EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 386/2012
af 19. april 2012
om bemyndigelse af Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) til at varetage opgaver i forbindelse med håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder samling af repræsentanter for den offentlige og den private sektor i Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og artikel 118, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den økonomiske velfærd i Unionen kræver vedvarende kreativitet og innovation. Foranstaltninger, der giver en effektiv beskyttelse af både kreativitet og innovation, er derfor en forudsætning for at sikre Unionens fremtidige velstand.
(2)
Intellektuelle ejendomsrettigheder er en vigtig driftskapital, som bidrager til at sikre, at opfindere og innovatorer får et rimeligt afkast af deres arbejde, og at deres investering i forskning og nye idéer beskyttes.
(3)
Det er vigtigt med en sund, harmoniseret og progressiv tilgang til intellektuelle ejendomsrettigheder i bestræbelserne på at opfylde ambitionerne i Europa 2020-strategien, herunder »En digital dagsorden for Europa«.
(4)
Den vedvarende stigning i antallet af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder udgør en reel trussel ikke bare mod Unionens økonomi, men også i mange tilfælde mod EU-forbrugernes sundhed og sikkerhed. Det er derfor nødvendigt med effektive, umiddelbare og koordinerede foranstaltninger på nationalt, europæisk og globalt niveau, hvis det skal lykkes at bekæmpe dette fænomen.
(5)
I forbindelse med den overordnede strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder, som fastsat i Rådets resolution af 25. september 2008 om en global europæisk plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering (3), opfordrede Rådet Kommissionen til at oprette et Europæisk Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering. Kommissionen dannede derfor et netværk af eksperter fra den offentlige og den private sektor og beskrev netværkets opgaver i sin meddelelse om bedre håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked. Navnet på Det Europæiske Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering bør ændres til Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder (herefter »observationscentret«).
(6)
Det fremgår af meddelelsen, at observationscentret bør fungere som centralt organ til indsamling, overvågning og rapportering af oplysninger og data om alle former for krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Det bør blive en platform for samarbejdet mellem repræsentanter for nationale myndigheder og berørte parter med henblik på udveksling af idéer og ekspertise om bedste praksis og udformning af anbefalinger om fælles håndhævelsesstrategier til beslutningstagere. Det præciseres i meddelelsen, at Kommissionens tjenestegrene skal huse og forvalte observationscentret.
(7)
I sin resolution af 1. marts 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (4) opfordrede Rådet Kommissionen, medlemsstaterne og industrien til at give observationscentret tilgængelige, pålidelige og sammenlignelige data om varemærkeforfalskning og piratkopiering, og til, for så vidt angår observationscentret, i fællesskab at udvikle og blive enige om planer for at indsamle yderligere oplysninger. Rådet opfordrede ligeledes observationscentret til hvert år at offentliggøre en samlet årsrapport, som omhandler varemærkeforfalskningens og piratkopieringens anvendelsesområde, omfang og vigtigste karakteristika samt deres indvirkning på det indre marked. Denne årsrapport bør udarbejdes ved brug af de relevante oplysninger fra medlemsstaternes myndigheder, Kommissionen og den private sektor, som skal afgives inden for rammerne af databeskyttelseslovgivningen. Rådet anerkendte også betydningen af at udvikle nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, og samtidig forebygge og bekæmpe krænkelse af intellektuelle ejendomsrettigheder som nødvendige midler til at fremme økonomisk vækst, beskæftigelse og kulturel mangfoldighed.
(8)
I sine konklusioner af 25. maj 2010 vedrørende den kommende revision af varemærkeordningen i Den Europæiske Union (5) opfordrede Rådet Kommissionen til at indføre et klart retsgrundlag for, at Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (herefter »harmoniseringskontoret«) kan indgå i aktiviteter i tilknytning til håndhævelse, herunder bekæmpelse af forfalskning, navnlig ved at fremme samarbejdet med de nationale varemærkekontorer og observationscentret. I den henseende fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (6) bl.a. visse foranstaltninger til fremme af samarbejde, herunder udveksling af information, medlemsstaterne imellem og mellem medlemsstaterne og Kommissionen.
(9)
I sin henstilling af 26. marts 2009 om styrkelse af sikkerheden og de grundlæggende frihedsrettigheder på internettet (7) henstillede Europa-Parlamentet til Rådet at bevare fuldstændig og sikker adgang til internettet og tilskyndede samtidig til offentlig/privat samarbejde om forbedring af retshåndhævelsessamarbejdet.
(10)
I sin beslutning af 22. september 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (8) opfordrede Europa-Parlamentet medlemsstaterne og Kommissionen til at udvide samarbejdet mellem harmoniseringskontoret og de nationale kontorer for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at omfatte bekæmpelsen af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
(11)
I sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (9) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at tage hensyn til små og mellemstore virksomheders specifikke problemer med at gøre deres intellektuelle ejendomsrettigheder gældende, og til at fremme bedste praksis og effektive metoder til at respektere disse rettigheder.
(12)
I sin beslutning af 6. juli 2011 om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (10) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at sikre fuld harmonisering og retssikkerhed samt et ensartet højt niveau af beskyttelse af enkeltpersoner under alle omstændigheder.
(13)
I betragtning af den række forskellige opgaver observationscentret skal varetage, er det nødvendigt at finde en løsning, som sikrer en passende og bæredygtig infrastruktur til udførelse af centrets opgaver.
(14)
Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 af 26. februar 2009 om EF-varemærker (11) indeholder bestemmelser om administrativt samarbejde mellem harmoniseringskontoret og medlemsstaternes domstole eller andre kompetente myndigheder samt om udveksling af publikationer mellem harmoniseringskontoret og medlemsstaternes centrale myndigheder for industriel ejendomsret. Harmoniseringskontoret har på dette grundlag etableret et samarbejde med de nationale kontorer, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. Harmoniseringskontoret råder således allerede i et betydeligt omfang over den nødvendige erfaring og ekspertise til at levere en passende og bæredygtig infrastruktur til gennemførelse af observationscentrets opgaver.
(15)
Harmoniseringskontoret er således velegnet til at varetage disse opgaver.
(16)
Disse opgaver bør vedrøre alle intellektuelle ejendomsrettigheder, som er omfattet af direktiv 2004/48/EF, eftersom krænkelseshandlinger ofte berører en række forskellige intellektuelle ejendomsrettigheder. Det er desuden nødvendigt med data og udveksling af bedste praksis om hele det ovennævnte spektrum af intellektuelle ejendomsrettigheder for at kunne danne sig et fuldstændigt billede af situationen og gøre det muligt at udforme helhedsstrategier med henblik på at nedbringe antallet af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
(17)
De opgaver, som harmoniseringskontoret bør udføre, hænger sammen med de håndhævelses- og rapporteringsbestemmelser, der er fastsat i direktiv 2004/48/EF. Harmoniseringskontoret bør således levere tjenester til nationale myndigheder eller operatører, der især påvirker direktivets ensartede gennemførelse, og som formodes at fremme dets anvendelse. Harmoniseringskontorets opgaver bør således betragtes som tæt knyttet til formålet med retsakter om tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser.
(18)
Observationscentret, der sammensættes af harmoniseringskontoret, bør udvikle sig til et ekspertisecenter for oplysninger og data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder ved at drage fordel af harmoniseringskontorets ekspertise, erfaring og ressourcer.
(19)
Harmoniseringskontoret bør fungere som et samlingspunkt for offentlige myndigheder og den private sektor og give mulighed for indsamling, analyse og spredning af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om værdien af intellektuelle ejendomsrettigheder og krænkelsen af disse rettigheder, fastlæggelse og fremme af bedste praksis og af strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og for forbrugeroplysning om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Desuden bør harmoniseringskontoret udføre supplerende opgaver, f.eks. forbedre forståelsen for værdien af intellektuelle ejendomsrettigheder, fremme udveksling af oplysninger om nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, forbedre ekspertisen hos personer, der beskæftiger sig med håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, gennem passende uddannelsesforanstaltninger, fremme kendskabet til teknikker til forebyggelse af varemærkeforfalskning og forbedre samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer. Kommissionen bør inddrages i de aktiviteter, som harmoniseringskontoret udfører i henhold til denne forordning.
(20)
Harmoniseringskontoret bør således fremme og støtte de aktiviteter hos nationale myndigheder, den private sektor og EU-institutionerne, der vedrører håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, navnlig disses aktiviteter til bekæmpelse af krænkelser af disse rettigheder. Harmoniseringskontorets udøvelse af sine beføjelser i medfør af denne forordning forhindrer ikke medlemsstaterne i at udøve deres kompetencer. Harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til denne forordning omfatter ikke deltagelse i specifikke aktioner eller undersøgelser, som de kompetente myndigheder gennemfører.
(21)
Med henblik på at udføre disse opgaver så effektivt som muligt bør harmoniseringskontoret høre og samarbejde med andre myndigheder på nationalt, europæisk og, hvor det er relevant, internationalt niveau, skabe synergier med aktiviteter, som gennemføres af disse myndigheder, og undgå enhver overlapning af foranstaltninger.
(22)
Harmoniseringskontoret bør gennemføre de opgaver og aktiviteter, der vedrører håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, ved at gøre brug af sine egne budgetmidler.
(23)
Hvad angår repræsentanter for den private sektor bør harmoniseringskontoret, når observationscentret samles i forbindelse med dets aktiviteter, inddrage et repræsentativt udvalg af de økonomiske sektorer, herunder de kreative industrier, der er mest berørt af eller har størst erfaring med bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, særlig repræsentanter for rettighedshavere, herunder kunstnere og andre ophavsmænd, samt internetformidlere. Det bør ligeledes sikres, at der er en passende repræsentation af forbrugere og af små og mellemstore virksomheder.
(24)
De oplysningsforpligtelser, som denne forordning pålægger medlemsstaterne og den private sektor, bør ikke skabe unødvendige administrative byrder og bør tilstræbe at undgå overlapninger, for så vidt angår data, der allerede er meddelt EU-institutionerne af medlemsstaterne og repræsentanter for den private sektor i medfør af eksisterende EU-indberetningsforpligtelser
(25)
Målet for denne forordning, nemlig at bemyndige harmoniseringskontoret til at varetage opgaver i forbindelse med håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning bemyndiges Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (herefter »harmoniseringskontoret«) til at varetage opgaver, der sigter på at fremme og støtte nationale myndigheders, den private sektors og EU-institutionernes aktiviteter til bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, der er omfattet af direktiv 2004/48/EF. Under udførelsen af disse opgaver tilrettelægger, administrerer og støtter harmoniseringskontoret møder mellem eksperter, myndigheder og berørte parter, der samles under betegnelsen »Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder« (herefter »observationscentret«).
Harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til denne forordning omfatter ikke deltagelse i specifikke aktioner og undersøgelser, som de kompetente myndigheder gennemfører.
Artikel 2
Opgaver og aktiviteter
1. Harmoniseringskontoret har følgende opgaver:
a)
at forbedre forståelsen for værdien af intellektuel ejendomsret
b)
at forbedre forståelsen for omfanget og konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
at fremme kendskabet til bedste praksis i den offentlige og private sektor med hensyn til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
d)
at bistå med at gøre borgerne mere bevidste om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
e)
at forbedre ekspertisen hos de personer, der beskæftiger sig med håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
f)
at fremme kendskabet til tekniske værktøjer til forebyggelse og imødegåelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder sporingssystemer, der bidrager til at sondre mellem ægte produkter og forfalskede produkter
g)
at stille mekanismer til rådighed, der bidrager til at forbedre onlineudvekslingen mellem myndigheder i medlemsstaterne, der arbejder på området for intellektuelle ejendomsrettigheder, af information vedrørende håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder samt fremme samarbejdet med og imellem disse myndigheder
h)
i samråd med medlemsstaterne at arbejde på at fremme det internationale samarbejde med tredjelandes kontorer for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at udforme strategier og udvikle teknikker, kvalifikationer og værktøjer til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder.
2. For at udføre de i stk. 1 anførte opgaver gennemfører harmoniseringskontoret følgende aktiviteter i overensstemmelse med det i henhold til artikel 7 vedtagne arbejdsprogram og i overensstemmelse med EU-retten:
a)
etablering af en gennemsigtig metode til indsamling, analyse og rapportering af uafhængige, objektive, sammenlignelige og pålidelige data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
b)
indsamling, analyse og udbredelse af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
indsamling, analyse og udbredelse af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om den økonomiske værdi af intellektuelle ejendomsrettigheder og deres bidrag til økonomisk vækst, velfærd, innovation, kreativitet, kulturel mangfoldighed, skabelsen af kvalitetsjob og udviklingen af produkter og tjenesteydelser af høj kvalitet i Unionen
d)
levering af regelmæssige vurderinger og specifikke rapporter for de enkelte økonomiske sektorer, geografiske områder og typer af intellektuelle ejendomsrettigheder, der krænkes, med en evaluering af bl.a. konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder for samfundet, økonomien, herunder en vurdering af følgerne for små og mellemstore virksomheder, samt for sundheden, miljøet og sikkerheden
e)
indsamling, analyse og formidling af oplysninger om bedste praksis mellem de repræsentanter, der mødes som en samling i observationscentret, og i givet fald udarbejdelse af anbefalinger om strategier på grundlag af denne praksis
f)
udarbejdelse af rapporter og publikationer for at øge bevidstheden blandt EU-borgerne om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder og, med det for øje, afholdelse af konferencer, begivenheder og møder på europæisk og internationalt niveau samt ydelse af støtte til nationale og europæiske tiltag, herunder on- og off-linekampagner, navnlig gennem levering af data og oplysninger
g)
overvågning af udviklingen af nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, tilskyndelse til informationsudveksling og skærpelse af forbrugernes bevidsthed i den henseende
h)
udvikling og planlægning af onlineundervisning og andre former for uddannelse af nationale tjenestemænd, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
i)
afholdelse af ad hoc-ekspertmøder, herunder møder med akademiske eksperter og med relevante repræsentanter for civilsamfundet, til støtte for dets arbejde i henhold til denne forordning
j)
fastlæggelse og fremme af tekniske redskaber for fagfolk og benchmarkingteknikker, herunder sporingssystemer, der bidrager til at sondre mellem ægte produkter og forfalskede produkter
k)
samarbejde med de nationale myndigheder og Kommissionen om at udvikle et online-netværk til at lette udvekslingen af oplysninger om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder mellem de offentlige forvaltninger, organer og organisationer i medlemsstaterne, som beskæftiger sig med beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
l)
samarbejde med og udvikling af synergier mellem medlemsstaternes centrale myndigheder for industriel ejendomsret, herunder Benelux-kontoret for intellektuel ejendomsret, samt andre myndigheder i medlemsstaterne, som beskæftiger sig med intellektuelle ejendomsrettigheder, med henblik på udvikling og fremme af teknikker, færdigheder og værktøjer vedrørende håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder uddannelsesprogrammer og oplysningskampagner
m)
udvikling i samråd med medlemsstaterne af programmer for teknisk bistand til tredjelande og udvikling og levering af specifikke uddannelsesprogrammer og -tilbud til tjenestemænd fra tredjelande, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
n)
fremlæggelse af anbefalinger til Kommissionen om aspekter, der er omfattet af denne forordning, på anmodning fra Kommissionen
o)
gennemførelse af lignende aktiviteter, som er nødvendige, for at observationscentret kan varetage sine opgaver som fastsat i stk. 1.
3. Ved udførelsen af de i stk. 1 og 2 nævnte opgaver og aktiviteter skal harmoniseringskontoret overholde de eksisterende bestemmelser i EU-retten om databeskyttelse.
Artikel 3
Finansiering
Harmoniseringskontoret gennemfører til enhver tid de aktiviteter, som det bemyndiges til at varetage i henhold til denne forordning, ved anvendelse af egne budgetmidler.
Artikel 4
Observationscentrets møder
1. Harmoniseringskontoret skal for at gennemføre de i artikel 2, stk. 2, anførte aktiviteter mindst en gang om året indkalde repræsentanter for offentlige forvaltninger, organer og organisationer i medlemsstaterne, der beskæftiger sig med intellektuelle ejendomsrettigheder, og repræsentanter for den private sektor til observationscentrets møder, så de kan deltage i harmoniseringskontorets arbejde i henhold til denne forordning.
2. Repræsentanter for den private sektor, der indkaldes til observationscentrets møder, skal omfatte et bredt, repræsentativt og afbalanceret udsnit af EU-organer og nationale organer, der repræsenterer de forskellige økonomiske sektorer, herunder de kreative sektorer, som er mest berørt af eller har størst erfaring med bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
Forbrugerorganisationer, små og mellemstore virksomheder, kunstnere og andre ophavsmænd skal være passende repræsenteret.
3. Harmoniseringskontoret opfordrer hver medlemsstat til at sende mindst en repræsentant for sin offentlige forvaltning til observationscentrets møder. Medlemsstaterne sikrer i denne forbindelse kontinuitet i observationscentrets arbejde.
4. De i stk. 1 anførte møder kan suppleres med arbejdsgrupper i observationscentret bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og repræsentanter for den private sektor.
5. Når det er hensigtsmæssigt, og i tillæg til de i stk. 1 anførte møder, organiserer harmoniseringskontoret møder med deltagelse af:
a)
repræsentanter for offentlige administrationer, organer og organisationer i medlemsstaterne, eller
b)
repræsentanter for den private sektor.
6. Medlemmer eller andre repræsentanter for Europa-Parlamentet og repræsentanter for Kommissionen inviteres til de i nærværende artikel omhandlede møder, enten som deltagere eller som observatører afhængigt af, hvad der er hensigtsmæssigt.
7. De deltagende repræsentanters navne, dagsordenen og mødereferatet for de i nærværende artikel omhandlede møder offentliggøres på harmoniseringskontorets websted.
Artikel 5
Oplysningspligt
1. I hensigtsmæssigt omfang og i overensstemmelse med national lovgivning, herunder lovgivningen om behandling af personoplysninger, skal medlemsstaterne på harmoniseringskontorets anmodning eller på eget initiativ:
a)
oplyse harmoniseringskontoret om deres overordnede politikker og strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og om enhver ændring heraf
b)
levere tilgængelige statistiske data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
oplyse harmoniseringskontoret om væsentlig retspraksis.
2. Med forbehold for lovgivningen om behandling af personoplysninger og for beskyttelse af fortrolige oplysninger skal repræsentanterne for den private sektor, der mødes som en samling i observationscentret, på harmoniseringskontorets anmodning, når det er muligt:
a)
oplyse harmoniseringskontoret om politikker og strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder inden for deres aktivitetsområde og om enhver ændring heraf
b)
levere statistiske data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder inden for deres aktivitetsområde.
Artikel 6
Harmoniseringskontoret
1. De relevante bestemmelser i afsnit XII i forordning (EF) nr. 207/2009 finder anvendelse på udførelsen af de i denne forordning omhandlede opgaver og aktiviteter.
2. I medfør af beføjelserne i henhold til artikel 124 i forordning (EF) nr. 207/2009 vedtager harmoniseringskontorets præsident de interne administrative bestemmelser og offentliggør de bekendtgørelser, der er nødvendige for at gennemføre de opgaver, der blevet tillagt harmoniseringskontoret i henhold til denne forordning.
Artikel 7
Arbejdsprogrammets og aktivitetsrapportens indhold
1. Harmoniseringskontoret udarbejder, i overensstemmelse med Unionens politikker og prioriteter på området for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og i samarbejde med de i artikel 4, stk. 5, litra a), omhandlede repræsentanter, et årligt arbejdsprogram, der på hensigtsmæssig vis prioriterer aktiviteterne inden for rammerne af denne forordning og for observationscentrets møder.
2. Det i stk. 1 omhandlede arbejdsprogram forelægges for harmoniseringskontorets administrationsråd til orientering.
3. Den i artikel 124, stk. 2, litra d), i forordning (EF) nr. 207/2009 anførte aktivitetsrapport skal mindst indeholde nedenstående oplysninger om harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til nærværende forordning:
a)
en gennemgang af de vigtigste aktiviteter i det foregående kalenderår
b)
resultater opnået i løbet af det foregående kalenderår, i givet fald ledsaget af sektorspecifikke rapporter med en analyse af situationen i de forskellige erhvervs- og produktsektorer
c)
en overordnet vurdering af gennemførelsen af harmoniseringskontorets opgaver som fastsat i denne forordning og i det arbejdsprogram, der er udarbejdet i overensstemmelse med stk. 1
d)
en gennemgang af de aktiviteter, som harmoniseringskontoret agter at iværksætte i fremtiden
e)
bemærkninger om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder og om mulige fremtidige politikker og strategier, herunder for hvordan samarbejdet med og imellem medlemsstaterne kan gøres mere effektivt
f)
en overordnet vurdering af, om alle de i artikel 4, stk. 2, nævnte aktører er fyldestgørende repræsenteret.
Harmoniseringskontorets præsident hører de i artikel 4, stk. 5, litra a), nævnte repræsentanter i observationscentret om de relevante dele af aktivitetsrapporten, før rapporten fremsendes til Europa-Parlamentet, Kommissionen og administrationsrådet.
Artikel 8
Evaluering
1. Senest den 6. juni 2017 vedtager Kommissionen en rapport med en evaluering af denne forordning.
2. I evalueringsrapporten vurderes gennemførelsen af denne forordning, særlig med hensyn til indvirkningen på håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked.
3. Ved udarbejdelsen af evalueringsrapporten hører Kommissionen harmoniseringskontoret, medlemsstaterne og de repræsentanter, der mødes som en samling i observationscentret, om de i stk. 2 anførte aspekter.
4. Kommissionen fremsender evalueringsrapporten til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og foretager en bred høring af de berørte parter om evalueringsrapporten.
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 19. april 2012.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 386/2012,
annettu 19 päivänä huhtikuuta 2012,
teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyvien tehtävien antamisesta sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle (tavaramerkit ja mallit), mukaan luettuna julkisen ja yksityisen sektorin edustajien kutsuminen koolle teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten eurooppalaisena seurantakeskuksena
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan ja 118 artiklan ensimmäisen kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Unionin taloudellinen hyvinvointi perustuu kestävällä pohjalla olevaan luovaan toimintaan ja innovointiin. Siksi niiden tehokkaaseen suojeluun tähtäävät toimenpiteet ovat välttämättömiä turvattaessa unionin vauraus myös tulevaisuudessa.
(2)
Teollis- ja tekijänoikeudet ovat yrityksille elintärkeitä voimavaroja, jotka auttavat varmistamaan, että luovan työn tekijät ja keksijät saavat kohtuullisen korvauksen työstään ja että heidän tekemänsä investoinnit tutkimukseen ja uudet ajatuksensa suojataan.
(3)
Teollis- ja tekijänoikeuksiin on sovellettava moitteetonta, yhdenmukaistettua ja vaiheittaista lähestymistapaa, jotta Eurooppa 2020 -strategian, Euroopan digitaalistrategia mukaan luettuna, kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa.
(4)
Teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten määrän jatkuva kasvu on todellinen uhka paitsi unionin taloudelle monissa tapauksissa myös unionin kuluttajien terveydelle ja turvallisuudelle. Siksi kansallisella tasolla, Euroopan tasolla ja maailmanlaajuisella tasolla tarvitaan tehokkaita, välittömiä ja yhteensovitettuja toimia tämän ilmiön torjumiseksi.
(5)
Osana sitä yleistä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa strategiaa, jota käsiteltiin neuvoston 25 päivänä syyskuuta 2008 antamassa päätöslauselmassa kattavasta eurooppalaisesta suunnitelmasta väärentämisen ja piratismin torjumiseksi (3), neuvosto kehotti komissiota perustamaan väärentämisen ja piratismin eurooppalaisen seurantakeskuksen. Tämän johdosta komissio muodosti julkisen ja yksityisen sektorin edustajista koostuvan asiantuntijaverkoston ja selosti mainitun verkoston tehtäviä tiedonannossaan ”Immateriaalioikeuksien valvonnan tehostaminen sisämarkkinoilla”. Väärentämisen ja piratismin eurooppalaisen seurantakeskuksen nimi olisi muutettava teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten eurooppalaiseksi seurantakeskukseksi, jäljempänä ’seurantakeskus’.
(6)
Mainitussa tiedonannossa todettiin, että seurantakeskuksen olisi oltava kaikkiin teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksiin liittyvien tietojen keruun, seurannan ja raportoinnin keskeinen voimavara. Seurantakeskusta olisi käytettävä yhteistyöfoorumina, jolla kansallisten viranomaisten ja sidosryhmien edustajat vaihtavat ajatuksia ja asiantuntemusta parhaista käytänteistä ja antavat poliittisille päättäjille suosituksia yhteisiksi oikeuksien täytäntöönpanoa koskeviksi strategioiksi. Tiedonannossa mainittiin erityisesti, että seurantakeskuksen toiminnan puitteista ja hallinnoinnista vastaisivat komission yksiköt.
(7)
Neuvosto pyysi immateriaalioikeuksien valvonnan tehostamisesta sisämarkkinoilla 1 päivänä maaliskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (4) komissiota, jäsenvaltioita ja alan teollisuutta toimittamaan seurantakeskukselle saatavilla olevia luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja väärentämisestä ja piratismista sekä yhdessä laatimaan ja hyväksymään seurantakeskuksessa suunnitelmia tietojen edelleen keruuta varten. Neuvosto kehotti seurantakeskusta myös julkaisemaan joka vuosi kattavan kertomuksen, jossa käsitellään väärentämisen ja piratismin määrää, laajuutta ja pääpiirteitä sekä niiden vaikutuksia sisämarkkinoihin. Vuosikertomus olisi laadittava siten, että käytetään jäsenvaltioiden viranomaisten, komission ja yksityisen sektorin edustajien tietosuojalainsäädäntöä noudattaen tätä varten toimittamia asiaan kuuluvia tietoja. Neuvosto totesi myös olevan tärkeää kehittää uusia kilpailukykyisiä liiketoimintamalleja, joilla laajennetaan kulttuurisisällön ja luovan sisällön laillista tarjontaa ja samanaikaisesti estetään ja torjutaan teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia, mikä on välttämätön keino edistää talouskasvua, työllisyyttä ja kulttuurista monimuotoisuutta.
(8)
Neuvosto kehotti Euroopan unionin tavaramerkkijärjestelmän tulevasta tarkistamisesta 25 päivänä toukokuuta 2010 antamissaan päätelmissä (5) komissiota luomaan oikeusperustan sisämarkkinoilla toimivan yhdenmukaistamisviraston (tavaramerkit ja mallit), jäljempänä ’virasto’, osallistumiselle teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyviin toimiin, mukaan luettuna väärentämisen torjunta, erityisesti edistämällä sen yhteistyötä kansallisten tavaramerkkivirastojen ja seurantakeskuksen kanssa. Teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/48/EY (6) säädetään tältä osin muun muassa tietyistä toimenpiteistä, joilla edistetään sekä jäsenvaltioiden välistä että jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä, mukaan lukien tietojen vaihto.
(9)
Euroopan parlamentti suositti 26 päivänä maaliskuuta 2009 antamassaan suosituksessa turvallisuuden ja perusvapauksien vahvistamisesta internetissä (7), että neuvosto takaisi kaikille täysimääräisen ja turvallisen pääsyn internetiin kannustaen samalla julkisen ja yksityisen sektorin välistä yhteistyötä tehostettaessa lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä.
(10)
Euroopan parlamentti kehotti immateriaalioikeuksien valvonnasta sisämarkkinoilla 22 päivänä syyskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (8) jäsenvaltioita ja komissiota laajentamaan viraston ja kansallisten teollis- ja tekijänoikeusvirastojen välistä yhteistyötä siten, että se käsittää myös teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten torjunnan.
(11)
Euroopan parlamentti kehotti kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta 12 päivänä toukokuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa (9) komissiota ottamaan huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityisongelmat teollis- ja tekijänoikeuksiensa puolustamisessa sekä edistämään parhaita käytänteitä ja tehokkaita menetelmiä, joilla varmistetaan näiden oikeuksien kunnioittaminen.
(12)
Euroopan parlamentti kehotti kattavasta lähestymistavasta henkilötietojen suojaan Euroopan unionissa 6 päivänä heinäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa (10) komissiota varmistamaan täyden yhdenmukaistamisen ja oikeusvarmuuden, mikä tarjoaa yksilöille yhtenäisen ja korkeatasoisen suojan kaikissa olosuhteissa.
(13)
Koska seurantakeskuksella on useita tehtäviä, tarvitaan ratkaisu, jolla varmistetaan riittävä ja kestävä infrastruktuuri, jotta se voi täyttää tehtävänsä.
(14)
Yhteisön tavaramerkistä 26 päivänä helmikuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 207/2009 (11) säädetään viraston ja jäsenvaltioiden tuomioistuinten tai muiden viranomaisten välisestä hallinnollisesta yhteistyöstä sekä asiakirjojen vaihtamisesta viraston ja jäsenvaltioiden teollisoikeuksien keskusvirastojen välillä. Tältä pohjalta virasto on aloittanut yhteistyön kansallisten virastojen kanssa, jotka toimivat teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun alalla. Sen johdosta virastolla myös on jo huomattava määrä tarvittavaa kokemusta ja asiantuntemusta, joiden avulla voidaan tarjota riittävä ja kestävä infrastruktuuri seurantakeskuksen tehtäviä varten.
(15)
Virasto kykenee sen vuoksi hyvin vastaamaan mainituista tehtävistä.
(16)
Näiden tehtävien olisi liityttävä kaikkiin teollis- ja tekijänoikeuksiin, jotka kuuluvat direktiivin 2004/48/EY soveltamisalaan, koska loukkaukset vaikuttavat monissa tapauksissa useisiin erilaisiin teollis- ja tekijänoikeuksiin. Lisäksi tarvitaan tietoja kaikentyyppisistä edellä mainituista teollis- ja tekijänoikeuksista, ja niistä on vaihdettava parhaita käytäntöjä, jotta voidaan saada kokonaiskuva tilanteesta ja jotta mahdollistetaan se, että laaditaan kattavia strategioita teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten vähentämiseksi.
(17)
Tehtävät, jotka viraston on määrä suorittaa, voidaan nivoa yhteen direktiivissä 2004/48/EY säädettyjen täytäntöönpano- ja raportointitoimenpiteiden kanssa. Viraston olisi siten tuotettava kansallisille viranomaisille tai toiminnanharjoittajille palveluita, jotka edistävät erityisesti direktiivin yhdenmukaista täytäntöönpanoa ja jotka ovat omiaan helpottamaan sen soveltamista. Viraston tehtävien olisi siksi katsottava liittyvän läheisesti niiden säädösten kohteeseen, joilla lähennetään jäsenvaltioiden lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä.
(18)
Seurantakeskuksesta, jonka kutsuu koolle virasto, olisi viraston asiantuntemusta, kokemusta ja resursseja hyödyntämällä tultava teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksiin liittyvien tietojen asiantuntijakeskus.
(19)
Viraston olisi tarjottava foorumi, joka tuo yhteen viranomaisia ja yksityisen sektorin edustajia ja jonka avulla varmistetaan teollis- ja tekijänoikeuksien arvoa ja näiden oikeuksien loukkauksia koskevien objektiivisten, vertailukelpoisten ja luotettavien tietojen kerääminen, analysointi ja levittäminen, osoitetaan ja edistetään parhaita käytäntöjä ja strategioita teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanemiseksi sekä lisätään yleistä tietoisuutta teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten vaikutuksista. Lisäksi viraston olisi täytettävä muita tehtäviä, kuten parannettava ymmärrystä teollis- ja tekijänoikeuksien arvosta, edistettävä tiedonvaihtoa uusista kilpailukykyisistä liiketoimintamalleista, joilla laajennetaan kulttuurisisällön ja luovan sisällön laillista tarjontaa, parannettava teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon osallistuvien henkilöiden asiantuntemusta sopivilla koulutustoimenpiteillä, lisättävä tietämystä väärentämisen ehkäisytekniikoista sekä tiivistettävä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Komissio olisi otettava mukaan seurantakeskuksen tämän asetuksen mukaisesti toteuttamaan toimintaan.
(20)
Viraston olisi siten helpotettava ja tuettava kansallisten viranomaisten, yksityisen sektorin ja unionin toimielinten toimintaa, joka liittyy teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon, ja erityisesti niiden toimintaa näiden oikeuksien loukkausten torjumiseksi. Tämän asetuksen mukainen viraston toimivallan käyttäminen ei estä jäsenvaltioita käyttämästä omaa toimivaltaansa. Virastolle tämän asetuksen nojalla kuuluvat tehtävät ja toimet eivät käsitä osallistumista toimivaltaisten viranomaisten toteuttamiin yksittäisiin toimiin tai tutkimuksiin.
(21)
Voidakseen täyttää nämä tehtävät mahdollisimman tehokkaasti viraston olisi kuultava muita viranomaisia kansallisella, eurooppalaisella ja tarvittaessa kansainvälisellä tasolla ja tehtävä niiden kanssa yhteistyötä, tuotettava synergioita tällaisten viranomaisten toteuttamien toimien kanssa ja vältettävä toimenpiteiden päällekkäisyyttä.
(22)
Viraston olisi toteutettava teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyvät tehtävät ja toimet käyttäen omia talousarviomäärärahojaan.
(23)
Yksityisen sektorin edustajien osalta viraston olisi kutsuessaan seurantakeskuksen koolle osana toimintaansa otettava mukaan edustava joukko talouden alojen, myös luovan alan teollisuuden, edustajia, joihin teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten torjunta vaikuttaa kaikkein eniten tai joilla on siitä eniten kokemusta, erityisesti oikeudenhaltijoiden, teosten tekijöiden ja muiden luovalla alalla toimivien henkilöiden ja internetpalvelujen välittäjien edustajia. Lisäksi olisi varmistettava, että kuluttajat sekä pienet ja keskisuuret yritykset ovat asianmukaisesti edustettuina.
(24)
Jäsenvaltioille ja yksityiselle sektorille tässä asetuksessa asetetuilla tiedonantovelvollisuuksilla ei saisi aiheuttaa tarpeettomia hallinnollisia rasitteita ja niillä olisi pyrittävä välttämään päällekkäisyyksiä jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin edustajien unionin toimielimille nykyisten unionin tiedonantovelvollisuuksien mukaisesti jo toimittamien tietojen kanssa.
(25)
Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli uskoa virastolle teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa koskevia tehtäviä, vaan se voidaan toiminnan vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tällä asetuksella annetaan sisämarkkinoilla toimivalle yhdenmukaistamisvirastolle (tavaramerkit ja mallit), jäljempänä ’virasto’, tehtäviä, joiden tarkoituksena on helpottaa ja tukea kansallisten viranomaisten, yksityisen sektorin edustajien ja unionin toimielinten toimia direktiivin 2004/48/EY soveltamisalaan kuuluvien teollis- ja tekijänoikeuksiin kohdistuvien loukkausten torjunnassa. Suorittaessaan näitä tehtäviä virasto organisoi, hallinnoi ja tukee asiantuntijoiden, viranomaisten ja sidosryhmien koolle kutsumista teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten eurooppalaisena seurantakeskuksena, jäljempänä ’seurantakeskus’.
Virastolle tämän asetuksen nojalla kuuluvat tehtävät ja toimet eivät käsitä osallistumista toimivaltaisten viranomaisten toteuttamiin yksittäisiin toimiin tai tutkimuksiin.
2 artikla
Tehtävät ja toimet
1. Virastolla on seuraavat tehtävät:
a)
parantaa ymmärtämystä aineettomien teollis- ja tekijänoikeuksien arvosta;
b)
parantaa ymmärtämystä teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksien laajuudesta ja vaikutuksista;
c)
lisätä tietämystä parhaista julkisen ja yksityisen sektorin käytännöistä, joilla teollis- ja tekijänoikeuksia suojellaan;
d)
auttaa osaltaan lisäämään kansalaisten tietoisuutta teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten vaikutuksista;
e)
kehittää teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon osallistuvien henkilöiden asiantuntemusta;
f)
lisätä tietämystä teknisistä välineistä, joilla ehkäistään ennalta ja ratkaistaan teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia, mukaan luettuina seuranta- ja jäljitysjärjestelmät, joiden avulla aidot tuotteet voidaan erottaa väärennetyistä;
g)
tarjota mekanismeja, joiden avulla voidaan parantaa teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyvien tietojen vaihtoa verkossa tällaisten oikeuksien parissa toimivien jäsenvaltioiden viranomaisten välillä sekä edistää yhteistyötä näiden viranomaisten kanssa ja niiden välillä;
h)
edistää jäsenvaltioita kuullen kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden teollis- ja tekijänoikeusvirastojen kanssa, jotta voidaan laatia strategioita ja kehittää tekniikkoja, taitoja ja välineitä, joilla teollis- ja tekijänoikeuksia voidaan panna täytäntöön.
2. Edellä 1 kohdassa säädettyjen tehtävien täyttämiseksi viraston on toteutettava seuraavat toimet 7 artiklan nojalla hyväksytyn työohjelman ja unionin oikeuden mukaisesti:
a)
laadittava avoin menetelmä, jolla kerätään ja analysoidaan riippumattomia, objektiivisia, vertailukelpoisia ja luotettavia tietoja teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksista sekä raportoidaan näistä tiedoista;
b)
kerättävä, analysoitava ja levitettävä objektiivisia, vertailukelpoisia ja luotettavia tietoja teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksista;
c)
kerättävä, analysoitava ja levitettävä objektiivisia, vertailukelpoisia ja luotettavia tietoja aineettomien teollis- ja tekijänoikeuksien taloudellisesta arvosta ja sen osuudesta talouden kasvuun, hyvinvointiin, innovointiin, luovaan toimintaan, kulttuurien monimuotoisuuteen, korkealaatuisten työpaikkojen luomiseen sekä korkealaatuisten tuotteiden ja palvelujen kehittämiseen unionissa;
d)
laadittava säännöllisin väliajoin eri talouden aloihin, maantieteellisiin alueisiin ja loukattujen teollis- ja tekijänoikeuksien tyyppeihin kohdistuvia arviointeja ja erityiskertomuksia, joissa arvioidaan muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten vaikutuksia yhteiskuntaan ja talouteen, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan luettuina, sekä terveyteen, ympäristöön ja turvallisuuteen;
e)
kerättävä, analysoitava ja levitettävä seurantakeskuksen muodossa kokoontuvien edustajien kesken tietoa parhaista käytännöistä ja annettava soveltuvin osin suosituksia strategioiksi, jotka perustuvat tällaisiin käytäntöihin;
f)
laadittava raportteja ja julkaisuja unionin kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten vaikutuksista ja järjestettävä tätä varten konferensseja, tapahtumia ja tapaamisia sekä Euroopan että kansainvälisellä tasolla sekä ennen kaikkea tietoja toimittamalla tuettava kansallisia ja Euroopan laajuisia toimia, myös verkossa tapahtuvia kampanjoita ja muita kampanjoita;
g)
seurattava uusien kilpailukykyisten liiketoimintamallien kehittämistä, joilla laajennetaan kulttuurisisällön ja luovan sisällön laillista tarjontaa, rohkaistava tietojen vaihtoa ja lisättävä kuluttajien tätä koskevaa tietoisuutta;
h)
kehitettävä ja järjestettävä verkossa tapahtuvaa ja muuta koulutusta teollis- ja tekijänoikeuksien suojeluun osallistuville kansallisille virkamiehille;
i)
järjestettävä tämän asetuksen nojalla tehtävän työn tukemiseksi tapauskohtaisesti asiantuntijakokouksia, joihin osallistuu tiedeyhteisön asiantuntijoita ja asiaan kuuluvia kansalaisyhteiskunnan edustajia;
j)
yksilöitävä ja edistettävä ammattikäyttöön tarkoitettuja teknisiä välineitä ja viiteteknologioita, mukaan luettuina seuranta- ja jäljitysjärjestelmät, joiden avulla aidot tuotteet voidaan erottaa väärennetyistä;
k)
tehtävä yhteistyötä kansallisten viranomaisten ja komission kanssa sellaisen sähköisen verkon kehittämiseksi, jolla helpotetaan teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia koskevaa tietojen vaihtoa näiden oikeuksien suojelua ja täytäntöönpanoa käsittelevien jäsenvaltioiden hallintojen, elinten ja järjestöjen välillä;
l)
toimittava yhteistyössä jäsenvaltioiden teollisoikeuksien keskusvirastojen, mukaan luettuna Benelux-maiden teollis- ja tekijänoikeusvirasto, ja teollis- ja tekijänoikeuksien parissa toimivien jäsenvaltioiden muiden viranomaisten kanssa ja tuotettava yhteisvaikutuksia näiden välillä, jotta voidaan kehittää ja edistää teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyviä tekniikoita, taitoja ja välineitä, koulutusohjelmat ja valistuskampanjat mukaan luettuina;
m)
kehitettävä jäsenvaltioita kuullen kolmansille maille annettavaa teknistä apua koskevia ohjelmia sekä kehitettävä ja toimitettava erityisiä koulutusohjelmia ja -tapahtumia teollis- ja tekijänoikeuksien suojeluun osallistuvia kolmansien maiden virkamiehiä varten;
n)
annettava komissiolle sen pyynnöstä suosituksia tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvista kysymyksistä;
o)
toteutettava muita vastaavanlaisia toimia, jotka ovat tarpeen, jotta virasto voi täyttää 1 kohdassa säädetyt tehtävät.
3. Viraston on 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja tehtäviä ja toimia toteuttaessaan noudatettava unionin tietosuojalainsäädännön voimassa olevia säännöksiä.
3 artikla
Rahoitus
Viraston on aina huolehdittava siitä, että sille tällä asetuksella annetut tehtävät suoritetaan sen omia talousarviovaroja käyttäen.
4 artikla
Seurantakeskuksen kokoukset
1. Virasto kutsuu 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi seurantakeskuksen kokouksiin vähintään kerran vuodessa teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevien jäsenvaltioiden julkishallintojen, toimielinten ja järjestöjen sekä yksityisen sektorin edustajia osallistumaan viraston tämän asetuksen nojalla tapahtuvaan työskentelyyn.
2. Seurantakeskuksen kokouksiin kutsuttuihin yksityisen sektorin edustajiin on kuuluttava laaja, edustava ja tasapainoinen joukko unionin ja kansallisen tason elimiä, jotka edustavat sellaisia eri talouden aloja, myös luovan alan teollisuutta, joihin teollis- ja tekijänoikeuksien loukkausten torjunta vaikuttaa eniten tai joilla on siitä eniten kokemusta.
Kuluttajajärjestöjen, pienten ja keskisuurten yritysten, teosten tekijöiden ja muiden luovalla alalla toimivien henkilöiden on oltava asianmukaisesti edustettuina.
3. Virasto pyytää kutakin jäsenvaltiota lähettämään vähintään yhden edustajan julkishallinnostaan seurantakeskuksen kokouksiin. Tällöin jäsenvaltioiden on varmistettava seurantakeskuksen työn jatkuvuus.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja kokouksia voidaan täydentää seurantakeskuksen yhteydessä toimivilla työryhmillä, jotka muodostuvat jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin edustajista.
5. Virasto järjestää tarvittaessa ja edellä 1 kohdassa tarkoitettujen kokousten lisäksi kokouksia, joihin osallistuu
a)
edustajia jäsenvaltioiden julkishallinnoista, toimielimistä ja järjestöistä; tai
b)
yksityisen sektorin edustajia.
6. Euroopan parlamentin jäseniä tai muita edustajia ja komission edustajia kutsutaan kaikkiin tässä artiklassa tarkoitettuihin kokouksiin tarpeen mukaan joko osallistujina tai tarkkailijoina.
7. Tässä artiklassa tarkoitettuihin kokouksiin osallistuvien edustajien nimet sekä näiden kokousten esityslistat ja pöytäkirjat julkaistaan viraston verkkosivustolla.
5 artikla
Tiedonantovelvollisuus
1. Jäsenvaltioiden on viraston pyynnöstä tai omasta aloitteestaan sekä kansallisen oikeuden mukaisesti, mukaan luettuna henkilötietojen käsittelyä koskeva lainsäädäntö, tarpeen mukaan:
a)
tiedotettava virastolle teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa koskevista yleisistä toimintalinjoistaan ja strategioistaan ja kaikista niiden muutoksista;
b)
toimitettava saatavilla olevia tilastotietoja teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksista;
c)
tiedotettava virastolle merkittävästä oikeuskäytännöstä.
2. Seurantakeskuksen muodossa kokoontuvien yksityisen sektorin edustajien on henkilötietojen käsittelyä ja luottamuksellisten tietojen suojaa koskevan lainsäädännön soveltamista rajoittamatta viraston pyynnöstä mahdollisuuksien mukaan
a)
tiedotettava virastolle teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoa koskevista toimintalinjoista ja strategioista niiden toimialalla ja kaikista niiden muutoksista;
b)
toimitettava tilastotietoja teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksista niiden toimialalla.
6 artikla
Virasto
1. Tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien ja toimien toteuttamiseen sovelletaan asetuksen (EY) N:o 207/2009 XII osaston asiaan kuuluvia säännöksiä.
2. Käyttäen asetuksen (EY) N:o 207/2009 124 artiklassa annettavaa toimivaltaa viraston pääjohtaja antaa sisäiset hallinnolliset ohjeet ja julkaisee tiedonannot, jotka ovat tarpeen kaikkien virastolle tämän asetuksen nojalla annettujen tehtävien täyttämiseksi.
7 artikla
Työohjelman ja toimintakertomuksen sisältö
1. Virasto laatii teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua koskevien unionin toimintalinjojen ja painopisteiden mukaisesti sekä yhteistyössä 4 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen edustajien kanssa vuosittaisen työohjelman, jossa asetetaan tämän asetuksen mukaiset ja seurantakeskuksen kokouksia koskevat toimet asianmukaisesti tärkeysjärjestykseen.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu työohjelma on toimitettava tiedoksi viraston hallintoneuvostolle.
3. Asetuksen (EY) N:o 207/2009 124 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetyn toimintakertomuksen on sisällettävä vähintään seuraavat tiedot virastolle tämän asetuksen nojalla kuuluvista tehtävistä ja toimista:
a)
katsaus edellisen kalenterivuoden aikana suoritettuihin tärkeimpiin toimiin;
b)
edellisen kalenterivuoden aikana saavutetut tulokset, joihin liitetään tarvittaessa alakohtaiset raportit, joissa analysoidaan tilannetta eri teollisuuden- ja tuotannonaloilla;
c)
yleinen arvio tässä asetuksessa säädettyjen ja 1 kohdan mukaisesti laaditussa työohjelmassa tarkoitettujen viraston tehtävien täyttämisestä;
d)
katsaus toimiin, jotka virasto aikoo toteuttaa tulevaisuudessa;
e)
huomioita teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanosta sekä mahdollisista tulevista toimintalinjoista ja strategioista, myös siitä, miten jäsenvaltioiden kanssa tehtävää ja niiden välistä tehokasta yhteistyötä voidaan parantaa;
f)
yleinen arvio kaikkien 4 artiklan 2 kohdassa mainittujen toimijoiden asianmukaisesta edustuksesta seurantakeskuksessa.
Viraston pääjohtaja kuulee 4 artiklan 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja edustajia tässä artiklassa tarkoitetun toimintakertomuksen asiaan kuuluvien osien johdosta, ennen kuin kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, komissiolle ja hallintoneuvostolle.
8 artikla
Arviointi
1. Komissio hyväksyy viimeistään 6 päivänä kesäkuuta 2017 kertomuksen, jossa arvioidaan tämän asetuksen soveltamista.
2. Arviointikertomuksessa arvioidaan tämän asetuksen toimivuutta erityisesti siltä osin, miten se on vaikuttanut teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanon valvontaan sisämarkkinoilla.
3. Valmistellessaan arviointikertomusta komissio kuulee 2 kohdassa tarkoitetuista kysymyksistä virastoa, jäsenvaltioita ja edustajia, jotka kokoontuvat seurantakeskuksen muodossa.
4. Komissio toimittaa arviointikertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä järjestää arviointikertomuksesta laajan kuulemisen sidosryhmien keskuudessa.
9 artikla
Voimaantulo
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa, 19 päivänä huhtikuuta 2012.