KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1035/2010
af 15. november 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Den 4. januar 2010 modtog Kommissionen en klage vedrørende import af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), indgivet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5 af Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. og Zakłady Azotowe Puławy (»klagerne«), som tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion af melamin i EU.
(2)
Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Kommissionen offentliggjorde den 17. februar 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til EU af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, de eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(5)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Kina blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1.1.2009-31.12.2009).
(6)
Der blev modtaget syv besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina. To virksomheder trak sig dog på et tidligt tidspunkt tilbage fra yderligere samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Det var således ikke længere nødvendigt at udtage stikprøver, og parterne blev informeret om, at der ikke ville blive udtaget stikprøver.
(7)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt, til de kinesiske myndigheder og til alle andre kinesiske eksporterende producenter, der havde givet sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Tre grupper af kinesiske eksporterende producenter og en individuel virksomhed anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Endnu en gruppe anmodede kun om individuel behandling.
(8)
Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for fristerne i ovennævnte indledningsmeddelelse. Der blev modtaget besvarelser fra fem eksporterende producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, en producent i USA, som blev foreslået som referenceland i indledningsmeddelelsen, og en producent i et andet muligt referenceland, Indonesien. Der indkom også besvarede spørgeskemaer fra tre EU-producenter, og syv brugere deltog også i samarbejdet ved at indsende besvarelser af spørgeskemaet. Ingen af importørerne forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Østrig
-
DSM Melamine B.V. (nu OCI Melamine B.V.), Nederlandene
-
Zakłady Azotowe Puławy, Polen.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Sichuan Chemical Group: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd og M&A Chemicals Corporation
-
Sichuan Golden Elephant Group: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd og Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
Shandong Liaherd Group: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd og Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
Henan Junhua Group: Henan Junhua Chemical Company Ltd og Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.
(10)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for den eksporterende producent, der kun anmodede om individuel behandling, og eksporterende producenter, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg på følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra referencelandet Indonesien:
c)
Producent i Indonesien
-
DSM Kaltim Melamine (DKM).
3. Undersøgelsesperiode
(11)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(12)
Den pågældende vare er melamin, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2933 61 00, og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
(13)
Melamin er et hvidt krystallinsk pulver, der udvindes af urinstof. Melamin bruges hovedsageligt i laminat, støbepulver, træplader og coating-harpikser.
2. Samme vare
(14)
Undersøgelsen viste, at melamin, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i EU, melamin, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og melamin, som importeres til EU fra Kina, samt melamin, der fremstilles og sælges i referencelandet Indonesien, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål.
(15)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(16)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Firmaer skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(17)
Tre grupper af eksporterende producenter og en eksporterende producent fra Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(18)
For alle de samarbejdsvillige virksomheder i Kina indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved et besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling.
(19)
Det blev konstateret, at alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter og grupper i Kina ikke opfyldte kriterierne for at blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Alle virksomheder, der er involveret i produktion eller salg af melamin i Kina, blev opfordret til at anmode om markedsøkonomisk behandling. Hvis en virksomhed i en gruppe nægtes markedsøkonomisk behandling, nægtes det for gruppen som helhed.
(20)
For de virksomheder, der producerer urinstof af naturgas med henblik på at fremstille melamin, blev afvisningen begrundet med, at omkostningerne til det vigtigste råmateriale, naturgas, ikke afspejlede markedspriserne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling viste, at dette skyldtes statens indgriben på naturgasmarkedet i Kina.
(21)
Naturgasmarkedet i Kina domineres af tre statsejede virksomheder. Virksomheder, der producerer urinstof, som de derefter bruger til at producere melamin, nyder godt af en lav statsligt fastlagt pris på gas, der anvendes til produktion af urinstof. En virksomhed, som producerer urinstof, der er et gødningsstof, som er vigtigt for den kinesiske landbrugs- og fødevareindustri, betaler en markant lavere pris for sin gas sammenlignet med virksomheder, der har brug for gas til andre industrielle formål. Ud over denne ordning med forskellige priser er prisen på naturgas i sig selv fordrejet som følge af statslig indgriben og er betydeligt lavere end gasprisen på verdensmarkedet.
(22)
Denne lave gaspris sætter disse melaminproducenter i stand til at producere varen til unaturligt reducerede priser, fordi de kan udnytte den fordrejede lave pris på naturgas. Da naturgas udgør en betydelig del af omkostningerne til urinstof (ca. 80 %), og da urinstof tegner sig for 50-60 % af omkostningerne til produktion af melamin, er det første kriterium ikke opfyldt for de virksomheder i Kina, der producerer urinstof af naturgas.
(23)
Visse virksomheder producerer ikke selv urinstof, men køber det af ikke-forretningsmæssigt forbundne leverandører. Urinstofmarkedet er i sig selv også fordrejet af tre hovedformer for statslig indgriben. For det første var der strenge importkvoter for urinstof og eksportafgifter på 110 % i mellemsæsonen og 10 % uden for sæsonen i undersøgelsesperioden. For det andet har den kinesiske regering fritaget hjemmemarkedssalget af urinstof for moms siden 1. juli 2005. For det tredje er den kinesiske regering direkte involveret i markedet via den statslige gødningsordning, som blev indført i 2004, hvor staten køber urinstof direkte fra producenterne med det formål at sikre en strategisk reserve, og hvor den også kan frigive mængder af urinstof på hjemmemarkedet. Urinstofproducenter nyder også godt af præferencepriser på elektricitet, jernbanefragt og naturgas som nævnt ovenfor.
(24)
Eksportbegrænsningerne bevirker sammen med fordelene for hjemmemarkedssalget, at eksportmængden af urinstof reduceres, så forsyninger rettes mod hjemmemarkedet, og hjemmemarkedsprisen presses nedad. Denne lave hjemmemarkedspris skyldes direkte statslig indgriben på urinstofmarkedet i Kina. Det første kriterium er derfor ikke opfyldt for de virksomheder i Kina, der ikke producerer urinstof, men køber det fra tredjepart.
(25)
Ud over den generelle situation, som er beskrevet ovenfor, opfyldte en gruppe af virksomheder ikke de øvrige krav i det første kriterium, da holdingselskabet er 100 % statsejet, og de enkelte virksomheder i gruppen primært er statsejede. Denne gruppe er derfor underlagt betydelig statslig indgriben, hvad angår vigtige forretningsmæssige beslutninger.
(26)
To virksomheder opfyldte enten ikke det andet eller tredje kriterium. En af dem kunne ikke fremlægge udførlige regnskaber og fik stillet kontorlokaler gratis til rådighed af et offentligt organ. Den anden virksomhed førte ikke regnskab i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og kunne ikke påvise, at dens overtagelse af et statsejet selskab var sket til nominel værdi.
(27)
En virksomhed kunne ikke påvise, at den opfyldte det tredje kriterium, da den ikke betalte renter af gælden i forbindelse med salget af aktier, der blev udstedt som et led i privatiseringsprocessen. Ved indledningen af privatiseringsprocessen fik en aktionær mere konkret den kapital tilbage, som den pågældende havde investeret, i form af et lån. Ved efterfølgende overdragelser af aktierne blev gældsforpligtelsen anvendt som betaling. Først efter ti år blev lånet tilbagebetalt af den på det tidspunkt privatejede indehaver af disse aktier, uden at der nogensinde var påløbet eller betalt renter af beløbet.
(28)
En virksomhed blev ikke indrømmet markedsøkonomisk behandling, da virksomhedens forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed, som også handlede med den pågældende vare, ikke havde udfyldt den pågældende ansøgningsformular.
(29)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klagerne om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(30)
Der blev fremlagt skriftlige redegørelser, og en høring af visse eksporterende producenter fandt sted. De eksporterende producenter indvendte, at omkring 70 % af urinstoffet i Kina primært produceres med kul som den vigtigste råvare, og at kun omkring 30 % af urinstoffet fremstilles ved hjælp af naturgas. Eftersom staten også griber ind i urinstofmarkedet, jf. betragtning 23 og 24, ændrer det dog ikke konklusionen om, at omkostningerne til produktion af melamin i høj grad er fordrejede. Påstanden afvises derfor.
(31)
Andre argumenter, der blev fremlagt i de skriftlige redegørelser og under høringen efter fremlæggelsen, kunne ikke ændre forslaget om at afvise markedsøkonomisk behandling af alle virksomheder, der havde anmodet om det.
(32)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de samarbejdsvillige virksomheder, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det blev derfor fastslået, at virksomhederne ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det rådgivende udvalg blev hørt og gjorde ikke indsigelse mod disse konklusioner.
2. Individuel behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), indføres der eventuelt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Alle de virksomheder og grupper, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede samtidig om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes dem markedsøkonomisk behandling. Endvidere anmodede en gruppe om individuel behandling alene. På grundlag af de tilgængelige oplysninger blev det foreløbigt fastslået, at tre af de fem eksporterende producenter eller grupper i Kina opfyldte alle betingelserne for individuel behandling. En gruppe af virksomheder i Kina blev nægtet individuel behandling, da holdingselskabet er 100 % statsejet, og de enkelte virksomheder i gruppen primært er statsejede. En anden virksomhed blev nægtet individuel behandling, fordi virksomhedens forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomhed ikke havde udfyldt den pågældende ansøgningsformular. Det var derfor ikke muligt at vurdere kriterierne for individuel behandling.
3. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende et andet land som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til melaminproducenter i Indien, Iran, Indonesien og USA. Kun melaminproducenterne i USA og Indonesien besvarede spørgeskemaerne.
(38)
Efter undersøgelsen af besvarelserne blev Indonesien valgt som referenceland, idet det tilsyneladende er et åbent marked med en lav importafgift og betydelig import fra flere tredjelande. Det blev desuden konstateret, at omkostningsstrukturen for en indonesisk producent bedre kunne sammenlignes med omkostningsstrukturen for en kinesisk producent end omkostningsstrukturen for en amerikansk producent og derfor ville resultere i en mere realistisk normal værdi. Undersøgelsen påviste ingen grund til at konkludere, at Indonesien ikke er et egnet land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi.
(39)
Der var i sidste ende ingen berørte parter, herunder klagerne, der krævede, at USA skulle anvendes som referenceland i forbindelse med denne undersøgelse.
(40)
Oplysningerne i den samarbejdsvillige indonesiske producents besvarelse blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(41)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Indonesien er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(42)
Den normale værdi blev fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(43)
Den pågældende vare solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i Indonesien.
(44)
Eftersom hjemmemarkedssalget til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder ikke var rentabelt i undersøgelsesperioden, blev den normale værdi fastsat ud fra den indonesiske producents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og til fortjeneste på hjemmemarkedet.
(45)
SA&G-omkostninger og fortjeneste blev fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), på grundlag af en anden rimelig metode ved at sammenligne SA&G-omkostninger og fortjeneste for EU-erhvervsgrenen. Det blev vurderet, at det anvendte beløb til SA&G-omkostninger var rimeligt, da det er i overensstemmelse med SA&G-omkostningerne for EU-erhvervsgrenen. Beløbet til fortjeneste var tæt på det, som EU-erhvervsgrenen opnåede i overskudsgivende år. Der blev ikke fremlagt oplysninger om, at denne fortjeneste var større end den fortjeneste, som andre eksportører eller producenter normalt opnåede på salget af samme generelle kategori af varer på hjemmemarkedet eller oprindelsesmarkedet.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(46)
For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til EU gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
d) Sammenligning
(47)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
(48)
Det bemærkes, at den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme niveau for indirekte skatter, dvs. inklusive moms.
4. Dumpingmargener
a) For samarbejdende eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(49)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor.
(50)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd og selskabets forretningsmæssigt forbundne virksomhed Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd og selskabets forretningsmæssigt forbundne virksomheder Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd og Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd og selskabets forretningsmæssigt forbundne virksomhed Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(51)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til EU, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, med Eurostats tilsvarende statistikker.
(52)
Da samarbejdsgraden i Kina var lav, dvs. 30 %, blev den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina beregnet på grundlag af en sammenligning af den normale værdi fastlagt for Indonesien med oplysningerne om eksportpriser, som var fremlagt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling.
(53)
På dette grundlag blev dumpinggraden for hele landet foreløbigt fastsat til 65,6 % af cif-prisen, EU's grænse, udfoldet.
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(54)
Klagen blev indgivet af tre vigtige melaminproducenter i EU, der har produktionsanlæg i Østrig, Tyskland og Italien (Borealis), Nederlandene (DSM) og Polen (Puławy), og som sammen tegnede sig for mere end 90 % af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden. To andre producenter med begrænset produktion havde ingen indvendinger mod indledningen af undersøgelsen.
(55)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(56)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 340 000 ton i undersøgelsesperioden. Denne mængde omfattede produktionen for alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktion for de producenter, som forblev tavse i forbindelse med proceduren (»tavse producenter«). Da der ikke forelå andre oplysninger, blev oplysningerne i klagen om de tavse producenter således anvendt ved fastsættelsen af den samlede EU-produktion og det samlede EU-forbrug.
2. EU-forbruget
(57)
Forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, herunder et estimat af de tavse producenters salg. Estimatet var baseret på oplysninger fremlagt i klagen.
Tabel 1
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
367 476
388 567
323 638
266 178
Indeks
100
105
88
72
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.
(58)
Forbruget steg med 5 % mellem 2006 og 2007 og faldt derefter med 17 % mellem 2007 og 2008 og med 16 % i undersøgelsesperioden. Forbruget faldt sammenlagt 28 % i den betragtede periode.
(59)
Faldet i forbruget af melamin kan tilskrives konjunkturerne og navnlig den midlertidige nedgang på bygge- og anlægsmarkedet, som er hovedmarkederne for de primære anvendelser af melamin. Melamin er et vigtigt råmateriale i denne sektor og forventes ikke at blive erstattet af andre materialer. Melaminefterspørgslen forventes derfor at stige i takt med den generelle økonomiske genopretning.
3. Importen til Unionen fra det pågældende land
a) Mængde og markedsandel for importen fra Kina
(60)
Undersøgelsen viste, at importen af melamin fra Kina har udviklet sig på følgende måde:
Tabel 2
Import fra Kina
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
26 565
42 750
34 595
17 434
Indeks
100
161
130
66
Kilde: Eurostat.
(61)
Importen fra Kina steg på EU-markedet mellem 2006 og 2008. Mens det samlede EU-forbrug faldt med 12 % i den samme periode, øgede de kinesiske eksportører deres salgsmængde til EU-markedet med 30 %. Som det fremgår af tabellen nedenfor, steg deres markedsandel også i den pågældende periode.
(62)
Situationen vendte i undersøgelsesperioden, hvor forbruget faldt med 18 %, og de kinesiske producenters eksportmængde faldt endnu mere. Ligesom med eksportmængden faldt markedsandelen for kinesisk import i undersøgelsesperioden.
Tabel 3
Markedsandel for importerede varer fra Kina
2006
2007
2008
UP
Markedsandel
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Indeks
100
153
148
91
Af data fra Eurostat fremgår det, at importprisen fra Kina generelt steg med 10 % i den betragtede periode.
Tabel 4
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris/ton
814 EUR
802 EUR
1 149 EUR
896 EUR
Indeks
100
99
141
110
Kilde: Eurostat.
(63)
De kinesiske eksportører var dog i høj grad ikke samarbejdsvillige, og undersøgelsen viste, at den gennemsnitlige importpris for de samarbejdsvillige kinesiske eksportører, der tegnede sig for omkring 30 % af den samlede kinesiske import, var meget lavere end Eurostats pris og lavere end EU-erhvervsgrenens pris og var i gennemsnit 806 EUR/ton i undersøgelsesperioden.
(64)
I denne fase af undersøgelsen vurderes det derfor, at den pris, der blev efterprøvet hos de eksporterende producenter i Kina, skal tages i betragtning i analysen af spørgsmålet om skade og årsagssammenhæng.
(65)
Under undersøgelsen påstod visse parter, at melamin importeret fra Kina var af en ringere kvalitet end melamin produceret af EU-erhvervsgrenen, og at varen ikke kunne bruges til bestemte anvendelser, f.eks. overfladebelægning. Da denne påstand ikke kunne begrundes, blev den ikke taget i betragtning i denne fase af undersøgelsen.
b) Prisunderbud
(66)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for EU-erhvervsgrenen ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, navnlig med hensyn til transport- og håndteringsomkostninger, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for de samarbejdsvillige eksportører fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis.
(67)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina blev solgt i EU i undersøgelsesperioden til underbudspriser på 10,3 % under EU-erhvervsgrenens priser.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
a) Indledende bemærkninger
(68)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2006 til undersøgelsesperiodens afslutning.
b) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2006
2007
2008
UP
Produktion (ton)
378 961
371 564
358 794
304 028
Indeks
100
98
95
80
Kapacitet (ton)
442 000
442 000
396 200
396 200
Indeks
100
100
90
90
Kapacitetsudnyttelse
86 %
84 %
91 %
77 %
Indeks
100
98
106
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(69)
Som vist i ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 20 % i løbet af den pågældende periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 10 % i den betragtede periode.
(70)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt til ca. 396 200 ton i 2008. På baggrund af stagnerende salg og faldende produktionsmængder faldt udnyttelsen af den kapacitet, der var til rådighed, dog fra 86 % i 2006 til 77 % i undersøgelsesperioden. Det største fald skete i perioden fra 2008 til undersøgelsesperioden.
c) Salgsmængde og markedsandel
(71)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører den mængde, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EU-markedet.
Tabel 6
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
254 707
274 211
241 867
215 469
Indeks
100
108
95
85
Markedsandel
74 %
75 %
80 %
86 %
Indeks
100
107
107
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(72)
Mens EU-forbruget faldt med 28 % i 2006 og undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet med 15 %. EU-erhvervsgrenen kunne dermed øge sin markedsandel til EU-markedet fra 74 % i 2006 til 86 % i undersøgelsesperioden.
d) EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser pr. enhed og produktionsomkostninger
(73)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, ab fabrik, ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 5 % i den betragtede periode. Salgsprisen faldt betydeligt med 26 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden.
Tabel 7a
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris/ton
949 EUR
998 EUR
1 217 EUR
898 EUR
Indeks
100
105
128
95
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(74)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 2 % mellem 2006 og undersøgelsesperioden. I samme periode var EU-erhvervsgrenen imidlertid tvunget til at holde sine salgspriser nede for at kunne konkurrere med dumpingimporten til lave priser. Derfor lå EU-erhvervsgrenens salgspriser betydeligt under erhvervsgrenens produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden.
(75)
EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 7b
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitlige produktionsomkostninger/ton
1 076 EUR
1 054 EUR
1 229 EUR
1 060 EUR
Indeks
100
98
114
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
e) Lagerbeholdninger
(76)
Lagrene udgjorde ca. 5 % af produktionsmængden i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen formindskede sine lagre med 68 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2008 og undersøgelsesperioden. Imidlertid skal dette fald ses i lyset af det lavere aktivitetsniveau, der skyldtes en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen.
Tabel 8
2006
2007
2008
UP
Lagerbeholdninger (ton)
51 650
31 019
48 732
16 611
Indeks
100
60
94
32
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
f) Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 9
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
706
688
613
606
Indeks
100
97
87
86
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
57 736
57 248
63 273
61 025
Indeks
100
99
110
106
Produktivitet (enhed/FTÆ)
537
540
585
502
Indeks
100
101
109
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(77)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af beskæftigede reduceret med 13 % i 2008 og med endnu 1 % i undersøgelsesperioden. Faldet i produktiviteten skal ses i lyset af de generelle indskrænkninger, hvor faldet i antallet af beskæftigede følger faldet i produktionen, men først senere. For så vidt angår arbejdskraftomkostningerne, steg de kun lidt med 6 % i den betragtede periode.
g) Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 10
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
År/år
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Likviditet (1 000 EUR)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
År/år
41 253
-18 480
-40 529
Investeringer (1 000 EUR)
29 070
14 630
32 540
21 465
Indeks
100
50,3
112
74
Investeringsafkast
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
År/år
+7 %
+1 %
-23 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(78)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant fra et tab på 9,9 % i 2006 til et tab på 18 % i undersøgelsesperioden. Denne situation opstod, selv om EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt med 14 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden, som det fremgår af tabel 7b ovenfor.
(79)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Følgelig udviser likviditeten en væsentlig nedgang i den betragtede periode. Det samme kan siges om investeringsafkastet, som udviste en tilsvarende udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen opnåede i den betragtede periode.
(80)
Af ovenstående fremgår det, at EU-erhvervsgrenens evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode. Derfor faldt investeringerne med 26,2 % i den betragtede periode.
h) Vækst
(81)
Mens EU-forbruget faldt med 28 % mellem 2006 og undersøgelsesperioden, faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet med 15 %. Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 15 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde mindre udtalt end faldet på 28 % i EU-forbruget. Følgelig steg EU-erhvervsgrenens markedsandel med 12 procentpoint i samme periode.
i) Den faktiske dumpingmargens størrelse
(82)
Dumpingmargenerne for Kina, som fremgår af afsnittet om dumping ovenfor, ligger over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
5. Konklusion om skade
(83)
Undersøgelsen viste, at en række indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes markant i den betragtede periode.
(84)
Salgsmængden faldt med 15 %, produktionsmængden faldt med 20 %, udnyttelsen af produktionsanlæggene faldt fra 86 % til 77 %, og det var nødvendigt at reducere beskæftigelsen med 14 %. I samme periode faldt priserne med 5 %. Salgsprisen faldt med 26 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden, og rentabiliteten var derfor dramatisk lav, hvilket havde negative konsekvenser for investeringer og finansielle indikatorer, som f.eks. likviditet og investeringsafkast.
(85)
Selv om det lykkedes for EU-erhvervsgrenen at øge sin markedsandel med 12 procentpoint på EU-markedet trods et faldende forbrug, førte det lave prisniveau på EU-markedet, navnlig i undersøgelsesperioden, til en markant forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation i undersøgelsesperioden. Priserne kunne ikke dække produktionsomkostningerne, og tabene var så høje som - 18 % af omsætningen.
(86)
På det grundlag vurderes det, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade i undersøgelsesperioden.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(87)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af dumpingimporten
(88)
Det skal bemærkes, at samarbejdsviljen fra de eksporterende producenter i Kina var meget lav i forbindelse med denne undersøgelse. De samarbejdsvillige eksporterende producenter repræsenterer omkring 29 % af den samlede melaminimport i undersøgelsesperioden.
(89)
Eurostats importstatistik viste, at importmængden fra Kina generelt faldt markant med 34 % i den betragtede periode. Denne import faldt med andre ord relativt mere end forbruget (- 28 %) i samme periode.
(90)
Hvad angår priser, viser data fra Eurostat, at importprisen for kinesisk melamin steg med 10 % i den betragtede periode. Den faldt markant med 31 % i perioden fra 2008 til undersøgelsesperioden. De efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige kinesiske eksportører, der tegner sig for ca. 30 % af den samlede import fra Kina, viste, at de gennemsnitlige kinesiske importpriser var meget lavere end Eurostats priser. Det blev konstateret, at de samarbejdsvillige producenter i gennemsnit underbød EU-erhvervsgrenens pris med 10,3 % i undersøgelsesperioden.
(91)
På baggrund af den lave samarbejdsvilje fra Kina vurderes det, at den pris, som er efterprøvet hos de samarbejdsvillige producenter, skal have forrang for Eurostats prisoplysninger.
(92)
En månedsbaseret analyse af importmængden for melamin viste, at den kinesiske import var særdeles påfaldende på EU-markedet i første halvår af undersøgelsesperioden, hvor krisen i sektoren toppede, og havde en markedsandel på op til 15 % på EU-markedet i første halvår af undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens struktur og produktionsproces betød, at den ikke havde andet valg end at sænke sin salgspris for at bevare sin markedsandel. Selv om de kinesiske importører reducerede deres eksport til EU betydeligt i andet halvår af undersøgelsesperioden, påvirkede den negative virkning af deres massive markedsandel i begyndelsen af undersøgelsesperioden og deres lave salgspriser fortsat EU-markedet og EU-erhvervsgrenen i resten af undersøgelsesperioden.
(93)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen led under alvorlige produktionsnedskæringer, en lavere kapacitetsudnyttelsesgrad samt faldende salgsmængder og beskæftigelse i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens struktur og udviklingen i ovennævnte skadesfaktorer viser, at forværringen af dens økonomiske situation i en vis grad skyldtes krisen og den lavere efterspørgsel på markedet, jf. betragtning 97-100 nedenfor. Men den skyldtes også det lave prisniveau og presset fra de kinesiske eksportører, navnlig mellem 2008 og undersøgelsesperioden, hvor den ikke kunne dække sine omkostninger. Som følge deraf beløb tabene i løbet af undersøgelsesperioden sig til hele - 18 % af omsætningen.
(94)
I betragtning af den fordrejning, der blev konstateret under undersøgelsen med henblik på markedsøkonomisk behandling i Kina, det påviste høje niveau af dumping og konklusionerne i navnlig betragtning 92 ovenfor vurderes det, at tilstedeværelsen af billig dumpingimport, som underbyder EU-erhvervsgrenens pris med mere end 10 % på EU-markedet, bidrog til en yderligere forværring af den negative udvikling i salgspriser på EU-markedet i hele undersøgelsesperioden, selv med en faldende markedsandel.
(95)
På det grundlag kan der fastlægges en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3. Andre faktorers virkninger
(96)
De øvrige faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhængen, er udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet, den økonomiske krise, EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og importen af melamin fra tredjelande.
a) Udviklingen i efterspørgslen og den økonomiske krise
(97)
Det skal bemærkes, at melamin primært anvendes på bygge- og anlægsmarkedet. Efter den økonomiske krise indskrænkedes bygge- og anlægsmarkedet, hvilket også resulterede i en nedgang i forbruget, ikke kun i EU, men globalt. Eftersom EU er langt det største marked for melamin i verden, har krisen haft en negativ indvirkning på markedet. Det ses af et fald på 28 % i forbruget, produktionsstandsninger inden for EU-erhvervsgrenen og faldende salgspriser.
(98)
Ovennævnte kendsgerninger og overvejelser viser, at en del af den skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, kunne tilskrives den økonomiske krise.
(99)
Som forklaret i betragtning 88-95 ovenfor skal det dog erindres, at der var tydelige fordrejninger på det kinesiske marked for melamin. Dumpingimporten fra Kina underbød endvidere i gennemsnit EU-erhvervsgrenens pris med 10 % i undersøgelsesperioden og forværrede dermed yderligere de negative virkninger på prisniveauet, navnlig i undersøgelsesperioden.
(100)
Selv om en del af den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, eventuelt kan tilskrives den økonomiske krise, er det ikke tilstrækkeligt til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens betydelige skade, når det kraftige prisunderbud, som de kinesiske eksportører anvendte, og den selektive stigning i deres tilstedeværelse i undersøgelsesperioden, jf. betragtning 92 ovenfor, tages i betragtning.
b) EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(101)
Undersøgelsen viste, at produktionen af melamin er kapitalintensiv med en høj andel af faste omkostninger. EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i forbindelse med melaminproduktion forblev stabile i den betragtede periode, men faldt med 14 % mellem 2008 og undersøgelsesperioden, jf. tabel 7b ovenfor. Dette burde have sikret en vis forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, men som følge af det lave prisniveau på EU-markedet og dumpingimporten fra Kina til lave priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, skete det ikke.
(102)
Det konkluderedes derfor, at produktionsomkostningerne ikke har været årsag til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
c) EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(103)
Selv om analysen af skade og årsagssammenhæng fokuserede på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet, blev dens eksportresultater undersøgt som en potentiel anden faktor, der eventuelt kan forklare den konstaterede skade.
Tabel 11
2006
2007
2008
UP
Eksport (1 000 ton)
84 103
78 956
68 560
85 146
Indeks
100
94
82
101
Kilde: EU-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaet.
(104)
Analysen viste, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter forblev stabilt på omkring 85 000 ton eller 28 % af produktionen i den betragtede periode. Klagernes eksportresultater har derfor været særdeles gode, selv under krisen. Den skadelige situation for EU-erhvervsgrenen kan ikke forklares ved eller tilskrives eksport.
d) Import fra andre tredjelande
(105)
Udviklingen i importen fra tredjelande, for så vidt angår både mængder og priser, mellem 2006 og undersøgelsesperioden fremgår af følgende:
Tabel 12
Andre tredjelande
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
45 480
41 060
24 835
16 473
Indeks
100
90
55
36
Markedsandel
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Indeks
100
86
62
50
Pris (EUR/ton)
820
941
1 094
895
Indeks
100
115
133
109
Kilde: Eurostat.
(106)
Bortset fra Iran og Saudi-Arabien var importen fra individuelle tredjelande under bagatelgrænsen på 1 % af markedsandelen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at importmængden fra tredjelande faldt i den betragtede periode. Hvad angår Iran og Saudi-Arabien, som tegnede sig for henholdsvis 4,4 % og 1,4 % af EU-forbruget i undersøgelsesperioden, blev det konstateret, at deres priser var højere end de samarbejdsvillige kinesiske eksportørers priser. Det vurderes derfor, at sådanne mængder og priser kun har haft begrænset indvirkning, hvis nogen, på EU-markedet.
(107)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke i væsentlig grad bidrog til den betydelige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(108)
Ovennævnte analyse viste, at der i den betragtede periode var et kraftigt fald i mængde og markedsandele for dumpingimporten fra Kina til lave priser. Denne import blev dog foretaget til dumpingpriser, som lå 10 % under de priser, som EU-erhvervsgrenen krævede for tilsvarende varetyper på EU-markedet. Denne negative indvirkning i salgspriserne på EU-markedet forekom i hele undersøgelsesperioden. Baseret på alle kendsgerninger og betragtninger blev det vurderet, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i undersøgelsesperioden.
(109)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(110)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der behørigt blev skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. EU'S INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(112)
EU-erhvervsgrenen består af tre producenter med produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater, som giver direkte beskæftigelse til godt 600 arbejdstagere i forbindelse med den pågældende vare.
(113)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at de mest relevante skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at melaminsektorens genopretning ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(114)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på markedet i EU, så prisen på melamin vil afspejle omkostningerne til de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger og genopretningen i sektoren vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan opnå stordriftsfordele og dermed bevare sin markedsandel med positive virkninger for dens økonomiske situation og rentabilitet.
(115)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
3. Brugernes interesser
(116)
Samarbejdet med brugerne var relativt begrænset i dette tilfælde. Der blev udsendt 44 spørgeskemaer til de kendte brugere i EU, og kun syv besvarelser var tilstrækkelig detaljerede til at foretage en vurdering af deres økonomiske situation og den mulige indvirkning af antidumpingforanstaltninger på deres aktiviteter. De samarbejdsvillige brugere tegnede sig for ca. 10 % af EU-forbruget.
(117)
I henhold til EU-erhvervsgrenen tegner melamin sig højst for 3 % og i gennemsnit 2 % af brugerindustriens produktionsomkostninger. Hvis dette bekræftes af yderligere kontrolbesøg hos brugerne, som finder sted i den resterende del af undersøgelsen, vil antidumpingforanstaltninger have begrænset indvirkning på brugerindustrien.
(118)
I henhold til de få detaljerede besvarelser fra brugerne tegner melamin sig for omkring 10 % af brugerindustriens produktionsomkostninger. Den mulige indvirkning af foranstaltninger kan derfor være negativ afhængigt af deres rentabilitet, som brugerne ikke har fremlagt klare oplysninger om. Som nævnt ovenfor vil kontrolbesøg finde sted hos de primære brugere i den resterende del af undersøgelsen. Kommissionen vil også søge at styrke samarbejdet med brugerindustrien.
(119)
Visse parter anførte også, at den primære konsekvens af antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde kan blive en prisstigning, som industrien indfører for melamin i medfør af EU-erhvervsgrenens store markedsandel.
(120)
Det vurderes ikke desto mindre, at det kan føre til yderligere nedskæringer i visse EU-producenters produktion og deraf følgende problemer, som f.eks. manglende forsyninger på EU-markedet, det største marked for melamin i verden, hvis der ikke indføres foranstaltninger mod dumpingimport fra Kina.
(121)
Baseret på ovennævnte kendsgerninger og betragtninger vurderes det, at der i denne fase ikke er begrundede elementer, som viser, at indvirkningen af midlertidige foranstaltninger vil være uforholdsmæssig med hensyn til brugerindustriens aktiviteter. Det vurderes derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger.
4. Konklusion vedrørende EU's interesser
(122)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af melamin med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(123)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(124)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(125)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2003, som er det eneste år, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede fortjeneste, og hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(126)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 5 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(127)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina justeret for told og omkostninger efter importen og den ikke-skadevoldende pris på varer, der solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskellen som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi for de sammenlignede varetyper.
2. Midlertidige foranstaltninger
(128)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(129)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(130)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(131)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til EU i undersøgelsesperioden.
(132)
De fastlagte dumping- og skadesmargener er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Alle andre virksomheder
65,6 %
65,2 %
H. FREMLÆGGELSE AF UNDERSØGELSESRESULTATERNE
(133)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en foreløbig antidumpingtold på importen af melamin, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 2933 61 00, og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told ( %)
Taric-tillægskode
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Alle andre virksomheder
65,2
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1035/2010,
annettu 15 päivänä marraskuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio vastaanotti 4 päivänä tammikuuta 2010 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan melamiinin tuontia ja jonka olivat tehneet Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. ja Zakłady Azotowe Puławy, jäljempänä ’valituksen tekijät’. Niiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia melamiinin kokonaistuotannosta unionissa.
(2)
Valituksessa esitetty alustava näyttö tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
(3)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä helmikuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’ tai ’Kiina’, peräisin olevan melamiinin tuonnissa unioniin.
2. Menettelyn osapuolet
(4)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijöille ja niille vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(5)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa ilmeisesti runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välinen aika).
(6)
Seitsemän Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää vastasi otantaa koskevaan kyselyyn. Kaksi yritystä kuitenkin vetäytyi yhteistyöstä tutkimuksen alkuvaiheissa. Otantaa ei siksi enää tarvittu, ja kaikille osapuolille ilmoitettiin, että otosta ei valittaisi.
(7)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet tällaisten pyyntöjen esittämistä varten niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille ja muille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kolme kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ja yksi yksittäinen yritys pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täyttäisi markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä. Yksi muu ryhmä pyysi pelkästään yksilöllistä kohtelua.
(8)
Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä kaikille muille yrityksille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Kyselyyn vastasi viisi vientiä harjoittavaa tuottajaa ja niihin etuyhteydessä olevaa yritystä Kiinasta, yksi tuottaja Amerikan yhdysvalloista, jota oli menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ehdotettu vertailumaaksi, ja yksi tuottaja toisesta mahdollisesta vertailumaasta eli Indonesiasta. Myös kolme unionin tuottajaa ja seitsemän käyttäjää vastasi kyselyyn. Yksikään tuoja ei toimittanut tietoja tai ilmoittautunut komissiolle tutkimuksen aikana.
(9)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Borealis Agrolinz Melamine GmbH, Itävalta
-
DSM Melamine B.V. (nykyisin OCI Melamine B.V.), Alankomaat
-
Zakłady Azotowe Puławy, Puola
b)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Sichuan Chemical -ryhmä: Sichuan Chemical Co., Ltd, Sichuan Jinhua Chemical Co., Ltd, New Tianfu Chemicals Co., Ltd ja M&A Chemicals Corporation
-
Sichuan Golden Elephant -ryhmä: Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
-
Shandong Liaherd -ryhmä: Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd, Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
-
Tianjin Kaiwei Chemical Co., Ltd
-
Henan Junhua -ryhmä: Henan Junhua Chemical Company Ltd ja Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd.
(10)
Pelkästään yksilöllistä kohtelua pyytäneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ehkä myönnettäisi markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata Indonesiaa koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:
c)
Indonesialainen tuottaja
-
DSM Kaltim Melamine (DKM).
3. Tutkimusajanjakso
(11)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(12)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva melamiini, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 2933 61 00.
(13)
Melamiini on valkoista kiteistä jauhetta, joka valmistetaan ureasta. Sitä käytetään pääasiassa laminaateissa, muovausmassoissa, puupaneeleissa ja päällystysmassoissa.
2. Samankaltainen tuote
(14)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä melamiinilla, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä melamiinilla ja Kiinasta unioniin tuodulla melamiinilla sekä vertailumaana toimineessa Indonesiassa tuotetulla ja myydyllä melamiinilla on pohjimmiltaan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.
(15)
Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(16)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösnormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden; ja
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(17)
Kolme kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ja yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysivät markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet määräajassa.
(18)
Komissio hankki kaikista näistä tutkimuksessa yhteistyössä toimineista kiinalaisista yrityksistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnöissä toimitetut tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(19)
Kaikkien tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja tuottajien ryhmien osalta todettiin, etteivät ne täyttäneet markkinatalouskohtelun myöntämiselle asetettuja vaatimuksia. Kaikille melamiinin tuotantoon tai kaupalliseen hyödyntämiseen osallistuville Kiinassa toimiville yrityksille tarjottiin mahdollisuutta pyytää markkinatalouskohtelua. Jos yhdeltä tiettyyn ryhmään kuuluvalta yritykseltä evätään markkinatalouskohtelu, tätä kohtelua ei voida myöntää myöskään kyseiselle ryhmälle kokonaisuudessaan.
(20)
Niiltä yrityksiltä, jotka tuottavat melamiinin valmistuksessa tarvitsemansa urean maakaasusta, evättiin markkinatalouskohtelu sillä perusteella, että huomattavimman tuotantopanoksen eli maakaasun kustannukset eivät heijastaneet merkittävässä määrin markkina-arvoa, kuten perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa edellytetään. Markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että tämä johtui valtion puuttumisesta maakaasumarkkinoiden toimintaan Kiinassa.
(21)
Kiinan maakaasumarkkinoita hallitsee kolme valtion omistamaa yritystä. Melamiinia itse tuottamastaan ureasta valmistavat yritykset voivat hankkia urean tuotannossa tarvitsemansa kaasun alhaiseen valtion määräämään hintaan. Kiinan maataloudelle ja elintarviketeollisuudelle tärkeää ureaa, joka on lannoite, tuottava yritys maksaa tarvitsemastaan kaasusta huomattavasti vähemmän kuin kaasua muuhun teolliseen käyttöön tarvitsevat yritykset. Tämän kaksoishinnoittelukäytännön lisäksi valtion asioihin puuttuminen vääristää teolliseen käyttöön tarkoitetun maakaasun hintaa muutoinkin, ja kyseinen hinta on huomattavasti alempi kuin kaasun maailmanmarkkinahinta.
(22)
Alhaisen kaasunhinnan ansiosta melamiinin tuottajat voivat tuottaa melamiinia poikkeuksellisen halvalla, koska ne pääsevät hyötymään maakaasun vääristyneestä alhaisesta hinnasta. Koska maakaasu muodostaa pääosan (noin 80 prosenttia) urean kustannuksista ja koska urean osuus melamiinin tuotantokustannuksista on puolestaan 50-60 prosenttia, vaatimuksen 1 ei voida katsoa täyttyvän niiden kiinalaisten yritysten tapauksessa, jotka tuottavat ureaa maakaasusta.
(23)
Eräät yritykset eivät tuota ureaa itse vaan ostavat sitä etuyhteydettömiltä tavarantoimittajilta. Urean markkinat ovat kuitenkin myös itsessään vääristyneet, koska valtio puuttuu niiden toimintaan kolmella merkittävällä tavalla. Urealle on ensinnäkin määrätty tiukat tuontikiintiöt, ja siihen sovellettiin 110 prosentin vientiveroa sesonkiaikaan ja 10 prosentin vientiveroa sesongin ulkopuolella tutkimusajanjakson aikana. Toiseksi urean kotimarkkinamyyntiin ei ole Kiinassa sovellettu arvonlisäveroa 1 päivästä heinäkuuta 2005 lähtien. Kolmanneksi Kiinan viranomaiset osallistuvat urean markkinoille suoraan vuodesta 2004 käytössä olleen valtion lannoitejärjestelmän kautta. Tässä järjestelmässä valtio ostaa ureaa suoraan tuottajilta varmuusvarastoa varten ja voi myös päästää sitä jossain määrin markkinoille kotimarkkinoiden tarpeisiin. Urean tuottajat saavat myös sähkön, rautatiekuljetukset ja, kuten edellä mainittiin, maakaasun edulliseen hintaan.
(24)
Vientiä koskevat rajoitukset yhdessä kotimarkkinamyyntiin liittyvien etujen kanssa ovat johtaneet urean vientimäärien vähenemiseen ja toimitusten suuntautumiseen kotimarkkinoille, mikä on luonut painetta hintojen alentamiseen kotimarkkinoilla. Kotimarkkinoiden alhainen hinta on suoraa seurausta valtion puuttumisesta Kiinan ureamarkkinoiden toimintaan. Näin ollen vaatimuksen 1 ei voida katsoa täyttyvän niiden kiinalaisten yritysten tapauksessa, jotka eivät tuota ureaa vaan ostavat sitä kolmansilta osapuolilta.
(25)
Sen lisäksi, mitä edellä todetaan markkinoiden yleisestä tilanteesta, yksi yritysryhmä ei täyttänyt vaatimusta 1, koska sen hallintayhtiö on kokonaan valtion omistuksessa ja ryhmän yksittäiset yritykset pääosin valtion omistuksessa. Valtio puuttuu näin ollen merkittävästi ryhmän keskeisiin liiketoimintapäätöksiin.
(26)
Kaksi yritystä ei täyttänyt myöskään vaatimuksia 2 ja 3. Toinen niistä ei pystynyt esittämään kattavaa kirjanpitoa ja sai julkiselta elimeltä käyttöönsä toimistotilaa korvauksetta. Toinen yritys ei puolestaan laatinut kirjanpitoaan kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti eikä pystynyt osoittamaan, että se osti erään valtion omistuksessa olleen yrityksen markkinahintaan.
(27)
Yksi yritys ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä vaatimusta 3, koska sen osakkeiden myyntiin yksityistämisprosessin yhteydessä liittyvästä velasta ei maksettu lainkaan korkoa. Tarkemmin ottaen kyse oli siitä, että yksityistämisprosessin alussa eräälle osakkeenomistajalle lainattiin takaisin pääoma, jonka se oli sijoittanut. Myöhempien osakkeensiirtojen yhteydessä tätä velkavastuuta käytettiin maksuna. Kyseisten osakkeiden haltija maksoi lainan takaisin vasta kymmenen vuoden kuluttua ollessaan jo yksityisomistuksessa, mutta määrästä ei koskaan peritty tai maksettu korkoa.
(28)
Yhdeltä yritykseltä evättiin markkinatalouskohtelu, koska siihen etuyhteydessä oleva, tarkasteltavana olevalla tuotteella kauppaa käyvä myyntiyritys ei täyttänyt ja palauttanut markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitettua lomaketta.
(29)
Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista virallisesti asianomaisille kiinalaisille yrityksille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(30)
Osapuolilta saatiin useita kirjallisia huomautuksia, ja joitakin vientiä harjoittavia tuottajia kuultiin asiassa. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että noin 70 prosenttia Kiinassa tuotetusta ureasta valmistetaan kivihiiltä tärkeimpänä tuotantopanoksena käyttäen ja vain noin 30 prosenttia maakaasusta. Koska valtio kuitenkin puuttuu myös ureamarkkinoiden toimintaan, kuten edellä 23 ja 24 kappaleessa selostetaan, tämä ei muuta päätelmää siitä, että melamiinin tuotantokustannukset ovat merkittävästi vääristyneet. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
(31)
Muut kirjallisissa huomautuksissa ja päätelmistä ilmoittamisen jälkeen järjestetyn kuulemisen yhteydessä esitetyt väitteet eivät olleet sellaisia, että niiden perusteella olisi ollut aihetta muuttaa ehdotusta, jonka mukaan markkinatalouskohtelu evätään kaikilta sitä pyytäneiltä yrityksiltä.
(32)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että yksikään tutkimuksessa yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettuja vaatimuksia. Sen vuoksi katsottiin, että näille yrityksille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut näitä päätelmiä.
2. Yksilöllinen kohtelu
(33)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niille maille, joihin sovelletaan 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.
(34)
Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet yritykset ja yritysryhmät pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Lisäksi yksi ryhmä pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella vahvistettiin alustavasti, että kolme viidestä vientiä harjoittavasta kiinalaisesta tuottajayrityksestä tai yritysryhmästä täytti kaikki yksilöllisen kohtelun edellytykset. Yhdeltä kiinalaiselta yritysryhmältä evättiin yksilöllinen kohtelu sillä perusteella, että sen hallintayhtiö on kokonaan valtion omistuksessa ja ryhmän yksittäiset yritykset pääosin valtion omistuksessa. Toiselta yritykseltä evättiin yksilöllinen kohtelu, koska siihen etuyhteydessä oleva myyntiyhtiö ei täyttänyt ja palauttanut markkinatalouskohtelun/yksilöllisen kohtelun hakemiseen tarkoitettua lomaketta. Tästä syystä yksilöllisen kohtelun edellytyksiä ei voitu arvioida sen osalta.
3. Normaaliarvo
a) Vertailumaan valinta
(35)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(36)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Amerikan yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvoa määrittäessään ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(37)
Komissio selvitti, olisiko olemassa muita vertailumaaksi sopivia maita, ja lähetti tähän liittyen kyselylomakkeita melamiinin tuottajille Intiassa, Iranissa, Indonesiassa ja Amerikan yhdysvalloissa. Vain yhdysvaltalaiset ja indonesialaiset melamiinin tuottajat vastasivat kyselyyn.
(38)
Vastausten tutkimisen jälkeen vertailumaaksi valittiin Indonesia, koska se näyttää olevan avoin markkina-alue, jossa on alhaiset tuontitullit ja merkittävää tuontia useista kolmansista maista. Lisäksi todettiin, että indonesialaisen tuottajan kustannusrakenne vastasi yhdysvaltalaisen tuottajan kustannusrakennetta paremmin kiinalaisen tuottajan tilannetta ja johtaisi tämän vuoksi realistisempaan normaaliarvoon. Tutkimuksen perusteella ei ole mitään syytä katsoa, etteikö Indonesia olisi sopiva normaaliarvon määrittämiseen.
(39)
Yksikään osapuoli, valituksen tekijät mukaan luettuina, ei lopulta vaatinut, että Yhdysvaltoja olisi käytettävä vertailumaana tässä tutkimuksessa.
(40)
Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen indonesialaisen tuottajan vastauksessa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä ja todettiin sellaisiksi luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.
(41)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Indonesia on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(42)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella.
(43)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Indonesian kotimarkkinoilla.
(44)
Koska myynti kotimarkkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille ei ollut kannattavaa tutkimusajanjakson aikana, normaaliarvo laskettiin käyttämällä indonesialaisen tuottajan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullinen voitto kotimarkkinoilla.
(45)
Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti muulla hyväksyttävällä menetelmällä vertaamalla niitä unionin tuotannonalan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja voittoon. Käytettyä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten määrää pidettiin kohtuullisena, koska se vastasi unionin tuotannonalan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia. Voiton määrä oli lähellä sitä voittoa, jonka unionin tuotannonala saavutti kannattavina vuosinaan. Mikään ei viitannut siihen, että tämän suuruinen voitto olisi suurempi kuin muiden viejien tai tuottajien samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden myynnistä alkuperämaan kotimarkkinoilla tavanomaisesti saama voitto.
c) Yksilöllisen kohtelun saaneiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat
(46)
Koska kaikki tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, harjoittivat vientimyyntiä suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
d) Vertailu
(47)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
(48)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin samalla välillisten verojen tasolla eli arvonlisäverollisena.
4. Polkumyyntimarginaalit
a) Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu
(49)
Polkumyyntimarginaalit niille tutkimuksessa yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaan tietojen perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle edellä kuvatun mukaisesti määritettyä unioniin suuntautuvan viennin hintojen painotettua keskiarvoa.
(50)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Sichuan Golden Elephant Chemical Industry Group Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset Shandong Lianhe Fengyuan Chemical Industry Co., Ltd ja Yiyuan Lianhe Fertilizer Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Chemical Company Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Haohua-Junhua Group Zhengyang Chemical Co., Ltd
49,0 %
b) Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat
(51)
Kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä vastaaviin Eurostatin tilastoihin.
(52)
Koska yhteistyössä toimimisen aste Kiinassa oli alhainen (30 prosenttia), kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla Indonesian tietojen perusteella määritettyä normaaliarvoa niiden tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintoihin, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua eikä yksilöllistä kohtelua.
(53)
Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 65,6 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(54)
Valituksen tekivät unionin kolme suurinta melamiinin tuottajaa, joilla on tuotantolaitoksia Itävallassa, Saksassa ja Italiassa (Borealis), Alankomaissa (DSM) ja Puolassa (Puławy). Tutkimusajanjakson aikana niiden tuotanto muodosti yli 90 prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Kaksi muuta, asianomaista tuotetta vähäisiä määriä valmistavaa tuottajaa ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa.
(55)
Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin tuottajista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja.
(56)
Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon arvioitiin olevan noin 340 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana. Tähän sisältyy kaikkien niiden unionin tuottajien tuotanto, jotka ilmoittautuivat, ja niiden muiden tuottajien arvioitu tuotanto, jotka eivät ilmoittautuneet menettelyssä, jäljempänä ”tuottajat, jotka eivät ilmoittautuneet”. Muiden tietojen puuttuessa unionin kokonaistuotannon ja -kulutuksen määrittämiseksi käytettiin valituksessa esitettyjä tietoja tuottajista, jotka eivät ilmoittautuneet.
2. Unionin kulutus
(57)
Kulutus määritettiin laskemalla yhteen Eurostatin tietojen perusteella määritetty kokonaistuonti ja unionin tuotannonalan myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla; tähän sisältyi myös arvioitu myynti niiden tuottajien osalta, jotka eivät ilmoittautuneet. Arvio perustui valituksessa esitettyihin tietoihin.
Taulukko 1
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
367 476
388 567
323 638
266 178
Indeksinä
100
105
88
72
Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset
(58)
Kulutus kasvoi 5 prosenttia vuodesta 2006 vuoteen 2007 ja väheni sen jälkeen 17 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja edelleen 16 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus laski 28 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(59)
Melamiinin kulutuksen laskun voidaan katsoa johtuvan suhdannetilanteesta ja erityisesti tilapäisestä supistumisesta asunto- ja rakennusmarkkinoilla, joilla melamiinin tärkeimpiä sovelluksia käytetään eniten. Melamiini on merkittävä tuotantopanos kyseisellä alalla, eikä ole odotettavissa, että se korvattaisiin muilla aineilla. Näin ollen melamiinin kysyntä todennäköisesti kääntyy taas nousuun talouden yleisen elpymisen myötä.
3. Tuonti asianomaisesta maasta unioniin
a) Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(60)
Tutkimuksen mukaan melamiinin tuonti Kiinasta kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
26 565
42 750
34 595
17 434
Indeksinä
100
161
130
66
Lähde: Eurostat
(61)
Kiinalaisten tuontituotteiden määrä unionin markkinoilla kasvoi vuosina 2006-2008. Kun kokonaiskulutus EU:n markkinoilla väheni samaan aikaan 12 prosenttia, kiinalaisten viejien myynti unionin markkinoille kasvoi 30 prosenttia. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, myös markkinaosuus kasvoi kyseisen ajanjakson aikana.
(62)
Tilanne kääntyi päinvastaiseksi tutkimusajanjakson aikana: kulutus laski 18 prosenttia, mutta kiinalaisten tuottajien viennin määrä väheni vielä enemmän. Samalla pieneni myös Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus.
Taulukko 3
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus
7,2 %
11,0 %
10,7 %
6,5 %
Indeksinä
100
153
148
91
Eurostatin tietojen perusteella näyttäisi siltä, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat nousivat kokonaisuutena katsoen 10 prosenttia tarkastelujaksolla.
Taulukko 4
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta/tonni
814 euroa
802 euroa
1 149 euroa
896 euroa
Indeksinä
100
99
141
110
Lähde: Eurostat
(63)
Yhteistyöstä kieltäytyneitä kiinalaisia viejiä oli kuitenkin paljon ja tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien, joiden osuus koko Kiinasta peräisin olevasta tuonnista on noin 30 prosenttia, keskimääräinen tuontihinta oli paljon alempi kuin Eurostatin tietoihin perustuva hinta ja alempi kuin unionin tuotannonalan hinta. Se oli tutkimusajanjakson aikana keskimäärin 806 euroa tonnilta.
(64)
Niinpä tutkimuksen tässä vaiheessa katsotaan, että vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevassa tarkastelussa olisi otettava huomioon tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden tuottajien toimitiloissa Kiinassa varmennettu hinta.
(65)
Tutkimuksen aikana eräät osapuolet väittivät, että Kiinasta tuotu melamiini oli huonompilaatuista kuin unionin tuotannonalan tuottama melamiini, eikä sitä voitu käyttää tiettyihin tarkoituksiin, kuten päällysteisiin. Koska väitettä ei voitu osoittaa oikeaksi, sitä ei otettu huomioon tutkimuksen tässä vaiheessa.
b) Hintojen alittavuus
(66)
Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotteiden painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu erityisesti kuljetus- ja käsittelykustannusten osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla.
(67)
Vertailu osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat unionissa alittivat unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana 10,3 prosentilla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
a) Alustavat huomiot
(68)
Kun polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan tutkittiin, otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, joiden avulla voitaisiin arvioida unionin tuotannonalan tilannetta vuodesta 2006 tutkimusajanjakson päättymiseen.
b) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 5
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (tonnia)
378 961
371 564
358 794
304 028
Indeksinä
100
98
95
80
Kapasiteetti (tonnia)
442 000
442 000
396 200
396 200
Indeksinä
100
100
90
90
Kapasiteetin käyttöaste
86 %
84 %
91 %
77 %
Indeksinä
100
98
106
90
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(69)
Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonalan tuotanto laski 20 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti väheni 10 prosenttia tarkastelujakson aikana.
(70)
Unionin tuotannonala vähensi tuotantokapasiteettiaan noin 396 200 tonniin vuonna 2008. Hiipuvan myynnin ja vähenevien tuotantomäärien vuoksi kapasiteetin käyttöaste kuitenkin laski vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 86 prosentista 77 prosenttiin. Lasku oli suurinta vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
c) Myyntimäärät ja markkinaosuus
(71)
Seuraavassa taulukossa esitetyt myyntimäärät ovat määriä, jotka myytiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionin markkinoilla.
Taulukko 6
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Määrä (tonnia)
254 707
274 211
241 867
215 469
Indeksinä
100
108
95
85
Markkinaosuus
74 %
75 %
80 %
86 %
Indeksinä
100
107
107
116
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(72)
Unionin kulutus laski 28 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas unionin tuotannonalan riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla myymä samankaltaisen tuotteen määrä laski 15 prosenttia. Näin olleen unionin tuotannonala pystyi kasvattamaan markkinaosuuttaan 74 prosentista 86 prosenttiin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.
d) Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikköhinnat ja tuotantokustannukset
(73)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski 5 prosenttia tarkastelujaksolla. Myyntihinta laski merkittävästi, 26 prosenttia, vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 7 a
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta/tonni
949 euroa
998 euroa
1 217 euroa
898 euroa
Indeksinä
100
105
128
95
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(74)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset laskivat 2 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Samalla kaudella unionin tuotannonalan oli kuitenkin pidettävä myyntihintansa alhaisina voidakseen kilpailla halvan polkumyyntituonnin kanssa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat merkittävästi alle tuotantokustannusten tutkimusajanjaksolla.
(75)
Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:
Taulukko 7 b
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset tuotantokustannukset/tonni
1 076 euroa
1 054 euroa
1 229 euroa
1 060 euroa
Indeksinä
100
98
114
98
Lähde: Kyselylomakevastaukset
e) Varastot
(76)
Varastojen osuus tuotantomäärästä tutkimusajanjakson aikana oli noin 5 prosenttia. Unionin tuotannonalan varastot pienenivät 68 prosenttia tarkastelujaksolla, etenkin vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Varastojen pienenemistä tarkasteltaessa olisi kuitenkin otettava huomioon alhainen toimintataso, joka johtui unionin tuotannonalan toiminnan supistuksista.
Taulukko 8
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Varastot (tonnia)
51 650
31 019
48 732
16 611
Indeksinä
100
60
94
32
Lähde: Kyselylomakevastaukset
f) Työllisyys, palkat ja tuottavuus
Taulukko 9
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työntekijät (kokoaikaiseksi muutettuna - FTE)
706
688
613
606
Indeksi
100
97
87
86
Työvoimakustannukset (euroa/FTE)
57 736
57 248
63 273
61 025
Indeksi
100
99
110
106
Tuottavuus (yksikköä/FTE)
537
540
585
502
Indeksi
100
101
109
94
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(77)
Unionin tuotannonalan toiminnan supistusten vuoksi työntekijöiden määrä väheni 13 prosenttia vuonna 2008 ja vielä yhden prosentin tutkimusajanjakson aikana. Tuottavuuden laskua olisi tarkasteltava ottaen huomioon supistusten yleinen luonne, koska työntekijöiden lukumäärän väheneminen seuraa tuotannon laskua vasta tietyn viiveen jälkeen. Työvoimakustannukset nousivat hieman, 6 prosenttia, tarkastelujaksolla.
g) Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti
Taulukko 10
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus
-9,9 %
-2,4 %
-1,3 %
-18,0 %
Vuosimuutos
-7,5 %
+1,1 %
-16,7 %
Kassavirta (tuhatta euroa)
-5 091
36 162
19 682
-20 847
Vuosimuutos
41 253
-18 480
-40 529
Investoinnit (tuhatta euroa)
29 070
14 630
32 540
21 465
Indeksi
100
50,3
112
74
Investointien tuotto
-10 %
-3 %
-2 %
-25 %
Vuosimuutos
+7 %
+1 %
-23 %
Lähde: Kyselylomakevastaukset
(78)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina kyseisen myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni jyrkästi laskien vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 9,9 prosentin tappiosta 18 prosentin tappioon. Näin tapahtui vaikka unionin tuotannonalan tuotantokustannukset laskivat 14 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kuten käy ilmi taulukosta 7 b edellä.
(79)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Näin ollen kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Sama koskee investointien tuottoa, joka kehittyi samalla tavoin seuraten unionin tuotannonalan negatiivisia tuloksia tarkastelujaksolla.
(80)
Edellä esitetyn seurauksena unionin tuotannonalan investointikyky supistui, kun kassavirta heikkeni merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi investoinnit vähenivät 26,2 prosenttia tarkastelujaksolla.
h) Kasvu
(81)
Unionin kulutus laski 28 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä, kun taas unionin tuotannonalan myynnin määrä unionin markkinoilla väheni 15 prosenttia. Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että kyseinen 15 prosentin lasku unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli pienempi kuin unionin kulutuksessa tapahtunut 28 prosentin vähennys. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 12 prosenttiyksikköä saman jakson aikana.
i) Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(82)
Kiinan polkumyyntimarginaalit esitetään edellä polkumyyntiä koskevassa jaksossa, ja ne ovat yli vähimmäistason. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(83)
Tutkimus osoitti, että monet unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen indikaattorit heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla.
(84)
Myyntimäärä väheni 15 prosenttia ja tuotannon määrä 20 prosenttia, tuotantolaitosten käyttöaste laski 86 prosentista 77 prosenttiin ja työntekijöiden määrää oli vähennettävä 14 prosenttia. Saman jakson aikana hinnat alenivat 5 prosenttia. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä myyntihinnat laskivat 26 prosenttia ja tämän johdosta kannattavuus oli erittäin heikko, mikä puolestaan vaikutti kielteisesti investointeihin sekä kassavirran ja investointien tuoton kaltaisiin taloudellisiin indikaattoreihin.
(85)
Vaikka unionin tuotannonala pystyikin kasvattamaan markkinaosuuttaan 12 prosenttiyksikköä samalla, kun kulutus unionin markkinoilla laski, unionin markkinoiden alhainen hintataso erityisesti tutkimusajanjakson aikana heikensi merkittävästi varsinkin unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta tutkimusajanjakson aikana. Kyseisillä hinnoilla ei pystytty kattamaan tuotantokustannuksia ja tuotannonalalle aiheutuneet tappiot vastasivat jopa 18 prosenttia liikevaihdosta.
(86)
Tämän perusteella katsotaan, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tutkimusajanjakson aikana.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(87)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Komissio tarkasteli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(88)
Olisi muistettava, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien halukkuus toimia yhteistyössä tässä tutkimuksessa oli erittäin vähäistä. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osuus melamiinin kokonaistuonnista tutkimusajanjakson aikana oli noin 29 prosenttia.
(89)
Eurostatin tuontitilastojen mukaan tuonti Kiinasta väheni kokonaisuutena katsoen tarkastelujaksolla merkittävästi eli 34 prosenttia. Tuonti siis väheni kyseisenä aikana suhteellisesti tarkasteltuna enemmän kuin kulutus (- 28 prosenttia).
(90)
Hinnoista voidaan todeta, että Eurostatin mukaan kiinalaisen melamiinin tuontihinta nousi 10 prosenttia tarkastelujakson aikana. Hinta laski merkittävästi, 31 prosenttia, vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien, joiden osuus koko Kiinasta peräisin olevasta tuonnista on noin 30 prosenttia, keskimääräinen tuontihinta oli todennettujen tietojen mukaan paljon alempi kuin Eurostatin tietoihin perustuva hinta. Tutkimus osoitti, että yhteistyössä toimineiden tuottajien veloittama hinta oli tutkimusajanjakson aikana keskimäärin 10,3 prosenttia alempi kuin unionin tuotannonalan hinta.
(91)
Kiinassa oli paljon yhteistyöstä kieltäytyneitä tuottajia, minkä vuoksi katsotaan, että tutkimuksessa olisi syytä käyttää yhteistyössä toimineiden tuottajien toimitiloissa varmennettua hintaa eikä Eurostatin hintatietoja.
(92)
Melamiinin tuontimäärien kuukausikohtainen analyysi osoitti, että kiinalaisia tuontituotteita oli runsaasti unionin markkinoilla tutkimusajanjakson ensimmäisellä puoliskolla, kun alan kriisi oli pahimmillaan, ja että tuonnin osuus unionin markkinoista oli tuolloin 15 prosenttia. Unionin tuotannonalalla ei rakenteensa ja tuotantoprosessinsa vuoksi ollut muuta vaihtoehtoa kuin alentaa myyntihintojaan, jotta se voisi säilyttää markkinaosuutensa. Vaikka kiinalaiset viejät vähensivät merkittävästi vientiään unioniin tutkimusajanjakson toisella puoliskolla, tutkimusajanjakson alkupuolella tapahtuneen laajamittaisen tuonnin ja sen alhaisten hintojen kielteiset vaikutukset olivat nähtävissä unionin markkinoilla ja unionin tuotannonalan tilanteessa vielä tutkimusajanjakson loppupuolellakin.
(93)
Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonala joutui merkittävästi supistamaan tuotantoaan, sen kapasiteetin käyttöaste laski, myyntimäärä väheni ja myös työntekijöiden määrää jouduttiin vähentämään tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan rakenteen ja edellä mainittujen vahinkoindikaattoreiden kehityksen perusteella näyttäisi siltä, että tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkeneminen johtui jossain määrin kriisistä ja markkinoiden heikosta kysynnästä, kuten jäljempänä 97-100 kappaleessa selostetaan. Se johtuu kuitenkin myös alhaisesta hintatasosta ja kiinalaisten viejien aiheuttamasta paineesta erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, minkä vuoksi unionin tuotannonala ei pystynyt kattamaan kustannuksiaan. Tämän seurauksena tuotannonalalle aiheutui tutkimusajanjakson aikana tappiot, jotka vastasivat jopa 18:aa prosenttia liikevaihdosta.
(94)
Kun otetaan huomioon markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa todetut vääristymät Kiinassa, polkumyyntimarginaalin suuruus sekä edellä erityisesti 92 kappaleessa esitetyt päätelmät, voidaan todeta, että vaikka polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin markkinaosuus pieneni, sen läsnäolo unionin markkinoilla ja sen hintataso, joka alitti unionin tuotannonalan hinnat yli 10 prosentilla, vaikutti osaltaan myyntihintojen kielteisen kehityksen pahenemiseen unionin markkinoilla koko tutkimusajanjakson ajan.
(95)
Tämän perusteella voidaan vahvistaa, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on syy-yhteys.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
(96)
Syy-yhteyteen liittyen tutkittiin muitakin tekijöitä eli kysynnän kehitystä unionin markkinoilla, talouskriisin vaikutuksia, unionin tuotannonalan tuotantokustannuksia, unionin tuotannonalan vientitoimintaa ja melamiinin tuontia muista kolmansista maista.
a) Kysynnän kehittyminen unionin markkinoilla ja talouskriisi
(97)
Melamiinin tärkeimmät käyttökohteet ovat asunto- ja rakennusmarkkinoilla. Nämä markkinat supistuivat talouskriisin seurauksena, mikä johti myös kulutuksen supistumiseen sekä unionin markkinoilla että maailmanlaajuisesti. Koska EU:n markkinat ovat selvästi suurimmat melamiinimarkkinat maailmassa, talouskriisi on vaikuttanut niihin kielteisesti. Tämä näkyy siinä, että kulutus väheni 28 prosenttia, unionin tuotannonala joutui turvautumaan tuotantoseisokkeihin ja myyntihinnat laskivat.
(98)
Nämä tosiseikat ja huomiot viittaavat siihen, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko voi osittain johtua talouskriisistä.
(99)
Kuten edellä 88-95 kappaleessa selostettiin, olisi kuitenkin pidettävä mielessä, että Kiinan melamiinimarkkinoilla oli selviä vääristymiä. Lisäksi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat alittivat keskimäärin 10 prosentilla unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjakson aikana, mikä lisäsi entisestään hintatasoon kohdistuneita kielteisiä vaikutuksia erityisesti tutkimusajanjakson aikana.
(100)
Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien harjoittama alihinnoittelu ja niiden unionin markkinoille suuntautuneen myynnin ajoittainen lisääntyminen tutkimusajanjakson aikana 92 kappaleessa kuvatulla tavalla, voidaan todeta, että vaikka osan unionin tuotannonalalle aiheutuneesta vahingosta voidaan katsoa johtuvan vallinneesta talouskriisistä, sen vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
b) Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset
(101)
Tutkimuksesta ilmeni, että melamiinin tuotanto on pääomavaltaista toimintaa, jossa kiinteiden kustannusten osuus on suuri. Melamiinin tuotantoon liittyvät unionin tuotannonalan tuotantokustannukset pysyivät vakaina tarkastelujaksolla mutta vähenivät 14 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä, kuten edellä olevasta taulukosta 7 b käy ilmi. Tämän olisi pitänyt antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuus tiettyyn kannattavuuden palauttamiseen, mutta unionin markkinoiden alhainen hintataso ja se, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat, esti tämän.
(102)
Näin ollen voidaan päätellä, että tuotantokustannukset eivät ole vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
c) Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(103)
Vahingon ja syy-yhteyden analysoinnissa keskityttiin unionin tuotannonalan tilanteeseen unionin markkinoilla, mutta sen vientitoimintaa tarkasteltiin mahdollisena muuna tekijänä, joka voi selittää havaitun vahingon.
Taulukko 11
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Vienti (tuhatta tonnia)
84 103
78 956
68 560
85 146
Indeksi
100
94
82
101
Lähde: Unionin tuotannonalan kyselylomakevastaukset
(104)
Analyysi osoitti, että unionin tuotannonalan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille pysyi tarkastelujakson aikana vakaana ja oli noin 85 000 tonnia eli 28 prosenttia tuotannosta. Valituksen tekijöiden vientitulos on siis ollut erittäin hyvä myös kriisin aikana. Näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei voi johtua tuotannonalan vientitoiminnasta.
d) Tuonti muista kolmansista maista
(105)
Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 12
Muut kolmannet maat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
45 480
41 060
24 835
16 473
Indeksi
100
90
55
36
Markkinaosuus
12,3 %
10,6 %
7,7 %
6,2 %
Indeksi
100
86
62
50
Hinta (euroa/tonni)
820
941
1 094
895
Indeksi
100
115
133
109
Lähde: Eurostat
(106)
Irania ja Saudi-Arabiaa lukuun ottamatta tuonti yksittäisistä kolmansista maista oli tutkimusajanjakson aikana alle vähimmäistason eli sen osuus unionin markkinoista oli vähemmän kuin yksi prosentti. Tutkimuksen mukaan kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä on vähentynyt tarkastelujaksolla. Iranista peräisin olevan tuonnin osuus EU:n kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana oli 4,4 prosenttia ja Saudi-Arabiasta peräisin olevan tuonnin osuus 1,4 prosenttia, mutta näistä maista tulevan tuonnin hintojen todettiin olevan korkeampia kuin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien hinnat. Tästä syystä katsotaan, että kyseisellä tuonnilla on määriensä ja hintojensa perusteella voinut olla korkeintaan vähäinen vaikutus EU:n markkinoihin.
(107)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että näistä kolmansista maista peräisin oleva tuonti ei huomattavassa määrin vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(108)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan halpatuonnin määrä ja markkinaosuus vähenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Tuonti tapahtui kuitenkin huomattavan alhaisin polkumyyntihinnoin, jotka alittivat unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamat hinnat 10 prosentilla tutkimusajanjakson aikana. Nämä tuontihinnat vaikuttivat kielteisesti unionin markkinoilla veloitettuihin myyntihintoihin koko tutkimusajanjakson ajan. Kaikkien tosiseikkojen ja huomioiden perusteella katsottiin, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle tutkimusajanjakson aikana aiheutuneen vahingon välillä oli syy-yhteys.
(109)
Tarkasteltaessa muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, kävi ilmi, että nämä tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
(110)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, pääteltiin alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(111)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
2. Unionin tuotannonalan etu
(112)
Unionin tuotannonala muodostuu kolmesta tuottajasta, joilla on tehtaita unionin eri jäsenvaltioissa ja jotka työllistävät suoraan yli 600 ihmistä samankaltaiseen tuotteeseen liittyen.
(113)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli negatiivista tarkastelujaksolla. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, kassavirtaan ja investointien tuottoon. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, melamiinialan elpyminen ei ole riittävää mahdollistamaan unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen kohenemista.
(114)
Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan tehokkaat kilpailuedellytykset unionin markkinoille, jolloin melamiinin hinnat heijastavat eri komponenttien kustannuksia ja markkinaolosuhteita. Unionin tuotannonala saa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton ja alan elpymisen myötä todennäköisesti mahdollisuuden saavuttaa suurtuotannon etuja ja säilyttää näin markkinaosuutensa, mikä vaikuttaisi myönteisesti sen taloudelliseen tilanteeseen ja kannattavuuteen.
(115)
Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista.
3. Käyttäjien etu
(116)
Käyttäjien yhteistyöhalukkuus oli tässä tapauksessa suhteellisen vähäistä. Tiedossa oleville unionin markkinoilla toimiville käyttäjille lähetettiin 44 kyselylomaketta, mutta vain seitsemässä vastauksessa oli riittävästi tietoja käyttäjän taloudellisen tilanteen arvioimiseksi ja niiden vaikutusten selvittämiseksi, joita polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä mahdollisesti olisi sen toimintaan. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus EU:n kulutuksesta oli noin 10 prosenttia.
(117)
Unionin tuotannonalan arvion mukaan melamiinin osuus käyttäjien tuotantokustannuksista on enintään 3 prosenttia ja keskimäärin 2 prosenttia. Jos tämä arvio voidaan vahvistaa käyttäjien toimitiloissa tutkimuksen myöhemmissä vaiheissa tehtävien tarkastuskäyntien yhteydessä, ehdotettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus tuotetta käyttävään tuotannonalaan olisi vähäinen.
(118)
Käyttäjiltä saatujen muutamien mielekkäiden vastausten perusteella näyttäisi siltä, että melamiinin osuus käyttäjien tuotantokustannuksista olisi noin 10 prosenttia. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto saattaa siten vaikuttaa kielteisesti käyttäjiin riippuen niiden kannattavuustasosta, joka ei käynyt selvästi ilmi käyttäjien vastauksista. Kuten edellä todettiin, tutkimuksen myöhemmissä vaiheissa tehdään tarkastuskäyntejä tärkeimpien käyttäjien toimitiloihin. Komissio pyrkii myös saamaan lisää käyttäjiä mukaan yhteistyöhön.
(119)
Eräät osapuolet esittivät myös, että koska unionin tuotannonalan markkinaosuus on erittäin suuri, polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton tärkein vaikutus saattaa olla se melamiinin hinnankorotus, jonka kyseinen tuotannonala tekee toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.
(120)
Tältä osin katsotaan kuitenkin, että jos Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa ei oteta käyttöön toimenpiteitä, tämä saattaa johtaa tiettyjen unionin tuottajien tuotannon lisäleikkauksiin, mikä puolestaan saattaa aiheuttaa erilaisia ongelmia, kuten toimitusvaikeuksia unionin markkinoilla, jotka ovat suurimmat melamiinimarkkinat maailmassa.
(121)
Edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden perusteella katsotaan, että tässä vaiheessa mitkään perustellut seikat eivät viittaa siihen, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi kohtuuttomia vaikutuksia tuotetta käyttävän tuotannonalan toimintaan. Tästä syystä katsotaan, että ei ole olemassa mitään pakottavia syitä luopua väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(122)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan melamiinin tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(123)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
(124)
Näiden toimenpiteiden suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(125)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että voiton, joka olisi voitu saavuttaa ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, olisi perustuttava vuoteen 2003, joka on ainoa vuosi, jolloin unionin tuotannonala tuotti voittoa ja kiinalaista tuontia oli vähemmän unionin markkinoilla. Näin ollen katsotaan, että 5 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä.
(126)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 5 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(127)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, johon oli tehty tarvittavat oikaisut tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamaan vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjakson aikana. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina vertailussa mukana olleiden tuotelajien keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(128)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(129)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(130)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(131)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(132)
Polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Sichuan Golden Elephant
44,9 %
46,5 %
Shandong Liaherd
47,6 %
47,8 %
Henan Junhua
49,0 %
53,9 %
Kaikki muut yritykset
65,6 %
65,2 %
H. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(133)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodiin 2933 61 00 kuuluvan melamiinin tuonnissa.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
TARIC-lisäkoodi
Sichuan Golden Elephant
44,9
A986
Shandong Liaherd
47,6
A987
Henan Junhua
49,0
A988
Kaikki muut yritykset
65,2
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä marraskuuta 2010.