KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1036/2010
af 15. november 2010
om indførsel af en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 17. februar 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. og Zeolite Mira Srl Unipersonale (»klagerne«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samle EU-produktion af zeolit A i pulverform. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, importører, brugere og andre parter, som den vidste var berørt, samt repræsentanterne for Bosnien-Hercegovina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klagerne, EU-producenterne, den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, importørerne og brugerne fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle kendte EU-producenter og -importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. afsnit 2.1. nedenfor) i perioden 1. januar 2009 til 31. december 2009.
(6)
Som anført i betragtning 16, indsendte otte EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen fire EU-producenter med den største produktions- og salgsmængde i Unionen til en stikprøve.
(7)
Som anført i betragtning 20, indsendte kun tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. En af disse importører importerede/indkøbte dog ikke den pågældende vare. På grund af det begrænsede antal importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig længere.
(8)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, de fire EU-producenter i stikprøven og tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/brugere.
(9)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den eksporterende producentgruppe i Bosnien-Hercegovina, herunder dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder, fra de fire EU-producenter i stikprøven og de tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/brugere i Unionen.
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanien
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Ungarn
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nederlandene
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italien
Importører/brugere i Unionen
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, UK og Mira, Italien
-
Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Tyskland
Eksporterende producenter i Bosnien-Hercegovina
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (forretningsmæssigt forbundet med ovennævnte eksporterende producent)
Forretningsmæssigt forbunden importør i Unionen
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen.
1.3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2005 til afslutningen af UP (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(12)
Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00.
(13)
Den pågældende vare er bestemt til anvendelsesformål som builder i produktionen af vaskepulver og vandafkalkningsanordninger.
2.2. Samme vare
(14)
Den pågældende vare, den vare der fremstilles og sælges på Bosnien-Hercegovinas hjemmemarked, samt den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, fandtes at have samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(15)
Den eksporterende producentgruppe fra Bosnien påstod, at produktionsomkostningerne, produktionsprocessen og kvaliteten i forbindelse med den pågældende vare, som eksporteres af både Fabrika Glinice Birac AD og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Alumina d.o.o. (»Birac-gruppen«), er anderledes end i forbindelse med den samme vare, der produceres af visse EU-producenter. Det blev desuden påstået, at Birac-gruppens produktionsproces er baseret på aluminiumoxid-opløsning fra produktionen af aluminiumoxid i stedet for aluminiumtrihydrat, mens produktionen i Unionen typisk er baseret på hydratkrystaller, som ved opvarmning og tilsætning af kaustisk soda bliver flydende igen til produktion af zeolit-opslæmning. Hvad angår ovenstående påstande, skal det bemærkes, at oplysningerne fra Birac-gruppen ikke anfægter den konstatering, at uanset eventuelle forskelle i produktionsprocessen, omkostninger eller kvalitet har den pågældende vare de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål som den samme vare.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøve af EU-producenter
(16)
Otte EU-producenter, der tegner sig for ca. 50 % af EU-producenternes salg på markedet, besvarede anmodningen om stikprøvedata i indledningsmeddelelsen. Oprindeligt blev de fem største EU-producenter udtaget til stikprøven. En virksomhed besluttede dog at afbryde sit samarbejde. De resterende fire EU-producenter udgør derfor stikprøven i denne undersøgelse.
(17)
Disse fire producenter tegnede sig for ca. 37 % af EU-producenternes samlede salgsmængde på EU-markedet i UP og for mere end 75 % af salgsmængden for de otte producenter, der indsendte data i forbindelse med stikprøveudtagningen. Disse fire producenter, som blev udtaget til stikprøven, blev betragtet som repræsentative for alle EU-producenterne.
(18)
Den eksporterende producentgruppe fra Bosnien påstod, at tre EU-producenter (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. og Industrias Quimicas del Ebro SA) burde anses for ikke at have udvist samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Det blev påstået, at disse virksomheder indsendte ikke-fortrolige svar på mangelskrivelser nogle dage efter den fastsatte frist. Hvad angår ovenstående, skal det bemærkes, at de oplysninger, som førnævnte parter indsendte, blev indsendt rettidigt og på ingen måde hindrede undersøgelsesforløbet eller parternes ret til at forsvare deres interesser.
(19)
Det blev desuden påstået, at en EU-producent (MAL Magyar Aluminium) ikke i sin stikprøvebesvarelse havde angivet, at den var forretningsmæssigt forbundet med en anden EU-producent (Silkem d.o.o.). Sidstnævnte indgik ikke i stikprøven og blev ikke medtaget i MAL Magyar Aluminiums stikprøvebesvarelse. Det blev derfor påstået, at disse to EU-producenter bør anses for ikke at have udvist samarbejdsvilje i forbindelse med den nuværende undersøgelse. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionens tjenestegrene var bekendt med forbindelsen mellem disse to parter i klagefasen, og forbindelsen fremgik af stikprøvebesvarelsen fra en af de to parter. Desuden fremgik forbindelsen af spøgeskemabesvarelsen fra MAL Amgyar Aluminium. Endelig skal det gøres klart, at Silkem d.o.o. og MAL Magyar Aluminium har samarbejdet fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Silkem d.o.o. indsendte data i forbindelse stikprøveundersøgelsen, men blev ikke udtaget til stikprøven og blev således ikke anmodet om at indsende en fuldstændig spørgeskemabesvarelse. Hvad angår MAL Magyar Aluminium, behøvede virksomheden ikke at indsende en konsolideret spørgeskemabesvarelse, der omfattede Solkem d.o.o., da Silkem d.o.o. er en separat retlig enhed.
3.2. Stikprøveudtagning af ikke-forretningsmæssigt forbundne importører
(20)
Kun tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører besvarede anmodningen om oplysninger i indledningsmeddelelsen med henblik stikprøveundersøgelsen. Det blev efterfølgende klart, at en af disse virksomheder hverken importerede eller indkøbte den pågældende vare. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for at udtage en stikprøve af de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører.
4. DUMPING
4.1. Normal værdi
(21)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om de to eksporterende producenter i Birac-gruppens salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Unionen. Det blev konkluderet, at hjemmemarkedssalget ikke var repræsentativt.
(22)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents salg til eksport kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder.
(23)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være rentable, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet blev derfor fastlagt for undersøgelsesperioden.
(24)
Ovennævnte analyse viste, at de to eksporterende producenters hjemmemarkedssalg var rentabelt, idet nettoprisen pr. enhed lå over de beregnede produktionsomkostninger pr. enhed.
(25)
Da der ikke blev solgt repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(26)
For at beregne den normale værdi jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
4.2. Eksportpris
(27)
Da alt salg til Unionen fandt sted via en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9. Videresalgsprisen til den første uafhængige kunde i Unionen blev justeret for alle omkostninger, herunder told og andre afgifter, der var påløbet mellem indførsel og videresalg, samt en rimelig margin for SA&G og fortjeneste. I denne forbindelse benyttedes den forretningsmæssigt forbundne importørs egne SA&G-omkostninger. Da de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev der anvendt en rimelig fortjenstmargen på 5 % på grundlag af oplysninger fra brugere, som også importerede den pågældende vare i UP.
(28)
Birac-gruppen påstod, at den forretningsmæssigt forbundne importør nærmere optrådte som eksportafdeling end som importør, og at eksportprisen derfor ikke skulle beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, men i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af den eksportpris, der faktisk betaltes eller skulle betales. Det skal i den forbindelse bemærkes, at eksportprisen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, fastsættes på grundlag af videresalgsprisen til uafhængige kunder, når den pågældende vare videresælges til uafhængige kunder af virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundne med eksportøren i eksportlandet. Undersøgelsen viste, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed er beliggende i Unionen. Den varetager bl.a. ordrer fra kunder og fakturering af den pågældende vare produceret af Birac-gruppen. Det blev desuden konstateret, at Birac-gruppen sælger den pågældende vare til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen med henblik på videresalg til uafhængige kunder i Unionen. Påstanden må derfor afvises. Selv om visse aktiviteter udføres af den forretningsmæssigt forbundne virksomhed forud for import, betyder dette ikke, at eksportprisen ikke kan beregnes på grundlag af videresalgsprisen til den første uafhængige kunde med de nødvendige justeringer, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
4.3. Sammenligning
(29)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev indrømmet passende justeringer for omkostninger til transport, fragt- og forsikringsomkostninger, bankgebyrer, pakning og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget og korrekt og kunne dokumenteres.
4.4. Dumpingmargen
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for begge eksporterende producenter fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
(31)
Den individuelle dumpingmargen for hver af de eksporterende producenter blev vejet og baseret på de mængder, der eksporteredes til Unionen, hvilket førte til en dumpingmargen udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, på 28,1 % for Birac-gruppen.
(32)
Ud fra de foreliggende oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producentgruppe i Bosnien og oplysningerne i klagen er der ingen andre kendte producenter af den pågældende vare i Bosnien. Den landsdækkende dumpingmargen, der fastsættes for Bosnien-Hercegovina, bør derfor svare til den dumpingmargen, der fastsættes for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Bosnien-Hercegovina.
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger
(33)
Det erindres, at der i denne procedure kun er én eksporterende producent fra Bosnien (Birac-gruppen). Der kan derfor ikke gives konkrete tal vedrørende importmængder, importpriser, markedsandele og EU-produktion samt salgsmængder med henblik på beskyttelse af virksomhedens private oplysninger. Under disse omstændigheder anføres indikatorerne ved hjælp af indekstal.
(34)
I henhold til afsnit 3.1. ovenfor anses de fire EU-producenter i stikprøven for at udgøre erhvervsgrenen i EU (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
5.2. EU-forbruget
(35)
I den foreløbige fase af undersøgelsen blev beregningen af EU-forbruget baseret på tal i klagen og suppleret med efterprøvede tal fra producenter og importører/brugere i undersøgelsen. Disse oplysninger blev sendt til alle interesserede parter, som kunne fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke modtaget bemærkninger, der anfægtede oplysningerne om EU-forbruget.
(36)
EU-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i Unionen af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, salgsmængderne i Unionen for samme vare produceret af de andre kendte EU-producenter og importmængden af den pågældende vare fra tredjelande.
(37)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Ton
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Kilde: Klagen og spørgeskemabesvarelser
(38)
Forbruget af den pågældende vare og den samme vare i EU faldt med 7 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at brugerne i mindre grad anvender den pågældende vare til nøgleprodukter som f.eks. vaskepulver. Det afspejler samtidig, at brugerindustriens varer i højere grad bliver zeolit-fri.
5.3. Import fra det pågældende land
5.3.1. Data om mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(39)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med 359 % gennem hele den betragtede periode.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Importmængde
100
73
68
252
459
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(40)
Den gennemsnitlige importpris var stabil fra 2005 til 2008 og steg med ca. 10 % i UP. Dette skyldtes navnlig bedre vilkår på EU-markedet, som betød prisstigninger for alle producenter af den pågældende vare.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Gennemsnitlig importpris (cif)
100
100
102
99
109
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
(41)
Markedsandele for importen fra det pågældende land blev næsten firedoblet i den betragtede periode og lå på 10-15 % i UP.
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Markedsandel for Bosnien-Hercegovina
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeks: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Kilde: Bekræftede besvarelser af spørgeskemaerne
5.3.2. Virkninger af dumpingimporten på priserne
(42)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev den samarbejdsvillige eksporterende bosniske producents importpriser sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser i UP. EU-erhvervsgrenens priser justeredes til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignedes med cif-importprisen. Der blev ikke beregnet toldafgifter, da den eksporterende bosniske producent var pålagt en præferencesats på 0 % i UP.
(43)
Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen var på mellem 20 og 25 % af EU-erhvervsgrenens priser.
5.4. EU-erhvervsgrenens situation
5.4.1. Indledende bemærkninger
(44)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(45)
De makroøkonomiske indikatorer for bl.a. produktion, kapacitet, salgsmængde og markedsandel er baseret på data fra Kommissionens tjenestegrene, og indikatorerne blev forelagt de interesserede parter, som kunne fremsætte bemærkninger hertil, jf. betragtning 35. Oplysningerne vedrørende disse indikatorer repræsenterer samtlige EU-producenter. Når oplysningerne vedrørende EU-producenterne er brugt overordnet, henviser nedenstående tabeller til makroøkonomiske data som kilde. De øvrige indikatorer er baseret på efterprøvede data fra producenterne i stikprøven. Der henvises til disse indikatorer som mikroøkonomiske data. Hvad angår de makroøkonomiske data, påstod den eksporterende producent fra Bosnien, at det på grund af uoverensstemmelser vedrørende den korrekte KN-kode til klassificering af varen er usandsynligt, at disse data er pålidelige. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesindikatorer under ingen omstændigheder er påvirket af den påståede uoverensstemmelse vedrørende KN-koderne. Det skal erindres, at definitionen af den pågældende vare blev givet i indledningsmeddelelsen. Definitionen er klar og tydelig og udelukker enhver mulighed for misforståelser. De interesserede parter blev anmodet om at indsende oplysninger på grundlag af varedefinitionen uanset KN-koderne, idet det af indledningsmeddelelsen fremgår, at KN-koder udelukkende anføres til information. Det skal desuden bemærkes, at den eksporterende producent fra Bosnien ikke havde anfægtet oplysningerne vedrørende EU-forbruget. De fleste oplysninger vedrørende importen blev direkte afledt af oplysningerne fra den eksporterende producent fra Bosnien, mens resten vedrører en mindre mængde import fra andre lande. Ud fra ovenstående, og da der ikke blev fremlagt konkrete beviser for påstanden om upålidelige data, måtte denne påstand afvises.
5.4.2. Skadesindikatorer
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Produktion
100
108
114
90
86
Kapacitet
100
99
104
100
100
Kapacitetsudnyttelse
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(46)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 14 %. I 2008-2009 indstillede en EU-producent (Sasol Italy SpA) sin produktion. Desuden indstillede Henkel AG produktionen af zeolit-opslæmning (dette er ikke den pågældende vare men en flydende version, der anvendes som erstatning). Denne udvikling forbedrede i et vist omfang de øvrige producenters situation.
(47)
Til trods for ovennævnte udvikling var kapaciteten forholdsvis stabil i den betragtede periode baseret på den beregningsmetode, der normalt anvendes af erhvervsgrenen. Efterprøvningen af producenterne i stikprøven viste dog, at beregningen af kapaciteten for denne erhvervsgren kan variere afhængigt af situationen på markedet for den pågældende vare og markedet for andre varer, som kan produceres på de samme produktionsanlæg.
(48)
Tallene for kapacitetsudnyttelsen viser et fald på 14 %. Kapacitetsraten nåede på intet tidspunkt 80 %, hvilket er udtryk for en vis overkapacitet. Dette spørgsmål behandles yderligere under afsnittet om årsagssammenhæng.
Lagre
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Ultimolagre
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(49)
EU-erhvervsgrenens lagre var meget små i hele den betragtede periode. Produktionen af den samme vare var planlagt til at matche ordrerne, og lagrene blev altid holdt på det mindst mulige niveau. Lagrene var derfor ikke en afgørende faktor i undersøgelsen.
Salgsmængde og markedsandel
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Salgsmængde i EU
100
108
116
93
82
Markedsandel
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Markedsandel (indeks)
100
101
101
96
89
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(50)
EU-erhvervsgrenens salg faldt med 18 % i løbet af den betragtede periode.
(51)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 11 % i løbet af den betragtede periode.
Salgspriser
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Gennemsnitlig salgspris (EUR/ton)
292
306
315
332
354
Kilde: Mikroøkonomiske data
(52)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i EU steg med 21 % i den betragtede periode. Dette afspejlede i store træk de højere råvare- og energipriser, og isoleret set kan det derfor ikke betragtes som en relevant indikator.
Rentabilitet
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Fortjenstmargen før skat
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Kilde: Mikroøkonomiske data
(53)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet var lav i hele den betragtede periode. Denne situation skyldtes, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at hæve sin priser på grund af de forhold, der behandles under afsnittet »Årsagssammenhæng«, og især den stigende dumpingimport. Det skyldtes desuden den lave kapacitetsudnyttelsesgrad, jf. betragtning 47.
(54)
Fra 2005-2008 faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant og var i 2008 negativ. Rentabiliteten blev positiv igen i UP med det højeste niveau i den undersøgte periode, men lå stadig under den målfortjeneste på 5,9 %, som erhvervsgrenen kunne have opnået uden dumpingimport på markedet (jf. betragtning 67).
(55)
Den eksporterende producent påstod, at EU-producenternes rentabilitet var god i 2009. Denne påstand blev ikke underbygget af positive beviser, og den pågældende part henviser derimod til uspecificerede »offentligt tilgængelige oplysninger«. Producenterne i stikprøven påstod, at rentabiliteten i 2009 var en engangsforestilling og ikke var bæredygtig over for den eksporterende bosniske producents markante indtræden på markedet med store importmængder til lave dumpingpriser. Producenterne i stikprøven påstod, at rentabiliteten for 2010 sandsynligvis ville fald til 2008-niveauet.
(56)
Ovenstående påstande blev undersøgt af Kommissionens tjenestegrene. Undersøgelsen omfattede især udviklingen i råvare- og salgsomkostninger og priserne i de relevante kontrakter. Det blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen i 2009 havde fordel af visse midlertidige faktorer, som øgede erhvervsgrenens rentabilitet til trods for de omfattende mængder af dumpingimport:
i)
Producenterne i stikprøven havde i et vist omfang fordel af de øgede produktions- og salgsmængder, idet to andre EU-producenter indstillede produktionen, jf. betragtning 46.
ii)
Til trods for den generelle stigning i råvarepriserne fra 2008 havde visse producenter i stikprøven fordel af årlige råvarekontrakter, som begrænsede konsekvenserne af disse stigninger.
iii)
En producent i stikprøven havde fordel af betydeligt lavere finansielle omkostninger i 2009 som følge af en omstrukturering i gruppen.
(57)
På dette grundlag tydede udviklingen i fortjenstmargenen stadig på skade, idet fortjenesten ellers ville have været betydeligt højere uden dumpingimport.
Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Investeringer (EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Afkast af nettoaktiverne
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Likviditet (EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Kilde: Mikroøkonomiske data
(58)
Den eksporterende producent fra Bosnien påstod, at investeringerne var lave i den betragtede periode, hvorimod EU-erhvervsgrenen forklarede, at investeringsafkastet var for lavt til at berettige de betydelige investeringer i den pågældende vare.
(59)
Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, fulgte samme tendens som rentabiliteten ovenfor. Det skal bemærkes, at de pågældende nettoaktiver allerede i stort omfang var blevet afskrevet.
(60)
EU-erhvervsgrenens likviditet fulgte også samme tendens som rentabiliteten ovenfor. Situationen for likviditeten var alvorlig i 2008, da producenterne registrerede store tab i salgsmængder og stadig skulle efterleve deres kontraktlige forpligtelser til at indkøbe råvarer.
(61)
EU-erhvervsgrenen anførte ikke evnen til at rejse kapital som et problemområde.
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Beskæftigelse (fuldtidsækvivalenter)
241
241
253
244
221
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivitet pr. ansat
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Kilde: Mikroøkonomiske data undtagen beskæftigelse - makroøkonomiske data
(62)
Antallet af ansatte hos samtlige EU-producenter, som beskæftiger sig med den samme vare, faldt i den betragtede periode i takt med faldet i produktions- og salgsmængder. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg, hvilket afspejlede den stigende inflation.
(63)
Produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager, steg med 14 % i løbet af undersøgelsesperioden, idet salgsmængderne faldt mere end beskæftigelsen. Denne negative udvikling vil sandsynligvis føre til yderligere tab af arbejdspladser i fremtiden.
5.4.3. Dumpingens størrelse
(64)
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet ikke anses for at være ubetydelige.
5.5. Konklusion om skade
(65)
I den betragtede periode led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, hvilket tydeligt fremgår af ovenstående analyse af erhvervsgrenens produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse og produktivitetstendenser.
(66)
Hvad angår priserne og rentabiliteten, viser der sig også en skadevoldende situation. Analysen kompliceres dog af råvare- og energiprisstigningerne, som har haft betydning for priserne på den pågældende vare. Rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet forværredes alle i perioden 2005-2008. 2008 var et særligt alvorligt år for erhvervsgrenen, navnlig da mange virksomheder var fastlåst i råvarekontrakter og samtidig mistede mere end 20 % af salgsmængden.
(67)
I 2009 bedredes markedssituationen, og prisstigninger forbedrede rentabiliteten, men det var, jf., betragtning 55 og 56, klart, at der var tale om et midlertidigt pusterum og at markedssituationen i 2009 sandsynligvis ikke ville fortsætte. Det skal dog bemærkes, at selv i 2009 nåede rentabiliteten ikke 5,9 %, som skønnes at være en normal fortjeneste for denne erhvervsgren.
(68)
Skaden blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske indikatorer), selv om kun producenterne i stikprøven blev vurderet for visse indikatorer (mikroøkonomiske indikatorer). Der blev ikke konstateret væsentlige forskelle mellem de mikro- og makroøkonomiske indikatorer.
(69)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at en væsentlig del af EU-erhvervsgrenen har lidt skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(70)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
6.2. Dumpingimportens virkninger
(71)
I den betragtede periode steg importen fra det pågældende lande med næsten 400 % og opnåede et betydeligt marked, dvs. at markedsandelen steg fra under 5 % til mellem 10 og 15 %. Sideløbende var der en direkte og sammenlignelig forværring af den økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som er den eneste anden væsentlige aktør på EU-markedet, da importen fra andre lande er ubetydelig.
(72)
Disse stigninger i markedsandelen for dumpingimporten satte ind på et tidspunkt, hvor EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode.
(73)
De stigende mængder dumpingimport underbød EU-erhvervsgrenens priser med 20-25 % i UP. Det kan med rimelighed forventes, at en sådan stigning i importen på et marked med faldende efterspørgsel var skyld i det pristryk, der fandt sted i 2008 og 2009. Dumpingimportens virkning på priserne blev forværret, idet salget overvejende foregår på grundlag af årlige kontrakter. Dumpingimporten fra Bosnien kunne dermed anvendes til at trykke prisstigninger for store salgsmængder til trods for stigninger i råvarepriserne. I 2009 blev denne virkning til dels opblødt, men dog ikke nok til at erhvervsgrenen som helhed kunne nå den normale fortjeneste på 5,9 %.
(74)
I betragtning af det klart dokumenterede sammenfald i tid mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimport, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde, fald i markedsandel samt pristryk, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten spillede en afgørende rolle for den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
6.3. Virkningerne af andre faktorer
6.3.1. EU-producenternes eksportresultater
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
Eksport af EU-produktionen
100
108
90
57
121
Indeks: 2005 = 100
Kilde: Makroøkonomiske data
(75)
EU-producenternes eksportmængde steg i den betragtede periode, men udgjorde kun ca. 10 % af produktionen. Eksporten øgedes hos producenterne i stikprøven og kompenserede delvis for det mindre salg på EU-markedet.
(76)
EU-erhvervsgrenens eksportresultater bidrog således til virksomhedens overlevelse og bidrog ikke til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen blev påført.
6.3.2. Import fra tredjelande
(77)
Importen fra tredjelande var ubetydelig i den betragtede periode og kunne ikke have bidraget til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen. Den eksporterende producent fra Bosnien påstod, at EU-producenterne havde mistet markedsandele til importen fra Kina og Korea, men denne påstand er ikke underbygget med faktiske oplysninger, da importen fra disse lande var marginal.
6.3.3. Virkningen af en nedgang i forbruget
2005
2006
2007
2008
2009 (UP)
EU-forbrug i tons
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Kilde: Makroøkonomiske data
(78)
I den betragtede periode faldt forbruget med ca. 240 000 tons (7 %), hvilket skyldtes, at vaskepulverindustrien gradvist anvender flere alternative produkter i deres formler for at erstatte den pågældende vare. Den eksporterende producent påstod, at dette førte til fyldte lagre, annullering af ordrer og lavere fortjeneste.
(79)
Det skal bemærkes, at to producenter på EU-markedet indstillede produktionen ved afslutningen af den betragtede periode, og der blev derfor foretaget en justering af kapaciteten for at kompensere for faldet i forbruget. Som det fremgår af betragtning 49, var lagrene lave og stabile, hvorfor produktionen blev justeret til det lavere forbrug.
(80)
Selv om det ikke kan udelukkes, at nedgangen i forbruget har bidraget til den skade, der påførtes EU-producenterne, var denne virkning dog tilsyneladende ikke afgørende.
6.3.4. Virkningen af investeringer
(81)
Den eksporterende producent påstod, at skaden skyldtes efterlevelsen af REACH-lovgivningen. Som det fremgår af betragtning 58, kunne dette på grund af investeringerne i den pågældende vare i hele den betragtede periode ikke have bidraget til den forvoldte skade i et væsentligt omfang. Desuden har omkostningerne i forbindelse med REACH været moderatere.
6.3.5. Virkningen af stigninger i råvare- og energiomkostninger
(82)
Visse parter påstod, at de øgede råvare- og energiomkostninger bidrog til skaden. Stigningen i disse omkostninger var ganske rigtig væsentlig og fandt hovedsagelig sted i 2008. Dette havde uden tvivl en virkning på rentabiliteten i det pågældende år, da stigningerne fandt sted i en perioden med faldende salg. De øgede energiomkostninger blev i en vis grad afspejlet i salgspriserne, jf. betragtning 52, selv om pristrykket som følge af dumpingimporten hindrede tilstrækkelige stigninger.
(83)
Det konkluderes derfor, at stigningen i råvare- og energiomkostningerne ikke har bidraget til den påførte skade.
6.3.6. Virkning af kapacitetsproblemer
(84)
Problemerne med overkapacitet og lav kapacitetsudnyttelse blev behandlet i betragtning 46. Kapacitetsproblemernes virkning på rentabiliteten skal ses i lyset af erhvervsgrenens strukturelle kendetegn og tilstedeværelsen af dumpingimport. Virkningen på rentabiliteten skyldes de omfattende faste omkostninger, som kunne dækkes, hvis udnyttelsesgraden var højere.
(85)
Overkapaciteten og den lave kapacitetsudnyttelse kan dog delvist forklare nogle af de negative skadesindikatorer hos EU-producenterne, men forklarer ikke det store fald i produktion, salgsmængde og markedsandel i 2009. Det er således klart, at de ikke bryder årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.3.7. Virkningen af den globale kreditkrise/den generelle økonomiske krise
(86)
Visse interesserede parter påstod, at den globale kreditkrise og den generelle økonomiske krise bidrog til skaden. Faktisk var der en nedgang i forbruget af den pågældende vare i 2008/2009, hvor krisen fandt sted.
(87)
Disse problemer forklarer dog ikke, hvorfor EU-producenternes markedsandel faldt betydeligt i 2009, mens markedsandelen for importen fra Bosnien steg og underbød EU-priserne med over 20 %. Nedgangen i forbruget i 2008/2009 ville i sig selv have påvirket EU-erhvervsgrenen, men den voldsomme stigning i importen fra Bosnien-Hercegovina havde således en langt mere afgørende virkning på EU-erhvervsgrenens salgsmængder og - i lyset af underbuddet - på priserne. Krisen brød således ikke årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.3.8. Virkningen af den konsoliderede brugerindustri
(88)
Selv om mere end 10 virksomheder producerede den pågældende vare i UP, bestod den vigtigste brugerindustri (producenter af vaskepulver og vandafkalkningsanordninger) hovedsagelig af 4 store grupper (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble og Unilever). To store samarbejdsvillige brugere tegnede sig faktisk for næsten 40 % af købet af den pågældende vare i EU. Ved hjælp af centraliserede indkøb kan de fire grupper desuden holde priserne på den pågældende vare nede.
(89)
Dette problem er det ikke et nyt fænomen, men har derimod eksisteret i mange år. Det kan derfor ikke forklare faldet i produktionen, salgsmængderne og markedsandelen i 2009. Det er således klart, at det ikke bryder årsagssammenhængen mellem den voldsomme stigning i importen til dumpingpriser og den skade, der forvoldtes EU-producenterne.
6.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(90)
Ud fra ovenstående bekræftes det foreløbigt, at den pågældende dumpingimport forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(91)
En række andre faktorer end dumpingimporten blev undersøgt, men ingen af disse kunne forklare de alvorlige tab af markedsandel, produktions- og salgsmængder, som fandt sted i 2008 og 2009, hvilket falder sammen med stigningen i mængden af dumpingimport.
(92)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Bosnien-Hercegovina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
7. UNIONENS INTERESSER
7.1. Generelle bemærkninger
(93)
Kommissionen undersøgte, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger til trods for den foreløbige konklusion om, at er tale om skadevoldende dumping. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
7.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(94)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EU-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et tryk på salgspriserne på EU-markedet og et tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen. Dette afholdt EU-erhvervsgrenen fra at nå et rentabilitetsniveau i stil med den rentabilitet, der opnås på andre varer.
(95)
Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land kun kan ske direkte på EU-erhvervsgrenens bekostning. Til trods for den omstrukturering, der fandt sted hos EU-producenterne (to virksomheder indstillede produktionen) er situationen ikke bedret. Det skal i den forbindelse bemærkes, at zeolit A i pulverform er en vigtig vare for omsætningen hos virksomhederne i stikprøven, da den udgør indtil 30 % af deres omsætning. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenens situation tydeligvis forværres yderligere. Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikke-skadevoldende niveau, hvilket vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår.
(96)
Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
7.3. Importørernes interesser
(97)
De sandsynlige virkninger af foranstaltningerne for importører skal behandles i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. Det skal i den forbindelse bemærkes, at de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, der gav sig til kende, også var brugere. Analysen vedrørende disse virksomheder præsenteres i det relevante afsnit om brugernes interesser.
7.4. Brugernes og forbrugernes interesser
(98)
Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort. Analysen blev således begrænset til foranstaltningernes virkninger for brugere.
(99)
Der blev sendt spørgeskemaer til 8 kendte brugere. Der blev dog kun modtaget relevante bemærkninger fra to af dem. Analysen af Unionens interesser er derfor baseret på besvarelserne fra to forholdsvis store brugere, som tilsammen tegner sig for næsten 40 % af EU-forbruget.
(100)
De to samarbejdsvillige EU-brugere er ledende aktører i vaskemiddel- og vandafkalkningsindustrien i Unionen. De var begge imod indførelsen af foranstaltninger.
(101)
Undersøgelsen viste, at de samarbejdsvillige EU-brugere importerede mindre en tredjedel af deres forbrug fra den eksporterende producent i Bosnien. Den resterende del indkøbes via udbud fra EU-producenter, som stadig er den vigtigste leverandør for de samarbejdsvillige brugere. I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelsesgrad hos EU-producenterne, jf. betragtning 47 og 48, er det klart, at en eventuel indførelse af foranstaltninger ikke forventes at føre til forsyningsknaphed eller omfattende prisstigninger.
(102)
Det lader desuden til, at brugerindustrien i Unionen allerede er begyndt at undersøge muligheden for import fra Kina. Den omstædndighed at der findes en sådan mulighed, som anses for pålidelig, viser, at en eventuel indførelse af foranstaltninger på ingen måde vil føre til knaphed på den pågældende vare.
(103)
Der blev desuden set på andelen af slutprodukter, hvortil den pågældende vare anvendes, i virksomhedernes omsætning. Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at de relevante produkter i begge tilfælde udgør under 10 % af deres omsætning.
(104)
Andelen af den pågældende vare, der indarbejdes i slutprodukterne, blev også undersøgt. Undersøgelsen viste, at denne andel generelt er ekstremt lav (gennemsnitligt under 5 % af de samlede omkostninger), og den pågældende vare udgør derfor ikke et væsentligt omkostningselement i slutprodukterne.
(105)
Kommissionen undersøgte desuden, om indførelsen af foranstaltninger vil få en væsentlig negativ finansiel indvirkning på situationen hos disse to brugere. Kommissionen etablerede to scenarier, nemlig et worst-case-scenarie og et mere realistisk scenarie.
(106)
I worst-case-scenariet antages det, at både importpriserne og EU-erhvervsgrenens priser øges som følge af tolden. Dermed øges brugernes omkostninger i gennemsnit med mindre end 2 %.
(107)
Ovenstående situation skal sammenlignes med rentabiliteten hos de samarbejdsvillige EU-brugere. Brugernes rentabilitet på varer, hvori den pågældende vare indgår, er på ca. 11 % og for alle deres varer på 20 %. I betragtning af denne rentabilitet vil selv en fuld overvæltning af foranstaltningerne til både importpriserne og EU-priserne ikke få en uforholdsmæssig stor virkning for disse parters økonomiske situation.
(108)
Et langt mere realistisk scenarie er nemlig, at indførelsen af foranstaltninger vil føre til en situation, hvor kun importen fra Bosnien-Hercegovina øges, mens EU-erhvervsgrenens får fordel af øgede stordriftsfordele. Forsyningssituationen i Unionen er, jf. ovenfor, tilstrækkelig, idet de fleste EU-producenter langt fra producerer ved fuld kapacitet.
(109)
Det skal desuden bemærkes, at undersøgelsen viste, at der findes erstatningsvarer for den pågældende vare. Det står således klart, at både de samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige brugere også producerer vaskemiddel uden den pågældende vare. I dette mere realistiske scenarie vil de samarbejdsvillige brugeres omkostninger kun stige med en brøkdel af en procent. Med andre ord vil indførelsen af foranstaltninger i lyset af rentabilitetstallene kun få ubetydelige konsekvenser for brugere.
(110)
I betragtning af det ovenstående er det klart, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil medføre væsentlige virkninger for brugerne, og det er derfor højst usandsynligt, at der endda vil forekomme prisstigninger for forbrugerne.
7.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(111)
Overordnet set forventes det, at EU-erhvervsgrenen tydeligvis vil være i stand til at drage fordel af foranstaltningerne. EU-erhvervsgrenen kunne i første omgang drage fordel af øgede stordriftsfordele på grund af en højere kapacitetsudnyttelse som følge af en stigning i produktion og salg.
(112)
I betragtning af det ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på importen af den pågældende vare fra Bosnien-Hercegovina ikke vil påvirke EU-brugerne væsentligt, og at indførelsen generelt er i Unionens interesse.
8. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(113)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser bør der træffes midlertidige foranstaltninger mod import af den pågældende vare fra Bosnien-Hercegovina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
8.1. Skadestærskel
(114)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(115)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 5,9 % af omsætningen. Der er tale om den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i UP på alle sine varer, inkl. den pågældende vare. Rentabiliteten for den pågældende vare blev påvirket af dumpingimporten, og det er derfor klart, at dette rentabilitetsniveau er formålstjenstligt og ikke alt for stort. Det blev desuden overvejet, om EU-erhvervsgrenens rentabilitet for 2005-2007 skulle anvendes, men fortjenesten var lavere på grund af den rentabilitet, som virksomhederne opnåede på lignende varer, og blev ikke anset for repræsentativ for en levedygtig industri. Dette skyldes, at importen fra Bosnien underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 10 og 20 % i disse tre år, og sådanne forskelle ville have spillet en væsentlig rolle i de årlige kontraktforhandlinger. Disse fortjenstmargener kan derfor ikke anses for repræsentative for en normal situation på EU-markedet. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Denne ikke-skadevoldende pris blev opnået ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til produktionsomkostningerne.
(116)
Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi. Den således beregnede underbudsmargen var på 31,5 %.
8.2. Midlertidige foranstaltninger
(117)
I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på import med oprindelse i Bosnien-Hercegovina på et niveau svarende til den konstaterede dumpingmargen.
(118)
I betragtning af ovenstående bør den midlertidige antidumpingtold for Bosnien-Hercegovina være på 28,1 %.
9. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(119)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030) med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 28,1 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1036/2010,
annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,
Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuontia koskevan väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä helmikuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale, jäljempänä ’valituksen tekijät’, tekivät 4 päivänä tammikuuta 2010 valituksen; valituksen tekijöiden tuotannot muodostavat huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia zeoliitti A -jauheen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi tutkimuksen vireillepanemiseksi.
1.2 Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, bosniahertsegovinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, tuojille, käyttäjille ja muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Bosnia ja Hertsegovinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Valituksen tekijät, unionin tuottajat, bosniahertsegovinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, tuojat ja käyttäjät ilmaisivat kantansa asiasta. Kaikkia niitä asiaan liittyviä osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska unionin tuottajia ja tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisen otantamenettelyn käyttöä. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia unionin tuottajia ja tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen (sellaisena kuin se määritellään 2.1 jaksossa jäljempänä) liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 väliseltä ajalta.
(6)
Kuten jäljempänä 16 kappaleessa selitetään, kahdeksan unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen neljä unionin tuottajaa, joilla oli eniten tuotantoa tai myyntiä unionissa.
(7)
Kuten jäljempänä 20 kappaleessa selitetään, vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yksi tuojista ei kuitenkaan tuonut tai ostanut tarkasteltavana olevaa tuotetta. Sen vuoksi katsottiin, että tuojien vähäisen määrän perusteella otanta ei ollut enää tarpeellinen.
(8)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa, eli bosniahertsegovinalaiselle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, neljälle otokseen valitulle unionin tuottajalle ja kolmelle etuyhteydettömälle tuojalle tai käyttäjälle.
(9)
Vastaukset saatiin bosniahertsegovinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä ja siihen etuyhteydessä olevilta yrityksiltä, neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta sekä kolmelta etuyhteydettömältä tuojalta tai käyttäjältä.
(10)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
Unionin tuottajat
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Espanja
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Unkari
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Alankomaat
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italia
Unionin tuojat tai käyttäjät
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, Yhdistynyt kuningaskunta ja Mira, Italia
-
Henkel AG, Düsseldorf, Saksa
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Saksa
Bosniahertsegovinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (etuyhteydessä edellä mainittuun vientiä harjoittavaan tuottajaan)
Etuyhteydessä oleva unionin tuoja
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Liettua
1.3 Tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2005 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(12)
Tarkasteltavana oleva tuote on zeoliitti A -jauhe, jota kutsutaan myös zeoliitti NaA -jauheeksi tai zeoliitti 4A -jauheeksi, jäljempänä ’tarkasteltava tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00.
(13)
Tarkasteltavan tuotteen lopullinen käyttötarkoitus on pyykinpesujauheiden ja vedenpehmennysaineiden tuotannossa.
2.2 Samankaltainen tuote
(14)
Tutkimuksessa todettiin, että tarkasteltavalla tuotteella, Bosnia ja Hertsegovinan kotimarkkinoilla myytävällä tuotteella sekä unionin tuottajien valmistamalla ja unionissa myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset, mistä syystä niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
(15)
Bosnialainen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä huomautti, että Fabrika Glinice Birac AD:n ja siihen etuyhteydessä olevan Alumina d.o.o. -yrityksen, jäljempänä ’Birac-ryhmä’, viemän tarkasteltavan tuotteen sekä joidenkin unionin tuottajien valmistaman samankaltaisen tuotteen tuotantokustannukset, tuotantoprosessit ja laatu eroavat toisistaan. Lisäksi väitettiin, että Birac-ryhmän tuotantoprosessi perustuu alumiinin tuotantoprosessissa syntyneeseen alumiiniliuokseen alumiinitrihydraatin sijaan, kun taas unionin tuotanto perustuu pääasiassa hydraattikiteisiin, jotka saadaan kuumentamalla ja lisäämällä natriumhydroksidia palautettua nestemäiseen muotoon zeoliittilietteen tuotantoa varten. Edellä mainittujen väittämien osalta huomautetaan, että Birac-ryhmän toimittamat tiedot eivät aseta kiistanalaiseksi sitä, että tuotantoprosessien, kustannusten tai laadun väitetyistä eroista riippumatta tarkasteltavalla tuotteella ja samankaltaisella tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset.
3. OTANTA
3.1 Unionin tuottajien otanta
(16)
Kahdeksan unionin tuottajaa, joiden osuus unionin tuottajien myyntimäärästä markkinoilla on noin 50 prosenttia, vastasi vireillepanoilmoituksen pyyntöön, joka koski otantaan tarvittavia tietoja. Aluksi otokseen valittiin viisi suurinta unionin tuottajaa. Yksi yritys päätti kuitenkin lopettaa yhteistyönsä. Jäljellä olevat neljä unionin tuottajaa muodostavat siis tämän tutkimuksen otoksen.
(17)
Nämä neljä tuottajaa muodostivat noin 37 prosenttia unionin tuottajien kokonaismyyntimäärästä unionin markkinoilla tarkastelujakson aikana ja yli 75 prosenttia niiden kahdeksan tuottajan myyntimäärästä, jotka toimittivat tietoja otantaa varten. Otokseen valittujen neljän tuottajan katsottiin edustavan unionin kaikkia tuottajia.
(18)
Bosnialainen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä väitti, että kolmen unionin tuottajan (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. ja Industrias Quimicas del Ebro SA) ei pitäisi katsoa toimivan yhteistyössä tutkimuksessa. Väitettiin, että nämä yritykset olivat toimittaneet puutteista ilmoittaviin kirjeisiin vastauksia, jotka eivät olleet luottamuksellisia, joitakin päiviä määrärajan jälkeen. Edellä olevan osalta huomautetaan, että mainittujen osapuolien toimittamat tiedot annettiin hyvissä ajoin, eivätkä ne estäneet tutkimuksen edistymistä tai osapuolten puolustautumisoikeutta millään tavoin.
(19)
Väitettiin myös, että eräs unionin tuottaja (MAL Magyar Aluminium) oli jättänyt mainitsematta otantaa koskevassa vastauksessaan, että se oli etuyhteydessä toiseen unionin tuottajaan (Silkem d.o.o.). Jälkimmäistä yritystä ei valittu otokseen eikä sitä mainittu MAL Magyar Aluminiumin kyselyvastauksessa. Siksi väitettiin, että kummankaan unionin tuottajan ei pitäisi katsoa toimivan yhteistyössä käynnissä olevassa tutkimuksessa. Tässä yhteydessä huomautetaan, että komission yksiköt tiesivät näiden kahden osapuolen välisestä etuyhteydestä valitusvaiheessa ja etuyhteydestä kerrottiin toisessa osapuolten otantaa koskevista vastauksista. Lisäksi etuyhteydestä mainittiin MAL Magyar Aluminiumin kyselyvastauksessa. Lopulta on todettava selkeästi, että Silkem d.o.o. ja MAL Magyar Aluminium ovat toimineet täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. Silkem d.o.o. toimitti tietoja otantavaiheessa, mutta sitä ei valittu otokseen eikä siksi pyydetty täyttämään kyselylomaketta. MAL Magyar Aluminiumin ei tarvinnut toimittaa yhtenäistä vastausta Silkem d.o.o:n kanssa, koska Silkem d.o.o. on erillinen oikeussubjekti.
3.2 Etuyhteydettömien tuojien otanta
(20)
Vain kolme etuyhteydetöntä tuojaa vastasi vireillepanoilmoituksen pyyntöön, joka koski tietojen toimittamista otantaa varten. Myöhemmin kävi ilmi, että yksi yrityksistä ei tuonut tai ostanut tarkasteltavaa tuotetta. Sen vuoksi päätettiin, että otanta oli tarpeeton etuyhteydettömien tuojien osalta.
4. POLKUMYYNTI
4.1 Normaaliarvo
(21)
Komissio tutki aluksi perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko kumpikin kahdesta Birac-ryhmän vientiä harjoittavasta tuottajasta myynyt kotimarkkinoilla samankaltaista tuotetta edustavassa määrin riippumattomille asiakkaille eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vastaavasta vientimyynnistä unioniin. Kävi ilmi, että kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa.
(22)
Komissio tutki tämän jälkeen, voitiinko kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus.
(23)
Kotimarkkinoiden myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin kotimarkkinoiden tuotantokustannukset tutkimusajanjakson aikana.
(24)
Edellä mainitussa tarkastelussa kävi ilmi, että molempien vientiä harjoittavien tuottajien kaikki kotimarkkinamyynnit olivat kannattavia, koska nettomääräiset yksikkömyyntihinnat ylittivät lasketut yksikön tuotantokustannukset.
(25)
Koska kotimarkkinamyynti ei ollut määrältään edustavaa, normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(26)
Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin tuotantokustannuksiin kyseisten tuottajien tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä tutkimusajanjakson aikana harjoittaman samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä keskimääräinen voitto painotettuna. Tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.
4.2 Vientihinta
(27)
Koska kaikki vienti unioniin oli tapahtunut etuyhteydessä olevan tuojan kautta, laskennallinen vientihinta muodostettiin riippumattomilta asiakkailta veloitetun jälleenmyyntihinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Ensimmäiselle riippumattomalle ostajalle unionissa tapahtuneen jälleenmyynnin hintaa oikaistiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välillä syntyneiden kustannusten osalta tullit ja verot mukaan luettuina sekä kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton osalta. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksina käytettiin etuyhteydessä olevan tuojan omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Koska etuyhteydettömät tuojat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, käytettiin 5 prosentin kohtuullista voittomarginaalia, mikä perustui tarkasteltavaa tuotetta tutkimusajanjaksolla tuoneiden käyttäjien antamiin tietoihin.
(28)
Birac-ryhmä väitti, että siihen etuyhteydessä olevan tuojan tehtävät olivat samanlaisia kuin vientiosaston tehtävät tuojan tehtävien sijaan, ja siksi vientihintaa ei pitäisi muodostaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti, vaan perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. Tässä yhteydessä huomautetaan, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti vientihinta muodostetaan riippumattomilta asiakkailta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella aina, kun viejään etuyhteydessä olevat yritykset viejämaassa jälleenmyyvät tarkasteltavaa tuotetta riippumattomille asiakkaille. Tutkimuksessa kävi ilmi, että etuyhteydessä oleva yritys sijaitsee unionissa. Se käsittelee muun muassa Birac-ryhmän tuottaman tarkasteltavan tuotteen asiakastilaukset ja laskutuksen. Lisäksi todettiin, että Birac-ryhmä myy tarkasteltavaa tuotetta unionissa sijaitsevalle etuyhteydessä olevalle yritykselle jälleenmyytäväksi EU:n riippumattomille asiakkaille. Väite on näin ollen hylättävä. On huomattava, että tietyt etuyhteydessä olevan yrityksen toimet ennen tuontia eivät tarkoita sitä, että vientihintaa ei voida muodostaa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella, kun tarvittavat oikaisut tehdään 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti.
4.3 Vertailu
(29)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kuljetus-, rahti- ja vakuutuskustannuksiin, pankkikuluihin sekä pakkaus- ja luottokustannuksiin, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
4.4 Polkumyyntimarginaali
(30)
Molemmille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritettiin polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella.
(31)
Molempien vientiä harjoittavien tuottajien yksilölliset polkumyyntimarginaalit painotettiin unioniin suuntautuneen viennin määrän perusteella, ja näin saatiin Birac-ryhmään sovellettava polkumyyntimarginaali, joka ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 28,1 prosenttia.
(32)
Valituksesta ja yhteistyössä toimineelta bosniahertsegovinalaiselta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä saatujen tietojen perusteella muita bosniahertsegovinalaisia tarkasteltavan tuotteen tuottajia ei ole tiedossa. Sen vuoksi Bosnia ja Hertsegovinalle määritettävän koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin olisi oltava sama kuin ainoalle bosniahertsegovinalaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle määritetty polkumyyntimarginaali.
5. VAHINKO
5.1 Alkuhuomautukset
(33)
On muistettava, että tässä tapauksessa on vain yksi bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja (Birac-ryhmä). Yritysten luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi tuontimääristä, tuontihinnoista, markkinaosuuksista ja unionin tuotannosta tai myyntimääristä ei voida antaa täsmällisiä lukuja. Tämän vuoksi indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä.
(34)
Edellä olevan 3.1 jakson mukaisesti katsotaan, että neljä otokseen valittua unionin tuottajaa muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
5.2 Unionin kulutus
(35)
Tutkimuksen alustavassa vaiheessa unionin kulutus laskettiin valituksessa esitettyjen lukujen perusteella, ja tietoja täydennettiin tutkimukseen osallistuneilta tuottajilta sekä viejiltä tai käyttäjiltä saaduilla tarkistetuilla luvuilla. Tiedot lähetettiin kaikille asianomaisille osapuolille huomautuksia varten. Unionin kulutustietoja kiistäviä huomautuksia ei esitetty.
(36)
Unionin kulutus määritettiin näin ollen seuraavien perusteella: unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä unionissa, toisten tiedossa olevien unionin tuottajien tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä unionissa sekä tarkasteltavan tuotteen kolmansista maista tapahtuva tuontimäärä.
(37)
Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Tonnia
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Lähde: Valitus ja kyselyvastaukset
(38)
Tarkasteltavan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus unionissa laski tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Tämä osoittaa, että käyttäjät vähentävät asteittain tarkasteltavan tuotteen määrää keskeisissä tuotteissa kuten pyykinpesuaineissa. Se kuvastaa myös sitä, että yhä useammat tuotannonalan tuotteet ovat zeoliitittomia.
5.3 Tuonti asianomaisesta maasta
5.3.1 Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(39)
Tarkasteltavan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 359 prosenttia.
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Tuonnin määrä
100
73
68
252
459
Indeksi: 2005 = 100
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
(40)
Keskimääräinen tuontihinta oli vakaa vuosina 2005-2008, ja se kasvoi noin 10 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Tämä johtui lähinnä EU:n markkinoiden parantuneesta tilanteesta, joka mahdollisti tarkasteltavan tuotteen hinnan nousun kaikille tuottajille.
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Keskimääräinen tuontihinta (CIF)
100
100
102
99
109
Indeksi: 2005 = 100
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
(41)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus lähes nelinkertaistui tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjakson aikana markkinaosuus oli 10-15 prosenttia.
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Bosnia ja Hertsegovinan markkinaosuus
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Indeksi: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.
5.3.2 Polkumyyntituonnin vaikutus hintoihin
(42)
Hinnan alittavuuden määrittämisessä bosnialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuontihintojen keskiarvoja verrattiin unionin tuotannonalan hintojen keskiarvoihin. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (netto) ja niitä verrattiin CIF-tuontihintoihin. Tulleja ei otettu huomioon, koska bosnialaiseen vientiä harjoittavaa tuottajaan sovellettiin 0 prosentin etuustullia tutkimusajanjaksolla.
(43)
Todetut hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista ovat 20-25 prosenttia.
5.4 Unionin tuotannonalan tilanne
5.4.1 Alustavat huomiot
(44)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(45)
Makrotaloudellisia tekijöitä (tuotantoa, kapasiteettia, myyntimäärää, markkinaosuutta, yms.) koskevat indikaattorit perustuvat komission yksiköiden vahvistamiin tietoihin, jotka on lähetetty asianomaisille osapuolille huomautuksia varten, kuten edellä 35 kappaleessa mainittiin. Indikaattoreiden tiedot edustavat kaikkia unionin tuottajia. Kun käytetään tietoja, jotka koskevat unionin tuottajia kokonaisuudessaan, alla olevien taulukoiden lähteenä käytetään makrotason tietoja. Muut indikaattorit perustuvat otokseen valittujen tuottajien antamiin tarkistettuihin tietoihin. Näitä indikaattoreita kutsutaan mikrotason tiedoksi. Makrotason tietojen osalta bosnialaiset vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, etteivät nämä tiedot ole todennäköisesti luotettavia tuotteen luokitteluun käytettävän CN-koodiin liittyvien ristiriitojen vuoksi. Tässä yhteydessä huomautetaan, että CN-koodien väitetyt ristiriidat eivät vaikuta millään tavalla vahinkoindikaattoreihin. On muistettava, että tarkasteltavan tuotteen kuvaus julkaistiin vireillepanoilmoituksessa. Kuvaus on selkeä, eikä sitä ole mahdollista ymmärtää väärin. Asianomaisia osapuolia pyydettiin toimittamaan tietoa tuotteen kuvauksen perusteella CN-koodeista riippumatta, koska vireillepanoilmoituksessa mainittiin CN-koodien olevan vain ohjeellisia. Lisäksi on muistettava, että bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja ei ole kiistänyt unionin kulutusta koskevia tietoja. Suurin osa tuontitiedoista perustuu suoraan bosnialaisen vientiä harjoittavan tuottajan tietoihin, ja loput koskevat muista maista tulevaa pientä tuontimäärää. Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat ja se, että luotettavan tiedon puuttumista koskevan väitteen tueksi ei esitetty konkreettista näyttöä, väite oli hylättävä.
5.4.2 Vahinkoindikaattorit
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Tuotanto
100
108
114
90
86
Kapasiteetti
100
99
104
100
100
Kapasiteetin käyttöaste
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Indeksi: 2005 = 100
Lähde: Makrotason tiedot
(46)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotantomäärä laski 14 prosenttia. Vuosina 2008-2009 yksi unionin tuottaja (Sasol Italy SpA) lopetti tuotannon kokonaan. Lisäksi Henkel AG lopetti zeoliittilietteen valmistuksen (kyseessä ei ole tarkasteltava tuote, vaan nestemäinen korvaava tuote). Nämä kehityssuuntaukset ovat helpottaneet jossain määrin jäljellä olevien tuottajien tilannetta.
(47)
Edellä mainituista kehityssuuntauksista huolimatta kapasiteetti pysyi kohtalaisen vakaana tarkastelujaksolla tuotannonalan tavanomaisen laskutavan perusteella. Otokseen valittujen tuottajien tarkistus kuitenkin osoitti, että kyseisen tuotannonalan kapasiteetin laskeminen voi vaihdella riippuen tarkasteltavan tuotteen markkinoiden ja muiden samoissa laitoksissa valmistettujen tuotteiden markkinoiden tilanteesta.
(48)
Edellä olevista kapasiteetin käyttöastetta kuvaavista luvuista käy ilmi, että käyttöaste on laskenut 14 prosenttia. Lisäksi luku ei missään vaiheessa noussut 80 prosenttiin, joka on ylikapasiteetin merkki. Tätä seikkaa käsitellään vielä syy-yhteyden luvussa.
Varastot
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Varastojen määrä vuoden lopussa
Vähemmän kuin 2 %
Vähemmän kuin 2 %
Vähemmän kuin 2 %
Vähemmän kuin 2 %
Vähemmän kuin 2 %
Indeksi: 2005 = 100
Lähde: Makrotason tiedot
(49)
Unionin tuotannonalan varastot olivat pieniä ja vakaita koko tarkastelujakson ajan. Samankaltaisen tuotteen tuotanto suunniteltiin tilausten mukaan, ja varastot pidettiin mahdollisimman pieninä. Tämä ei ollut sen vuoksi tärkeä tekijä tässä tutkimuksessa.
Myyntimäärät ja markkinaosuus
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
EU:n myynnin määrä
100
108
116
93
82
Markkinaosuus
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Indeksi (markkinaosuus)
100
101
101
96
89
Indeksi: 2005 = 100
Lähde: Makrotason tiedot
(50)
Unionin tuotannonalan myynnin määrä laski tarkastelujakson aikana 18 prosenttia.
(51)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkastelujakson aikana 11 prosenttia.
Myyntihinnat
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Keskimääräinen myyntihinta (euroa/tonni)
292
306
315
332
354
Lähde: Mikrotason tiedot
(52)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta etuyhteydettömille osapuolille EU:ssa nousi 21 prosenttia tarkastelujaksolla. Se johtui suurelta osin korkeammista raaka-aineen ja energian hinnoista, ja sitä ei sen vuoksi pidetä yksinään merkittävänä indikaattorina.
Kannattavuus
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Voittomarginaali ennen veroja
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Lähde: Mikrotason tiedot
(53)
Unionin tuotannonalan kannattavuus oli heikkoa koko tarkastelujakson ajan. Tilanne johtui unionin tuotannonalan kykenemättömyydestä nostaa hintojaan syy-yhteys-luvussa käsitellyistä syistä ja varsinkin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrän lisääntymisestä. Se johtui myös alhaisesta kapasiteetin käyttöasteesta, jota käsiteltiin 47 kappaleessa.
(54)
Vuosina 2005-2008 unionin tuotannonalan kannattavuus laski merkittävästi, ja vuonna 2008 tuotannonala alkoi tuottaa tappiota. Se toipui tutkimusajanjakson aikana tarkastellun jakson korkeimmalle tasolle, mutta jäi silti 5,9 prosentin voitosta, jonka tuotannonala olisi voinut saada ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia (katso jäljempänä 67 kappale).
(55)
Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuottajien kannattavuus oli hyvä vuonna 2009. Oletuksen tueksi ei esitetty todisteita, vaan väitteessä viitataan määrittelemättömiin ”julkisesti saatavilla oleviin tietoihin”. Otokseen valitut tuottajat väittivät, että vuonna 2009 saatu kannattavuusaste oli ainutkertainen, eikä se kestä bosnialaisten vientiä harjoittavien tuottajien määrätietoista markkinoille tuloa suurin määrin ja alhaisin polkumyyntihinnoin. Otokseen valittujen tuottajien mukaan vuonna 2010 kannattavuus laskisi luultavasti takaisin vuoden 2008 tasolle.
(56)
Komission yksiköt tutkivat edellä esitetyt väitteet. Tutkimuksessa keskityttiin erityisesti raaka-aine- ja myyntikustannusten kehitykseen sekä asiaa koskevissa sopimuksissa esitettyihin hintoihin. Kävi ilmi, että unionin tuotannonala hyötyi vuonna 2009 tietyistä väliaikaisista tekijöistä, jotka kasvattivat sen kannattavuutta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin merkittävistä määristä huolimatta:
i)
Otokseen valitut tuottajat hyötyivät jonkin verran kahden muun unionin tuottajan tuotannon lopettamista seuranneista kasvaneista tuotanto- ja myyntimääristä, kuten 46 kappaleessa mainittiin.
ii)
Vaikka raaka-aineen hinnat nousivat yleisesti vuodesta 2008, jotkin otokseen valitut tuottajat hyötyivät vuosittaisista raaka-ainesopimuksista, jotka rajoittivat hintojen nousun vaikutuksia.
iii)
Yksi otokseen valittu tuottaja hyötyi merkittävästi alhaisemmista rahoituskuluista vuonna 2009, jotka johtuivat tuottajan ryhmän rakenteellisista muutoksista.
(57)
Tällä perusteella voittomarginaalin kehitys osoitti yhä, että vahinkoa oli aiheutunut, koska voitto olisi ollut selvästi suurempaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia.
Investoinnit, investointien tuotto, kassavirta ja pääoman saanti
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Investoinnit (euroa)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Sidotun pääoman tuotto
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Kassavirta (euroa)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Lähde: Mikrotason tiedot
(58)
Bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että investoinnit olivat pieniä tarkastelujaksolla, kun taas unionin tuotannonala selitti, että investointien tuotot olivat liian pieniä oikeuttamaan huomattavaa investointia tarkasteltavaan tuotteeseen.
(59)
Investointien tuotto, ilmaistuna unionin tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien nettokirjanpitoarvon suhteena, noudattaa edellä esitettyä kannattavuuden kehityssuuntausta. On huomattava, että kyseinen nettopääoma oli jo merkitty suurelta osin poistoihin.
(60)
Unionin tuotannonalan kassavirran tilanne noudattaa myös edellä esitettyä kannattavuuden kehityssuuntausta. Kassavirran tilanne oli vakava vuonna 2008, kun myyntimäärän tappioiden lisäksi tuottajien täytyi edelleen noudattaa sopimusvelvoitteitaan raaka-aineiden ostossa.
(61)
Unionin tuotannonala ei ottanut tarkastelun yhteydessä esille pääoman saantia.
Työllisyys, tuottavuus ja palkat
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna)
241
241
253
244
221
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Tuottavuus työntekijää kohti
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Lähde: Mikrotason tiedot, paitsi työllisyyden osalta makrotason tiedot
(62)
Kaikkien samankaltaista tuotetta tuottavien unionin tuottajien työntekijöiden määrä laski tarkastelujaksolla tuotanto- ja myyntimäärän vähentämisen mukaisesti. Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti nousivat, mikä kuvastaa inflaation kiihtymistä.
(63)
Tuottavuus, ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti, laski 14 prosenttia tarkastelujaksolla, koska myyntimäärä laski enemmän kuin työntekijöiden määrä. Tämä negatiivinen kehitys johtaa luultavasti useampien työpaikkojen menetyksiin tulevaisuudessa.
5.4.3 Polkumyynnin laajuus
(64)
Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia EU:n markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä.
5.5 Vahinkoa koskevat päätelmät
(65)
Tarkastelujakson aikana unionin tuottajille aiheutui merkittävää vahinkoa, mikä käy selkeästi ilmi edellä olevista tuotannon, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärän, markkinaosuuden, työllisyyden ja tuottavuuden kehityssuuntausten tarkasteluista.
(66)
Tilanne oli vahingollinen myös hintojen ja kannattavuuden osalta. Tarkastelua kuitenkin hankaloitti raaka-aineen ja energian hintojen nousu, joka on vaikuttanut tarkasteltavan tuotteen hintoihin. Kannattavuus, kassavirta ja sijoitetun pääoman tuotto heikkenivät vuosina 2005-2008. Vuosi 2008 oli erityisen vaikea vuosi tuotannonalalle, pääasiassa koska yritykset olivat sidoksissa raaka-ainesopimuksiin, vaikka ne menettivät yli 20 prosenttia myyntimäärästään.
(67)
Vuonna 2009 markkinatilanne helpottui, ja hintojen nousut paransivat kannattavuutta, mutta kuten edellä 56 kappaleessa selitettiin, tämä oli selvästi vain väliaikaista eikä vuoden 2009 markkinatilanne luultavasti tule toistumaan. On kuitenkin huomattava, että edes vuonna 2009 kannattavuusaste ei saavuttanut 5,9 prosenttia, jota pidetään tavanomaisena tasona tällä tuotannonalalla.
(68)
Vahinko arvioitiin koko unionin tuotannonalan osalta (makrotaloudelliset indikaattorit), mutta jotkin indikaattorit arvioitiin vain otokseen valittujen tuottajien osalta (mikrotaloudelliset indikaattorit). Mikro- ja makroindikaattoreiden välillä ei havaittu merkittäviä eroavaisuuksia.
(69)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että suurimmalle osalle unionin tuotannonalaa on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
6. SYY-YHTEYS
6.1 Johdanto
(70)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohtien mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
6.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(71)
Tarkastelujakson aikana asianomaisesta maasta tapahtunut tuonti kasvoi melkein 400 prosenttia ja sen markkinat kasvoivat merkittävästi alle 5 prosentista 10-15 prosenttiin. Samaan aikaan tapahtui tähän suoraan verrattavissa olevaa unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä, joka on ainoa muu merkittävä tekijä EU:n markkinoilla, koska muista lähteistä tapahtuva tuonti on vähäistä.
(72)
Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuudet kasvoivat samaan aikaan, kun EU:n kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(73)
Lisääntyvä polkumyynnillä tapahtuva tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla 20-25 prosentilla. Voidaan perustellusti päätellä, että kyseinen tuonnin kasvu sopimusmarkkinoilla aiheutti hintojen alenemisen vuosina 2008 ja 2009. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus hintoihin korostui entisestään, koska suurin osa myynneistä perustui vuotuisiin sopimuksiin. Siksi polkumyynnillä tapahtuvaa bosnialaista tuontia voitiin käyttää estämään hintojen nousua suurien myyntimäärien osalta, vaikka raaka-aineen hinnat nousivat. Vuonna 2009 kyseinen vaikutus heikkeni, muttei tarpeeksi, jotta tuotannonala kokonaisuudessaan olisi saavuttanut tavanomaisen 5,9 prosentin voittotason.
(74)
Koska voidaan selvästi vahvistaa yhtäältä unionin tuotannonalan hinnat alittavan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta unionin tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärän ja markkinaosuuden pienentymisen sekä hintojen alenemisen samanaikaisuus, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti ratkaisevasti unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.
6.3 Muiden tekijöiden vaikutukset
6.3.1 Unionin tuottajien vientitulos
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
Unionin tuotannonalan vientimyynti
100
108
90
57
121
Indeksi: 2005 = 100
Lähde: Makrotason tiedot
(75)
Kaikkien unionin tuottajien vientimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana, mutta se oli keskimäärin vain 10 prosenttia tuotannosta. Otokseen valittujen tuottajien vientimäärä kasvoi ja korvasi osaltaan EU:n myyntimäärän vähenemistä.
(76)
Sen vuoksi unionin tuottajien vientitulos auttoi pitämään liiketoimintaa yllä, eikä vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon.
6.3.2 Kolmansista maista tuleva tuonti
(77)
Kolmansista maista tuleva tuonti oli vähäistä tarkastelujakson aikana, eikä se voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuottajat ovat menettäneet markkinaosuuttaan Kiinasta ja Koreasta tapahtuvalle tuonnille, mutta tosiasiat eivät tue tätä väitettä, koska kyseisistä maista tapahtuva tuonti oli marginaalista.
6.3.3 Kulutuksen laskun vaikutus
2005
2006
2007
2008
2009 (tutkimusajanjakso)
EU:n kulutus (tonnia)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Lähde: Makrotason tiedot
(78)
Tarkastelujakson aikana kulutus laski noin 24 000 tonnilla (7 %), mikä on merkki siitä, että pyykinpesuaineteollisuus korvasi tarkasteltavaa tuotetta yhä enemmän vaihtoehtoisilla tuotteilla valmisteissaan. Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämä johti ”varastojen täyttymiseen, tilausten peruutuksiin ja voittojen pienenemiseen”.
(79)
On todettava, että kaksi tuottajaa EU:n markkinoilla on lopettanut tuotannon tarkastelujakson loppupuolella, ja siksi kapasiteettia on mukautettu korvaamaan kulutuksen laskua. Lisäksi kuten 49 kappaleessa selitettiin, varastot ovat pysyneet pieninä ja vakaina, joten tuotanto on mukautunut alhaisempiin kulutustasoihin.
(80)
Vaikka ei voida sulkea pois, että kulutuksen lasku olisi vaikuttanut unionin tuottajille aiheutuneeseen vahinkoon, sillä ei näytä olevan merkittävää vaikutusta.
6.3.4 Investointien vaikutus
(81)
Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että REACH-lainsäädännön noudattaminen oli vahingon syynä. Kuten 58 kappaleessa kuitenkin selvitetään, ottaen huomioon tarkasteltavaan tuotteeseen tehdyt investoinnit tarkastelujakson aikana, tämän ei voida katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon merkittävässä määrin. Lisäksi REACH-lainsäädäntöön liittyvät kulut ovat olleet kohtuullisia.
6.3.5 Raaka-aine- ja energiakustannusten vaikutus
(82)
Tietyt osapuolet väittivät, että raaka-aine- ja energiakustannusten nousu vaikutti vahinkoon. Kustannukset nousivatkin merkittävästi, ja nousu tapahtui pääasiassa vuonna 2008. Tämä vaikutti epäilemättä kannattavuuteen kyseisenä vuonna, koska samaan aikaan myyntimäärät laskivat. Energiakustannusten nousu vaikutti kuitenkin jossain määrin myyntihintojen nousuun, kuten 52 kappaleessa esitettiin, vaikka polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja laskeva vaikutus esti riittävän nousun.
(83)
Tämän vuoksi katsotaan, ettei raaka-aine- ja energiakustannusten nousu ole vaikuttanut aiheutuneeseen vahinkoon.
6.3.6 Kapasiteetin vaikutus
(84)
Ylikapasiteettia ja alhaista kapasiteetin käyttöastetta käsiteltiin 46 kappaleessa. Kapasiteetin vaikutusta kannattavuuteen täytyy katsoa sekä tuotannonalan rakenteellisten ominaisuuksien että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kannalta. Vaikutus kannattavuuteen on huomattava, koska merkittävät kiinteät kustannukset katettaisiin, jos käyttöaste olisi korkeampi.
(85)
Vaikka ylikapasiteetti ja alhainen kapasiteetin käyttöaste voivat osaltaan selittää unionin tuottajille aiheutuneita negatiivisia vahinkoindikaattoreita, ne eivät selitä tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden merkittävää pienenemistä vuonna 2009. Näin ollen ne eivät selvästikään poista syy-yhteyttä polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin suuren kasvun ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä.
6.3.7 Maailmanlaajuisen luottokriisin tai yleisen talouskriisin vaikutus
(86)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että maailmanlaajuinen luottokriisi ja yleinen talouskriisi vaikuttivat vahinkoon. Tarkasteltavan tuotteen kulutus itse asiassa laski vuosina 2008-2009, jolloin kyseiset kriisit tapahtuivat.
(87)
Nämä seikat eivät voi kuitenkaan selittää, miksi unionin tuottajien markkinaosuus pieneni merkittävästi vuonna 2009, kun taas bosnialaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi ja alitti EU:n hinnat yli 20 prosentilla. Näin ollen vaikka kulutuksen lasku vuosina 2008-2009 olisi sinänsä vaikuttanut unionin tuotannonalaan, Bosnia ja Hertsegovinasta tulevan tuonnin huomattavalla nousulla oli paljon merkittävämpi vaikutus unionin tuotannonalan myyntimääriin ja alihinnoittelun vuoksi myös hintoihin. Sen vuoksi kriisi ei poista syy-yhteyttä polkumyyntihintaan tapahtuvan tuonnin suuren kasvun ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä.
6.3.8 Tuotetta käyttävän tuotannonalan vaikutus
(88)
Vaikka yli 10 yritystä valmisti tarkasteltavaa tuotetta tutkimusajanjakson aikana, pääasialliseen tuotetta käyttävään tuotannonalaan (pyykinpesuaineiden ja vedenpehmennysaineiden tuottajat) kuului neljä suurta ryhmää (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble ja Unilever). Itse asiassa kahden pääasiallisen yhteistyössä toimineen käyttäjän osuus tarkasteltavan tuotteen ostoista EU:ssa oli lähes 40 prosenttia. Keskittämällä ostonsa nämä neljä ryhmää pystyvät pitämään tarkasteltavan tuotteen hinnat alhaisina.
(89)
Tämä ei ole kuitenkaan uusi ilmiö, vaan sitä on esiintynyt monien vuosien ajan. Siksi sekään ei voi selittää tuotannon, myyntimäärien ja markkinaosuuden merkittävää pienenemistä vuonna 2009. Näin ollen se ei selvästi poista syy-yhteyttä polkumyyntihintaan tapahtuvan tuonnin suuren kasvun ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä.
6.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(90)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli polkumyynnillä tapahtuva tuonti.
(91)
Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin useita muita tekijöitä, mutta mikään niistä ei voinut selittää markkinaosuuden, tuotannon ja myyntimäärien huomattavia menetyksiä vuosina 2008-2009, jotka tapahtuivat samaan aikaan kuin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrien kasvu.
(92)
Ottaen huomioon edellä esitetty tarkastelu, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Bosnia ja Hertsegovinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
7. UNIONIN ETU
7.1 Yleiset huomiot
(93)
Komissio tutki, oliko alustavasti todetusta vahingollisesta polkumyynnistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden vuoksi toimenpiteiden toteuttaminen ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä varten mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia tarkasteltiin kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
7.2 Unionin tuotannonalan etu
(94)
Vahinkoa koskeva tarkastelu osoitti selvästi, että unionin tuotannonala kärsi polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Viime vuosina lisääntyneen polkumyyntituonnin johdosta unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski ja markkinaosuus pieneni. Sen vuoksi unionin tuotannonala ei voinut saavuttaa samanlaista kannattavuusastetta kuin muiden tuotteiden kohdalla saavutettiin.
(95)
Tutkimus on osoittanut, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuuden lisääntyminen tapahtuu suoraan unionin tuotannonalan kustannuksella. Unionin tuottajien rakenteellisista muutoksista huolimatta (kaksi yritystä lopetti tuotannon) tilanne ei ole parantunut. Tässä yhteydessä huomautetaan, että zeoliitti A -jauhe on tärkeä tuote otokseen valittujen yritysten liikevaihdolle, koska sen osuus on jopa 30 prosenttia niiden myynnin liikevaihdosta. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi selvästi entisestään. Toimenpiteiden käyttöönotolla palautetaan tuontihinta vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta unionin tuotannonala voi kilpailla hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa.
(96)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
7.3 Maahantuojien etu
(97)
Toimenpiteiden todennäköinen vaikutus maahantuojiin on otettu huomioon perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tässä yhteydessä huomautetaan, että ilmoittautuneet etuyhteydettömät tuojat olivat myös käyttäjiä. Siksi niitä koskeva tarkastelu esitetään käyttäjien etua käsittelevässä jaksossa.
7.4 Käyttäjien ja kuluttajien etu
(98)
Kuluttajajärjestöiltä ei saatu kannanottoja menettelyn vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen. Siksi tarkastellaan vain toimenpiteiden vaikutusta käyttäjiin.
(99)
Kyselylomakkeet lähetettiin kahdeksalle tiedossa olleelle käyttäjälle. Käyttökelpoisia huomautuksia saatiin kuitenkin vain kahdelta. Sen vuoksi unionin edun määrittäminen perustuu kahden kohtalaisen suuren käyttäjän vastauksiin, joiden yhteenlaskettu osuus unionin kulutuksesta on lähes 40 prosenttia.
(100)
Kaksi yhteistyössä toiminutta unionin käyttäjää ovat tärkeitä toimijoita unionin pyykinpesuaine- ja vedenpehmennysaineteollisuudessa. Molemmat vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa.
(101)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että yhteistyössä toimivien unionin käyttäjien kulutuksesta alle yksi kolmasosa on bosnialaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuomaa. Jäljellä oleva osa hankitaan unionin tuottajilta, jotka ovat yhä yhteistyössä toimivien käyttäjien pääasiallinen toimituslähde. Kun otetaan huomioon unionin tuottajien alhainen kapasiteetin käyttöaste, kuten edellä 47 ja 48 kappaleissa selvitetään, on selvää, ettei toimenpiteiden käyttöönoton odoteta johtavan tarjonnan puutteeseen tai siitä aiheutuvaan hintojen nousuun.
(102)
Edellä mainitun lisäksi näyttää siltä, että unionin käyttäjien tuotannonala on alkanut jo tutkia Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisuutta. Tämän vaihtoehdon olemassaolo ja luotettavana pitäminen osoittavat, ettei toimenpiteiden käyttöönotto johda tarkasteltavan tuotteen puutteeseen.
(103)
Myös tarkasteltavaa tuotetta sisältävien lopullisten tuotteiden prosenttiosuuksia liikevaihdosta tarkasteltiin. Tässä yhteydessä huomautetaan, että molemmissa tapauksissa kyseisten tuotteiden osuus on alle 10 prosenttia liikevaihdoista.
(104)
Myös tarkasteltavan tuotteen prosenttiosuuksia lopullisista tuotteista tutkittiin. Tutkimus vahvisti, että yleisesti nämä prosenttiosuudet ovat erittäin pieniä (keskimäärin alle 5 prosenttia kokonaiskustannuksista) ja siksi tarkasteltava tuote ei muodosta merkittävää kustannustekijää lopullisissa tuotteissa.
(105)
Komissio tutki myös, onko toimenpiteiden käyttöönotolla merkittävää negatiivista vaikutusta kyseisten kahden käyttäjän taloudelliseen tilanteeseen. Komissio laati kaksi skenaariota: pahimman mahdollisen skenaarion ja todennäköisemmän skenaarion.
(106)
Pahimman tapauksen skenaariossa oletetaan, että sekä tuontihinnat että unionin hinnat nousevat tullin verran. Tämä nostaisi käyttäjien keskimääräisiä kustannuksia alle 2 prosentilla.
(107)
Edellä mainittua tilannetta on verrattava yhteistyössä toimivien unionin käyttäjien kannattavuusasteisiin. Käyttäjien kannattavuus tarkasteltavaa tuotetta sisältävien tuotteiden osalta on noin 11 prosenttia ja kaikkien tuotteiden osalta yli 20 prosenttia. Nämä kannattavuustasot huomioon ottaen edes toimenpiteiden vaikutusten siirtyminen suoraan tuontihintoihin ja unionin hintoihin ei vaikuttaisi suhteettomasti osapuolien taloudelliseen tilanteeseen.
(108)
Itse asiassa on paljon todennäköisempää, että toimenpiteiden käyttöönotto johtaisi tilanteeseen, jossa vain tuontihinnat Bosnia ja Hertsegovinasta nousevat, kun taas unionin tuotannonala hyötyy mittakaavaetujen lisääntyessä. Kuten edellä selvitettiin, tarkasteltavan tuotteen tarjontatilanne EU:ssa on täysin riittävä, koska useimmat unionin tuottajat eivät toimi läheskään täydellä kapasiteetilla.
(109)
On myös huomautettava, että tutkimuksen mukaan jotkin tuotteet voivat korvata tarkasteltavan tuotteen. On selvää, että sekä yhteistyössä toimivat että yhteistyöstä kieltäytyneet käyttäjät tuottavat pyykinpesuaineita myös ilman tarkasteltavaa tuotetta. Tässä todennäköisemmässä tapauksessa yhteistyössä toimivien käyttäjien kustannukset nousevat vain prosentin murto-osalla. Toisin sanoen kun kannattavuusluvut otetaan huomioon, toimenpiteiden käyttöönotolla on vain vähäisiä seurauksia käyttäjille.
(110)
Edellä mainittu huomioon ottaen on selvää, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittäviä vaikutuksia käyttäjille ja siksi kuluttajahintojen nousu on erittäin epätodennäköistä.
7.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(111)
Unionin tuotannonalan odotetaan hyötyvän selvästi toimenpiteistä. Ne voisivat ensinnäkin hyötyä mittakaavaetujen lisääntymisestä, koska kapasiteetin käyttöaste nousisi tuotannon ja myynnin kasvaessa.
(112)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään alustavasti, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan tarkasteltavan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa ole merkittäviä vaikutuksia unionin käyttäjiin ja että toimenpiteiden käyttöönotto on unionin edun mukaista.
8. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
(113)
Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevaa tarkasteltavan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
8.1 Vahingon korjaava taso
(114)
Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(115)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 5,9 prosenttia liikevaihdosta. Tämä oli unionin tuotannonalan kaikista tuotteistaan, myös tarkasteltavasta tuotteesta, saama voittotaso tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikutti tarkasteltavan tuotteen kannattavuuteen, kyseinen voittotaso on selvästi järkevä eikä liiallinen. Selvitettiin myös, pitäisikö laskennassa käyttää unionin tuotannonalan saamia voittotasoja vuosilta 2005-2007, mutta yritysten saamat voittotasot samankaltaisista tuotteista olivat matalia eikä niiden katsottu edustavan elinkelpoista tuotannonalaa. Tämä johtuu siitä, että bosnialainen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat 10-20 prosentilla näiden kolmen vuoden aikana ja tällaiset erot olisivat olleet merkittävässä asemassa vuotuisia sopimuksia koskevissa neuvotteluissa. Siksi näiden voittomarginaalien ei voida katsoa edustavan tavanomaista tilannetta EU:n markkinoilla. Edellä mainitun perusteella samankaltaisen tuotteen unionin tuotannonalalle laskettiin vahinkoa aiheuttamaton hinta. Tämä vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(116)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan EU:n markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Siten laskettu alihinnoittelumarginaali oli 31,5 prosenttia.
8.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(117)
Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti katsotaan, että Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet todetun polkumyyntimarginaalin tasolla.
(118)
Bosnia ja Hertsegovinaan sovellettavan väliaikaisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 28,1 prosenttia.
9. ILMOITTAMINEN
(119)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua tarkastelemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen, jota kutsutaan myös zeoliitti NaA -jauheeksi tai zeoliitti 4A -jauheeksi, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00 (Taric-koodi 2842100030) tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 28,1 prosenttia.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.