttäjä voi kävellen ja nivellettyä vetoaisaa käyttämällä työntää, vetää ja ohjata niitä käsivoimin sileällä, tasaisella ja kovalla pinnalla. Käsikäyttöiset haarukkatrukit on suunniteltu siten, että kuormaa voidaan nostaa vetoaisaa pumppaamalla niin ylös, että kuormaa voidaan siirtää, eikä niillä ole muita lisätoimintoja tai käyttötarkoituksia, kuten i) kuormien siirtäminen ja nostaminen korkeammalle tai kuormien varastoiminen (korkealle nostavat nostovaunut); ii) kuormalavojen pinoaminen päällekkäin (pinoamistrukit); iii) kuormien nostaminen työskentelytasolle (saksinostimet) tai iv) kuormien nostaminen ja punnitseminen (punnitustrukit).
(14)
Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä tuotteilla samoin kuin unionin tuottajien EU:ssa tuottamilla ja myymillä tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(15)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
1. Alustavat huomiot
(16)
Vireillepanon yhteydessä otettiin yhteyttä 19:ään tiedossa olleeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Näistä vain yksi yritys, Crown Equipment (Suzhou), ilmoittautui alun perin ja suostui sisällytettäväksi otokseen, mutta se peruutti yhteistyönsä myöhemmin. Näin ollen yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, ja polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella, erityisesti pyynnön esittäjien toimittamien tietojen, myös tarkastelupyynnössä olevien tietojen, Eurostatin tietojen sekä Kiinan virallisten vientitilastojen perusteella.
2. Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Vertailumaa
(17)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella taikka vertailumaasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.
(18)
Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin Kanadaa vertailumaana normaaliarvon määrittämisessä. Koska tuotanto Kanadassa on lopetettu, tämän tarkastelun vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Brasiliaa vertailumaaksi. Yksikään tiedossa olleista brasilialaisista tuottajista ei kuitenkaan ollut halukas yhteistyöhön. Tämän jälkeen kysyttiin 27 intialaisen tuottajan ja kahden taiwanilaisen tuottajan yhteistyöhalukkuutta, mutta nämäkään eivät suostuneet toimimaan yhteistyössä. Asianomaiset osapuolet eivät ole esittäneet muita ehdotuksia vertailumaaksi.
(19)
Yksi yhteistyöstä kieltäytynyt viejä väitti, että komissio ei ollut pystynyt osoittamaan, että vertailumaan tietojen käyttö olisi mahdotonta tässä tapauksessa. Yrityksen toimittamat ehdotukset on tarkistettu. Yhteistyöstä kieltäytyneen viejän ehdottamat yritykset eivät joissakin tapauksissa vaikuttaneet olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Yritys ehdotti myös, että Vietnamia olisi voitu käyttää vertailumaana. Vietnamia ei kuitenkaan voitu ottaa huomioon, koska sen ei katsota olevan markkinatalousmaa. Kuten johdanto-osan 17 ja 18 kappaleessa on selitetty, komissio otti yhteyttä useisiin yrityksiin kolmessa mahdollisessa vertailumaassa: Brasiliassa, Intiassa ja Taiwanissa. Näistä pyrkimyksistä huolimatta yhteistyöhalukkuutta ei löytynyt. Koska mikään vertailumaa ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvon laskemisessa käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionissa samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. Tästä syystä väite oli hylättävä.
2.2 Normaaliarvo
(20)
Koska mikään vertailumaa ei suostunut toimimaan yhteistyössä tässä tarkastelussa, normaaliarvon määrittämiseksi käytettiin samankaltaisesta tuotteesta unionissa tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla. Samaa menetelmää sovellettiin sekä siihen yritykseen, jolle myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, että niihin yrityksiin, joille alkuperäisessä tutkimuksessa ei myönnetty markkinatalouskohtelua.
2.3 Vientihinta
(21)
Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinta vahvistettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella. Vientihinnan vahvistamiseksi käytettiin eri tietolähteitä: Eurostatin tietoja, pyynnön esittäjien toimittamia kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjouksia sekä jäsenvaltioiden tulliviranomaisilta kerättyjä vientilaskuja.
2.4 Vertailu
(22)
Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan vapaasti tehtaalla ja samassa kaupan portaassa. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon erot hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavissa tekijöissä. Oikaisuja tehtiin merirahdin ja viejämaan kotimaan kuljetusten sekä vakuutuskustannusten huomioon ottamiseksi.
2.5 Polkumyyntimarginaali
(23)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään. Vertailun perusteella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla esiintyi merkittävää polkumyyntiä, joka vaihteli 97:stä 224 prosenttiin. Polkumyyntimarginaalien huomattava ero johtuu vientihintojen vahvistamiseksi käytetyistä erilaisista tiedoista.
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
(24)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen polkumyynnin lisäksi tarkasteltiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, jäljempänä esitetyt päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen eli tarkastelupyynnössä esitettyjen sekä pyynnön esittäjien toimittamien tietojen, Eurostatin tietojen ja Kiinan virallisista vientitilastoista saatujen tietojen perusteella.
(25)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinasta tulevan tuonnin kehitys, viejien käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä Kiinan kotimarkkinahinnat ja vientihinnat kolmansiin maihin.
3.1 Kiinasta tulevan tuonnin kehitys
(26)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat edelleen toimittaneet merkittäviä määriä käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja EU:n markkinoille sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2005. Kiinasta EU:hun tulevan tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes 400 000 yksikköä, mikä on 99 prosenttia unionin kokonaistuonnista, ja se ylittää merkittävästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa havaitut tasot (118 000 yksikköä vuonna 2000 ja 280 000 yksikköä alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla).
3.2 Viejien käytettävissä oleva kapasiteetti
(27)
Koska tuotannosta ja kapasiteetista Kiinassa ei ollut muita tietolähteitä, tarkastelu tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti pyynnön esittäjien toimittamien tietojen perusteella. Tarkastelupyyntöön sisältyvät markkinatiedot, joita asianomaiset osapuolet eivät ole kiistäneet, viittaavat siihen, että Kiinassa on valtava käyttämätön kapasiteetti. Tuotantotasot vuonna 2008 (1,5 miljoonaa yksikköä) ja 2009 (800 000 yksikköä) olivat yli kaksinkertaiset koko unionin markkinoihin verrattuna. Lisäksi Kiinan tuotannosta vain pieni osa (14 % vuonna 2008 ja 23 % vuonna 2009) myytiin Kiinan kotimarkkinoilla.
(28)
Tuotantotasot osoittavat selvästi, että ilman toimenpiteitä Kiinasta voitaisiin suunnata unionin markkinoille merkittäviä lisämääriä käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja.
3.3 Unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinan kotimarkkinahinnat ja vientihinnat kolmansiin maihin
(29)
Unionin markkinat ovat hinnoiltaan edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Tuonti Kiinasta EU:hun tapahtui noin kolmasosalla niistä hinnoista, joita unionin tuotannonala veloittaa etuyhteydettömiltä EU:n asiakkailtaan.
(30)
Kiinan vientitilastojen perusteella havaittiin, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kaikesta kiinalaisten käsikäyttöisten haarukkatrukkien viennistä suuntautui unioniin 40 prosenttia. Kiinalaisten käsikäyttöisten haarukkatrukkien toiseksi suurimmat vientimarkkinat ovat Yhdysvalloissa, jonne suuntautuu 20 prosenttia kaikesta kiinalaisesta viennistä, ja loppumäärä jakautuu eri kohteisiin.
(31)
Kiinan vientihinnat EU:hun noudattelevat keskimääräisiä kiinalaisia vientihintoja kaikkiin kolmansiin maihin, Yhdysvaltoja lukuun ottamatta. Voidaan kuitenkin päätellä, että ainakin osa Kiinan viennistä muihin kolmansiin maihin kuin EU:hun tai Yhdysvaltoihin (40 % Kiinan kaikesta viennistä) voitaisiin mahdollisesti suunnata EU:hun, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tällainen kehitys on mahdollista siksi, että toimenpiteiden puuttuessa voitaisiin saada korkeammat hinnat mutta erityisesti tämän kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hajanaisuuden vuoksi. Unionin markkinoiden merkityksen ja jo vakiintuneiden myyntikanavien ansiosta olisi helpompaa hoitaa yhtä vientikohdetta monien eri maiden sijaan.
(32)
Kiinan vientihinnat EU:hun ovat merkittävästi korkeammat kuin sen vientihinnat Yhdysvaltoihin (17 % korkeammat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Koska kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, ei voida määrittää, missä määrin tämä hintaero voisi selittyä tuotevalikoiman eroavaisuuksilla. Käytettävissä olevien vientitietojen perusteella ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta, että nyt Yhdysvaltoihin alemmilla hinnoilla suuntautuva käsikäyttöisten haarukkatrukkien vienti suunnattaisiin (osittain) unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tällaista kehitystä voitaisiin selittää johdanto-osan 31 kappaleessa mainituilla syillä.
(33)
Edellä esitetyt hintavertailut osoittavat, että EU on edelleen erittäin houkutteleva kohde kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka kaiken todennäköisyyden mukaan veisivät edelleen suuria määriä käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja alhaisin hinnoin.
3.4 Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä
(34)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat erittäin korkeita. Kun otetaan erityisesti huomioon EU:n ja muiden kolmansien maiden markkinoiden hintatasot sekä Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti, voidaan päätellä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.
D. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
1. Unionin tuotanto
(35)
Samankaltaista tuotetta tuottaa unionissa kaksi yritysryhmää, jotka ovat pyynnön esittäjiä, sekä kolmas unionin tuottaja. Näiden yritysten tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannon.
2. Unionin tuotannonala
(36)
Koska nämä unionin tuottajat vastaavat käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden olennaisten osien unionin koko tuotannosta, niiden katsotaan muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(37)
Yksi yhteistyöstä kieltäytynyt viejä väitti, että komissio oli käyttänyt unionin tuotannonalasta epätarkkaa määritelmää, koska määritelmään ja vahinkoanalyysiin sisältyi yhteistyöstä kieltäytynyt unionin tuottaja. Väitteen mukaan tämä oli vastoin perusasetuksen 5 artiklan 4 kohtaa. Perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan kuitenkin unionin tuotannonalaan sisältyvät samankaltaisen tuotteen unionin tuottajat kokonaisuudessaan. Tämän vuoksi yhteistyöstä kieltäytynyt tuottaja muodostaa osan unionin tuotannonalaa perusasetuksen mukaisesti. Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa selitettiin, yhteistyöstä kieltäytynyttä unionin tuottajaa koskevat tiedot on otettu huomioon vain etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myyntimäärän ja unionin tuotannonalan markkinaosuuksien analyysissä. On myös huomattava, että vaikka yhteistyöstä kieltäytynyt unionin tuottaja jätettäisiin pois analyysistä, tutkimuksen havainnot pysyisivät muuttumattomina.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Alustavat huomiot
(38)
Koska yksikään tarkasteltavana olevan tuotteen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä, tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevaa tuontia Euroopan unioniin koskevat tiedot perustuvat Eurostatin lukuihin.
2. Kulutus unionin markkinoilla
(39)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella.
(40)
Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus väheni 40 prosenttia, ja suurin lasku tapahtui vuosien 2008 ja 2009 välillä.
Taulukko 1
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
EU:n kokonaiskulutus (kpl)
783 330
654 843
385 410
468 557
Indeksi (2007 = 100)
100
84
49
60
3. Kiinasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat
(41)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä pieneni 37 prosenttia tarkastelujaksolla ja sen taso oli 387 000 kappaletta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin kysynnän merkittävästä laskusta huolimatta kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kuitenkin kasvoi tarkastelujaksolla, koska Kiinasta tuleva tuonti ei vähentynyt samaa vauhtia kuin unionin kulutus. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi näin ollen merkittävästi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jolloin se saavutti noin 83 prosentin tason. Kiinalaisen tuonnin keskimääräiset hinnat vaihtelivat hieman tarkastelujaksolla.
Taulukko 2
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä
(kpl) (7)
612 222
522 573
300 222
387 907
Indeksi (2007 = 100)
100
85
49
63
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus (7)
78 %
80 %
78 %
83 %
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/kpl) (7)
96
92
100
97
Indeksi (2007 = 100)
100
96
104
101
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(42)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. Luottamuksellisuussyistä (vain kaksi tuottajaa, pyynnön esittäjät, toimi yhteistyössä tutkimuksessa) jäljempänä esitetyt tiedot on indeksoitu. Jotta tiedot EU:n kokonaismyynnistä etuyhteydettömille asiakkaille sekä unionin tuotannonalan markkinaosuus (taulukko 6 ja 7) olisivat johdonmukaiset taulukkojen 1 ja 2 tietojen kanssa (kulutus ja Kiinan markkinaosuus), tiedot perustuvat kaikkiin kolmeen unionin tuottajaan - siis kahteen pyynnön esittäjänä olevaan ryhmään ja kolmanteen valmistajaan, joka ei toiminut yhteistyössä (jälkimmäisen myyntimäärää koskevat luvut perustuvat pyynnön esittäjien toimittamiin tietoihin).
4.1 Tuotanto
(43)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotanto laski 35 prosenttia verrattuna vuoteen 2007.
Taulukko 3
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (kpl)
Indeksi (2007 = 100)
100
84
55
65
4.2 Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(44)
Tuotantokapasiteetti säilyi vakaana vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kapasiteetin käyttöaste oli alhaisella tasolla jo vuonna 2007, mutta tuotannon lasku vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä johti kapasiteetin käyttöasteen vieläkin suurempaan laskuun (20 prosenttiyksikköä) vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, jolloin kapasiteetin käyttöaste oli erittäin alhaisella tasolla.
Taulukko 4
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (kpl)
Indeksi (2007 = 100)
100
100
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
Indeksi (2007 = 100)
100
84
55
65
4.3 Varastot
(45)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat 56 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 5
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (kpl)
Indeksi (2007 = 100)
100
131
59
156
4.4 Myyntimäärä
(46)
Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrä laski 50 prosenttia tarkastelujaksolla, ja suurin lasku tapahtui vuosien 2008 ja 2009 välillä.
Taulukko 6
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
EU-myynti etuyhteydettömille asiakkaille (kpl)
Indeksi (2007 = 100)
100
79
55
50
4.5 Markkinaosuus
(47)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 2007 jo alhaiselta tasolta vielä 16 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Alkuperäisen tutkimuksen neljästä unionin tuottajasta kaksi on lakannut tuottamasta käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja. Molempien tapahtumien voidaan katsoa kehittyneen lisääntyneestä paineesta, jonka Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti on aiheuttanut unionin markkinoille ja joka kohdistui unionin tuotannonalaan vieläkin pahemmin tilanteessa, jossa kulutus väheni voimakkaasti.
Taulukko 7
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
Indeksi (2007 = 100)
100
95
111
84
4.6 Kasvu
(48)
Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni 40 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 3,2 prosenttiyksikköä, kun taas kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 5 prosenttiyksikköä.
4.7 Työllisyys
(49)
Unionin tuotannonalan työllisyysaste laski 17 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä osoittaa unionin tuotannonalan pyrkimykset järkeistää tuotantoa tilanteessa, jossa kysyntä väheni voimakkaasti.
Taulukko 8
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa (henkeä)
Indeksi (2007 = 100)
100
84
76
83
4.8 Tuottavuus
(50)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa laski vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 22 prosenttia.
Taulukko 9
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (kpl/työntekijä)
Indeksi (2007 = 100)
100
103
74
78
4.9 Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(51)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat nousivat hieman eli 4 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 10
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/kpl)
Indeksi (2007 = 100)
100
101
103
104
4.10 Palkat
(52)
Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka laski 29 prosenttia. Myös tämä osoittaa unionin tuotannonalan menestyksekkäät pyrkimykset kustannusten hallintaan huolimatta ongelmista, joita tuotantomäärän raju väheneminen aiheutti.
Taulukko 11
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (tuhatta euroa)
Indeksi (2007 = 100)
100
91
63
71
4.11 Investoinnit
(53)
Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen supistuivat jyrkästi eli 91 prosenttia.
Taulukko 12
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Nettoinvestoinnit (EUR)
Indeksi (2007 = 100)
100
58
27
9
4.12 Kannattavuus ja investointien tuotto
(54)
Unionin tuotannonalan kannattavuus väheni merkittävästi 66 prosentilla vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
(55)
Myös investointien tuotto aleni merkittävästi (57 %) tarkastelujaksolla.
Taulukko 13
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EU-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä)
Indeksi (2007 = 100)
100
68
-2
34
Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
Indeksi (2007 = 100)
100
80
-2
43
4.13 Kassavirta ja pääoman saanti
(56)
Operatiiviseen toimintaan perustuva nettokassavirta esitetään taulukossa 14. Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että osa tuottajista kuuluu isompiin yritysryhmiin.
Taulukko 14
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (EUR)
Indeksi (2007 = 100)
100
84
65
73
4.14 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(57)
Kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.
4.15 Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(58)
Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat, että vuonna 2005 käyttöön otetuista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta unionin tuotannonalan taloudellinen ja rahoitustilanne on pysynyt huomattavan haavoittuvana, koska unionin markkinoilla on valtavat määrät halpoja kiinalaisia tuotteita. Tämä jo valmiiksi vaikea tilanne on muuttunut selkeästi vahingolliseksi vuonna 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun unionin kulutuksen merkittävä lasku on tuonut esiin Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman negatiivisen paineen täysimääräisesti. Kyseisellä kaudella unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärät itse asiassa laskivat enemmän kuin unionin kulutus, minkä vuoksi se on menettänyt vielä lisää markkinaosuuttaan. Samalla kaudella Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus on toimenpiteistä huolimatta kasvanut edelleen, ja kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin tuotannonalan hintoja merkittävästi alhaisemmilla hinnoilla. Unionin tuotannonalan voitot pienenivät entisestään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt toipumaan polkumyynnin vaikutuksista ja sen tilanne on heikentynyt entisestään tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
4.16 Päätelmät
(59)
Polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolosta huolimatta useat merkittävät indikaattorit kehittyivät negatiivisesti vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä: kannattavuus aleni 4,9 prosenttiyksikköä, tuotantomäärä laski 35 prosenttia, myyntimäärä 50 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste aleni 35 prosenttia, minkä seurauksena myös työllisyys laski. Osaksi negatiivista kehitystä saattaa selittää kulutuksen jyrkkä lasku, joka oli lähes 40 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan markkinaosuuden jatkuva pieneneminen (4 prosenttiyksikön lasku vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä) ja Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden jatkuva kasvu ovat selviä merkkejä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamasta kasvavasta paineesta. Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin saavuttama lähes monopoliasema unionin markkinoilla, kiinalaisen tuonnin mahdollinen lisääntyminen - myös sen huomattavan alhaisten hintojen vuoksi - saattaa vähentää unionin tuotannonalan tuotannon käyttöasteen alle vähimmäistason, joka tarvitaan sen toimintakyvyn turvaamiseksi. Tältä osin on muistettava, että kahden unionin tuottajan oli lopetettava käsikäyttöisten haarukkatrukkien valmistus tarkastelujaksolla, kuten jo johdanto-osan 47 kappaleessa mainittiin.
(60)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tietyt indikaattorit, kuten tuotanto, myyntimäärä, kannattavuus, kapasiteetin käyttöaste ja työllisyys, eivät itse asiassa osoita mitään negatiivista kehitystä unionin tuotannonalan osalta. Yritys oli kuitenkin katsonut vain kehitystä vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun vahingon arvioinnin kannalta on tarkasteltava unionin tuotannonalan yleistä kehitystä tarkastelujaksolla eli vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kuten edellä on selitetty (ks. 43-49 kappale), kaikki kiinalaisen viejän mainitsemat vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla.
(61)
Sama viejä väitti lisäksi, että komissio ei erottanut toisistaan polkumyyntituonnin aiheuttamia vahingollisia vaikutuksia ja muita vaikutuksia, erityisesti talouskriisistä johtunutta kysynnän laskua. Unioni kulutus kyllä laski 40 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta kiinalaiset viejät onnistuivat merkittävästi kasvattamaan markkinaosuuttaan samaan aikaan unionin tuotannonalan kustannuksella. Lisäksi kuten johdanto-osan 58 kappaleessa selitetään, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus oli itse asiassa vieläkin vahingollisempi heikon kysynnän kaudella.
Sen vuoksi päätellään, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolosta huolimatta unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
5. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset
5.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(62)
Vaikka kulutus Euroopan unionissa väheni tarkastelujaksolla, tuonnin määrä asianomaisesta maasta ei vähentynyt samaa tahtia, minkä vuoksi Kiinasta tuleva tuonti kasvatti edelleen markkinaosuuttaan. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, hintojen ja viitehintojen alittavuus laskettiin parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella, jotka saatiin eri lähteistä, mm. Eurostatin tiedoista, pyynnön esittäjien toimittamista kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjouksista sekä jäsenvaltioiden tulliviranomaisten keräämistä vientilaskuista. Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin havaittiin selvästi alittavan unionin tuotannonalan hinnat 43-78 prosentilla käytetyistä tiedoista riippuen.
5.2 Tuonti muista maista
(63)
Tuonti muista maista oli erittäin vähäistä ja laski edelleen 79 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Myös muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Luottamuksellisuussyistä (kaksi tuottajaa muodostaa unionin tuotannonalan) seuraavassa taulukossa esitetään vain indeksit.
Taulukko 15
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Muista maista tulevan tuonnin määrä (kpl)
Indeksi (2007 = 100)
100
60
6
21
Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
Indeksi (2007 = 100)
100
71
12
34
6. Päätelmät
(64)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla (ks. 41 kappale), vaikka unionin kulutus väheni merkittävästi. Tämä kasvatti kiinalaisen tuonnin markkinaosuuden 83 prosenttiin unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä lisääntyvä määrällinen paine - kysynnän yleisestä kutistumisesta huolimatta - on yhdistynyt Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin erittäin alhaisiin hintoihin, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Näin ollen päätellään, että Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
F. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(65)
Kuten edellä todettiin, polkumyyntitoimenpiteet eivät ole antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuutta toipua aiheutuneesta vahingosta.
2. Kiinan viennin todennäköinen kehitys, jos toimenpiteet kumotaan
(66)
Kiinassa on käytettävissä valtava tuotantokapasiteetti, kuten johdanto-osan 27 kappaleessa todettiin. Tuotantotasot vuonna 2008 (1,5 miljoonaa yksikköä) ja 2009 (800 000 yksikköä) olivat yli kaksinkertaiset koko unionin markkinoihin verrattuna. Lisäksi Kiinan tuotannosta vain pieni osa (14 % vuonna 2008 ja 23 % vuonna 2009) myytiin Kiinan kotimarkkinoilla. Näin ollen jos toimenpiteet eivät olisi voimassa, merkittäviä lisämääriä kiinalaisia käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja voitaisiin suunnata unionin markkinoille.
(67)
Kuten johdanto-osan 31 kappaleessa todettiin, Kiinan vientihinnat EU:hun noudattelevat keskimääräisiä kiinalaisia vientihintoja kaikkiin kolmansiin maihin. Voidaan kuitenkin päätellä, että ainakin osa Kiinan viennistä muihin kolmansiin maihin kuin EU:hun tai Yhdysvaltoihin (40 % Kiinan kaikesta viennistä) voitaisiin mahdollisesti suunnata EU:hun, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tällainen kehitys on mahdollista siksi, että toimenpiteiden puuttuessa voitaisiin saada korkeammat hinnat mutta erityisesti tämän kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hajanaisuuden vuoksi. Unionin markkinoiden merkityksen ja jo vakiintuneiden myyntikanavien ansiosta olisi helpompaa hoitaa yhtä vientikohdetta monien eri maiden sijaan.
3. Päätelmät
(68)
Edellä olevissa johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa mainittujen seikkojen vuoksi päätellään, että on todennäköistä, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu merkittävä vahinko jatkuisi, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä todennäköisesti johtaisi unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoitustilanteen heikkenemiseen edelleen, mikä voisi jopa vaarantaa sen olemassaolon keskipitkällä aikavälillä.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(69)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
(70)
On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(71)
Tämän perusteella tutkittiin, voitaisiinko selvästi päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan vahingollinen polkumyynti todennäköisesti jatkuu.
2. Unionin tuotannonalan etu
(72)
Unionin tuotannonala on jatkuvasti menettänyt markkinaosuuttaan, kun taas asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus on merkittävästi kasvanut tarkastelujaksolla. Kaksi neljästä alkuperäisestä unionin tuottajasta on lopettanut tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon. Lisäksi unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. Ilman toimenpiteiden voimassaoloa unionin tuotannonalan tilanne olisi todennäköisesti vieläkin heikompi.
3. Tuojien ja käyttäjien etu
(73)
Yksikään niistä etuyhteydettömistä tuojista tai käyttäjistä, joihin otettiin yhteyttä, ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Alkuperäisessä tutkimuksessa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin. Vaikka toimenpiteet olivat voimassa viisi vuotta, unionin tuojat/käyttäjät hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen pääasiassa Kiinasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. Lisäksi on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineet käyttäjät suhtautuivat neutraalisti toimenpiteiden käyttöönottoon, ja tuolloin pääteltiin, että käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla ei ollut suurta merkitystä niiden liiketoiminnassa. Tämän tarkastelun aikana ei tullut esiin mitään, mikä olisi osoittanut päinvastaista. Näin ollen voidaan päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin tuojiin/käyttäjiin. Ilman toimenpiteitä Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti voisi saavuttaa monopoliaseman unionin käsikäyttöisten haarukkatrukkien markkinoilla.
4. Päätelmät
(74)
Edellä esitetyn perusteella ei voida päätellä selvästi, että nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi unionin edun mukaista.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(75)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.
(76)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen tekemissään huomautuksissa unionin tuotannonala korosti, että tarkastelussa havaitut polkumyynti- ja alittavuustasot ovat paljon korkeammat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja että Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti aiheutti kasvavaa painetta. Sen vuoksi unionin tuotannonala katsoi, että komission olisi pohdittava myös polkumyyntitullien tason uudelleenarviointia. Näiden huomautusten ja tämän tarkastelun havaintojen perusteella harkitaan mahdollisuutta panna vireille täydellinen välivaiheen tarkastelu, jossa rajoitutaan polkumyynnin tarkasteluun.
(77)
Edellä sanotun perusteella Kiinasta peräisin olevien käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Nämä toimenpiteet ovat eri määräisiä arvotulleja.
(78)
Tämän tarkastelun piiriin kuuluvat toimenpiteet ulotettiin asetuksella (EY) N:o 499/2009 koskemaan saman tuotteen tuontia, joka on lähetetty Thaimaasta riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa. Tämän tarkastelun puitteissa ei tuotu esiin uusia tekijöitä tämän seikan osalta. Tämän vuoksi lopullinen 46,7 prosentin polkumyyntitulli, jota sovelletaan Kiinasta peräisin olevaan tuontiin ”kaikkien muiden yritysten” osalta, olisi ulotettava koskemaan saman tuotteen tuontia, joka on lähetetty Thaimaasta riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa.
(79)
Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(80)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (8), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai uuteen tuotanto- tai myyntiyksikköön mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarpeen mukaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia käsikäyttöisiä haarukkatrukkeja ja niiden keskeisiä osia eli alustoja ja hydrauliikkaa, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8427 90 00 (Taric-koodit 8427900011 ja 8427900019) ja ex 8431 20 00 (Taric-koodit 8431200011 ja 8431200019). Tässä asetuksessa käsikäyttöisillä haarukkatrukeilla tarkoitetaan trukkeja, joissa on kuormalavojen käsittelyyn tarkoitetut, pyörillä varustetut nostavat haarukkavarret ja jotka on suunniteltu siten, että käyttäjä voi kävellen ja nivellettyä vetoaisaa käyttämällä työntää, vetää ja ohjata niitä käsivoimin sileällä, tasaisella ja kovalla pinnalla. Käsikäyttöiset haarukkatrukit on suunniteltu siten, että kuormaa voidaan nostaa vetoaisaa pumppaamalla niin ylös, että kuormaa voidaan siirtää, eikä niillä ole muita lisätoimintoja tai käyttötarkoituksia, kuten i) kuormien siirtäminen ja nostaminen korkeammalle tai kuormien varastoiminen (korkealle nostavat nostovaunut); ii) kuormalavojen pinoaminen päällekkäin (pinoamistrukit); iii) kuormien nostaminen työskentelytasolle (saksinostimet) tai iv) kuormien nostaminen ja punnitseminen (punnitustrukit).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Tulli
(%)
Taric-lisäkoodi
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, Kiina
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, Kiina
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, Kiina
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, Kiina
7,6
A603
Kaikki muut yritykset
46,7
A999
3. Edellä olevassa 2 kohdassa säädetty ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava lopullinen polkumyyntitulli laajennetaan koskemaan 1 kohdassa määriteltyjen sellaisten käsikäyttöisten haarukkatrukkien ja niiden keskeisten osien eli alustojen ja hydrauliikan tuontia, jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8427 90 00 ja ex 8431 20 00 (Taric-koodit 8427900011 ja 8431200011) ja jotka on lähetetty Thaimaasta, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Thaimaa.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullimääräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 10 päivänä lokakuuta 2011.