KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 21. marts 2012
om Den Tjekkiske Republiks Statstøtte SA.29864 (C 6/10 - ex N 1/10), til České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - mulige Statsstøttemæssige konsekvenser af lån fra Osinek a.s.)
(meddelt under nummer C(2012) 1664)
(Kun den tjekkiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/637/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1) med hensyn til støttesag SA.29864 (C 6/2010, ex NN 1/10, CP 371/09) (2),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler, under hensyntagen til disse bemærkninger og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
I maj 2009 erfarede Kommissionen via offentligt tilgængelige oplysninger, at et statsejet selskab under likvidation ved navn Osinek a.s. (»Osinek«) havde accepteret at yde et lån på 2,5 mia. CZK (ca. 100 mio. EUR) til ČSA - Czech airlines, a.s. (»ČSA«). Kommissionen anmodede ved brev af 14. maj 2009 og 24. september 2009 Den Tjekkiske Republik om oplysninger. Den Tjekkiske Republik fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 10. september 2009 og 25. november 2009.
(2)
Ved brev af 24. februar 2010 meddelte Kommissionen Den Tjekkiske Republik sin beslutning om at indlede proceduren efter EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltning (»åbningsskrivelse«). Den Tjekkiske Republik fremsendte bemærkninger hertil ved brev af 26. april 2010. Kommissionen har stillet yderligere spørgsmål i brev af 6. juli 2010, som Den Tjekkiske Republik besvarede den 15. september 2010.
(3)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende foranstaltning.
(4)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra fire interesserede parter: Travel Service og Icelandair Group den 10. marts 2011, Czech Connect Airlines a.s. den 11. marts 2011, JOB AIR Technic a.s. den 10. marts 2011 og ČSA den 14. marts 2011. Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Den Tjekkiske Republik, som fik mulighed for at svare. Kommissionen modtog svaret i brev af 12. maj 2011.
2. DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN
2.1. Lånet fra Osinek
(5)
Den foranstaltning, der undersøges, er et lån, som Osinek ydede den 30. april 2009 til det tjekkiske nationale luftfartsselskab, ČSA. Lånet blev udbetalt i tre trancher som følger:
a)
Første tranche på 800 mio. CZK blev udbetalt den 11. maj 2009.
b)
Anden tranche på 900 mio. CZK blev udbetalt den 30. juli 2009.
c)
Tredje tranche på 800 mio. CZK blev udbetalt den 24. september 2009.
(6)
Den forventede dato for tilbagebetalingen var den 30. november 2010 med mulighed for udsættelse af fristen. Rentesatsen var tremåneders PRIBOR (Prague Interbank Offered Rate) plus en risikomargen på 300 basispunkt som risikopræmie, dvs. 5,51 % på tidspunktet for undertegnelsen af låneaftalen. Renten forfaldt til betaling hvert kvartal på den sidste bankdag (renteperiode). Renten blev beregnet dagligt fra dagen før tilbagebetalingen af lånet fra Osinek.
(7)
Ifølge de tjekkiske myndigheder afspejler en risikomargen på 300 basispoint på korrekt vis en passende risikomargen på baggrund af den økonomiske situation i selskabet, som havde en B-rating fra Standard & Poor's (skrøbelig økonomisk situation), og sikkerhedsstillelsen for lånet, der beløb sig til 110 % af lånebeløbet.
(8)
Den stillede sikkerhed for lånet omfattede bygninger i Prags lufthavn, Ruzyně Praha, jord, lagerbeholdninger og reservedele. Markedsværdien af det meste af den stillede sikkerhed var fastsat af en uafhængig ekspert. Der blev indgået fire tillægsaftaler til låneaftalen med Osinek, som udvidede og ændrede den stillede sikkerhed (3). De tjekkiske myndigheder fastholdt, at alle disse ændringer var i overensstemmelse med betingelserne i låneaftalen med Osinek om, at det reelle lånebeløb på intet tidspunkt må overstige 90 % af værdien af den stillede sikkerhed eller det aftalte maksimale lånebeløb.
(9)
Lånet fra Osinek blev ikke tilbagebetalt som oprindeligt planlagt, men i stedet blev den stillede sikkerhed frigivet og gælden kapitaliseret den 30. juni 2010 (gæld-for-aktie-bytte).
Tabel 1
Oversigt over aktiver, der sikrer lånet fra Osinek
Sikkerhedsstillelse
Værdi i CZK (mio.)
Værdi fastslået af
Anvendelsesperiode
Operationel bygning - Hangar F (inklusive jorden under bygningen)
[925 - 990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 1. juni 2009
Fra 11. maj 2009 (første tranche)
Administrationsbygning »APC« (inklusive jorden under bygningen)
[735 - 770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 5. juli 2009
Fra 30. juli 2009 (anden tranche) indtil 9. december 2009 (annulleret ved tredje tillægsaftale)
Reservedele (roterende reservedele og/eller erstatningsmotorer)
[150 - 165]
Værdien fastsat på grundlag af bogført nettoværdi pr. 30. september 2009
Fra 24. september 2009 (tredje tranche)
Reservedele (roterende, type A310 (alle) og Boeing)
[520 - 575]
Værdien fastsat på grundlag af bogført nettoværdi pr. 30. september 2009
Fra 24. september 2009 (tredje tranche) indtil 25. januar 2010 (fjerde tillægsaftale)
Jorden rundt om APC-administrationsbygningen
[60 - 65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 5. juli 2009
Fra 23. juli 2009 (første tillægsaftale) indtil 25. januar 2010
Jorden rundt om og op til Hangar F
[105 - 115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 5. juli 2009
Fra 23. juli 2009 (første tranche)
Reservedele, type: A319/320
[265 - 290]
På grundlag af bogført nettoværdi
Fra 23. juli 2009 (første tranche)
Reservedele, type: A310, ATR og Boeing
[440 - 485]
På grundlag af bogført nettoværdi
Fra 22. september 2009 (anden tranche)
Flysimulator
[155 - 170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 10. september 2009
Fra 22. september 2009 (anden tranche)
1 Boeing 737-55s, registreringsmærke: OK CGK
[140 - 155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 7. december 2009
Fra 9. december 2009 (tredje tranche)
2 Boeing 737-55s, registreringsmærker: OK CGH, OK CGJ
[300 - 330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., ekspertudtalelse af 7. december 2010
Fra 9. december 2009 (tredje tranche) indtil 25. januar 2010 (fjerde tillægsaftale)
It-materiel
[80 - 85]
PROSCON - s.r.o., Ekspertudtalelse af 30. november 2009
Fra 9. december 2009 (tredje tranche)
Firmamærket »ČSA CZECH AIRLINES«
[140 - 155]
Vladimir Cmejla, ekspertudtalelse af 30. november 2009
Fra 9. december 2009 (tredje tranche)
ČSA's andel i ČSA Support, s.r.o.
[790 - 865]
PROSCON - s.r.o., ekspertudtalelse af 20. januar 2010
Fra 25. januar 2010 (fjerde tranche)
2.2. Afgørelsens rækkevidde
(10)
I beslutningen af 24. februar 2010 om at indlede proceduren henvises der til lånet fra Osinek på 2,5 mia. CZK på grundlag af den låneaftale, der blev indgået den 30. april 2009, og det antages heri, at der allerede var stillet sikkerhed for lånet på grundlag af den tjekkiske regerings resolution nr. 1343 af 26. oktober 2009. Kommissionen fik imidlertid meddelelse om frigivelsen af den stillede sikkerhed og kapitaliseringen heraf (gæld-for-aktie-bytte) den 12. maj 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Omstruktureringsplan), som fandt sted i juni 2010. Denne afgørelse vedrører derfor kun selve lånet fra Osinek på 2,5 mia. CZK på grundlag af den låneaftale, der blev indgået den 30. april 2009. Vurderingen af frigivelsen af den stillede sikkerhed og Osineks efterfølgende gæld-for-aktie-bytte vil blive genstand for den endelige afgørelse i sag SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek var et kreditformidlende selskab, der blev oprettet med henblik på at føre tilsyn med lukningen af kulminerne i Den Tjekkiske Republik og rehabiliteringen af området. På det tidspunkt, hvor lånet blev ydet, var selskabet 100 % ejet af de tjekkiske myndigheder under det tjekkiske finansministeriums tilsyn. Den 5. november 2008 gik Osinek i likvidation. Inden likvidationen rådede Osinek stadig over midler og ledte efter sigende efter forskellige investeringsmuligheder. Låneaftalen med Osinek blev indgået og undertegnet den 30. april 2009 på Osineks vegne af selskabets likvidator. For at indkredse potentielle risici i forbindelse med lånet bestilte Osinek en økonomisk analyse af ČSA hos en uafhængig ekspert, European Business Consulting spol. s.r.o. (»EBC«), og en juridisk analyse fra et advokatfirma, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Den 29. september 2009 undertegnede Osinek og det tjekkiske erhvervs- og handelsministerium en aftale, i henhold til hvilken Osineks fordringer på ČSA som følge af låneaftalen blev overført til ministeriet som følge af Osineks likvidationsprocedure. ČSA modtog meddelelse herom samme dag. Den 8. marts 2010 var Osineks likvidationsprocedure gennemført.
(13)
Den 3. maj 2010 vedtog den tjekkiske regering resolution nr. 333 om en omstruktureringsplan for ČSA, i henhold til hvilken den tjekkiske regering gav erhvervs- og handelsministeriet besked om at frigive pantet for visse dele af den stillede sikkerhed, inden ČSA's registrerede kapital blev øget. Kapitaliseringen af lånet (gæld-for-aktie-bytte) havde hjemmel i denne resolution og blev gennemført den 30. juni 2010.
2.4. Støttemodtageren ČSA
(14)
ČSA har været Den Tjekkiske Republiks nationale luftfartsselskab siden 1923. Det har hovedsæde i Prag og driver Prags lufthavn, Ruzyně Praha. ČSA er det største luftfartsselskab med base i Prags lufthavn og befordrer 37 % af de passagerer, hvis rejse starter eller slutter i Prag. ČSA er medlem af SkyTeam Alliance. Inden omstruktureringen havde ČSA 51 fly. ČSA tilbyder ruteflyvning (til 104 destinationer i 44 lande). ČSA forestår også charterflyvninger, fragtflyvning, ground handling (ca. 60 % af alle passagerer i Prags lufthavn), vedligeholdelse af fly, uddannelse af besætningen og catering, og selskabet driver toldfrie butikker i Prags lufthavn og står for det toldfrie salg om bord.
2.4.1. Ejerstrukturen
(15)
ČSA er et statsejet selskab, idet Den Tjekkiske Republik ejer 95,69 % af aktierne via finansministeriet. Minoritetsaktionærerne er Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Prag by (1,53 %) og Bratislava by (0,51 %).
(16)
Efter omstruktureringen har den tjekkiske stat til hensigt at finde en strategisk partner til ČSA. Som forberedelse til den planlagte privatisering besluttede den tjekkiske regering at skabe en ny selskabsstruktur under Český Aeroholding, a.s. (»ČAH«).
(17)
Den 25. oktober 2011 godkendte de tjekkiske konkurrencemyndigheder oprettelsen af ČAH, som vil omfatte ČSA, Prags lufthavn, Ruzyně Praha, og ČSA's nuværende datterselskaber, dvs. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services s.r.o.). ČAH's ledelse og struktur har elementer af et finansielt holdingselskab, idet dets formål er at omstrukturere selskaber, der er med i holdingselskabet, for derved at gøre det lettere for dem at få adgang til finansiering på markedsvilkår og forberede dem på den kommende privatisering.
2.4.2. Selskabets økonomiske situation
(18)
ČSA har haft problemer, som er blevet betydelig værre i 2009, da den nuværende økonomiske krise var på sit højeste. Selv om selskabet på intet tidspunkt har været ved at blive genstand for insolvensbehandling i henhold til tjekkisk lovgivning, har det oplevet en klar negativ tendens i udviklingen af dets vigtigste finansielle indikatorer.
Tabel 2
ČSA's egenkapital og registrerede kapital, 2006-2009 (i tusinde CZK)
2006
2007
2008
2009
Egenkapital
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Kilde: Årsberetninger fra ČSA.
Tabel 3
Ændringer i ČSA's finansiering (i tusinde CZK)
(i tusinde CZK)
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Resultat
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Omsætning (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Nettolikviditeten fra transaktioner
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Gæld
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Aktivernes nettoværdi
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Kilde: ČSA's årsregnskaber
(19)
Selskabet havde overskud i 2007 og 2008. Forretningsresultatet var dog betydeligt dårligere i 2009. Dets omsætning var faldet lidt i de fire foregående år, men likviditeten var faldet betydeligt. Gældens størrelse var mere eller mindre uændret. Selskabet kompenserede for sine tab ved salg af aktier, navnlig i regnskabsåret 2009.
(20)
Selskabets situation blev forværret i løbet af 2009, navnlig efter sommeren, som traditionelt er en gunstig periode for ČSA.
2.5. Beslutning om at indlede proceduren
(21)
Den 24. februar 2010 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure. Kommissionen gav i sin beslutning udtryk for sin tvivl om, hvorvidt ČSA allerede på tidspunktet for lånet var kriseramt i betydningen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (6) (»rammebestemmelserne«).
(22)
Kommissionen gav desuden udtryk for tvivl om, hvorvidt Osineks lånebetingelser til ČSA under hensyntagen til dets økonomiske situation gav ČSA en økonomisk fordel, som det ikke ville have opnået under normale markedsvilkår. Kommissionen stillede endvidere spørgsmålstegn ved, om lånet omfattede statsstøtte, og om denne støtte så var forenelig med gældende statssstøtteregler, navnlig Kommissionens meddelelse »Midlertidige EF-rammebestemmelser for statsstøtte, der ydes for at lette adgangen til finansiering under den nuværende finansielle og økonomiske krise« (»de midlertidige rammebestemmelser«) (7). Hvis det skønnes, at lånet fra Osinek omfatter statsstøtte, vil denne foranstaltning have skadelige virkninger for konkurrencen, f.eks. for virksomheder, der driver flyruter fra Prags lufthavn, Ruzyně Praha, eller som konkurrerer med ČSA og dets datterselskaber på andre markeder.
3. BEMÆRKNINGER FRA DEN TJEKKISKE REPUBLIK
(23)
Som svar på Kommissionens beslutning om at indlede proceduren fremlagde Den Tjekkiske Republik bemærkninger, hvori den gjorde opmærksom på, at lånet fra Osinek opfyldte »det markedsøkonomiske investorprincip«, fordi det ikke gav ČSA en uberettiget økonomisk fordel.
(24)
Den Tjekkiske Republik fandt bl.a., at på tidspunktet for undertegnelsen af låneaftalen med Osinek var ČSA ikke et kriseramt selskab, men først blev det så sent som i august 2009. Den Tjekkiske Republik gør gældende, at ČSA trods de stigende problemer altid har været i stand til at sikre sin levedygtighed. Situationen ændrede sig imidlertid i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009, og den blev stadig værre i løbet af året som følge af den globale økonomiske recession, som ramte verdens transportmarkeder hårdt (8). Sammen med destabiliserede oliemarkeder og valutasvingninger var det med til at forværre ČSA's økonomiske situation.
(25)
I løbet af 2009 tog ČSA udgangspunkt i prognoser, der var baseret på de foregående års resultater og forventede væsentligt bedre resultater i sommerperioden. Resultaterne for første halvdel af 2009, som ledelsen fik forelagt i midten af august, viste alligevel et betydeligt fald i ČSA's gennemsnitlige indtægter i juni. I august 2009 blev ledelsen klar over, at selskabet ikke længere kunne fortsætte uden øjeblikkelige omkostningsreducerende foranstaltninger og økonomisk bistand fra eksterne kilder.
(26)
Hvad angår statsstøtteelementet i lånet fra Osinek, fastholder Den Tjekkiske Republik, at rentens størrelse opfylder betingelserne i meddelelsen fra Kommissionen om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (»meddelelsen om referencesatser«) (9). Den Tjekkiske Republik finder, at det var passende at anvende den tremåneders PRIBOR-sats som grundsats til at fastsætte renten på det pågældende lån i lyset af de finansielle markeders udsving på tidspunktet for undertegnelsen af låneaftalen med Osinek.
(27)
ČSA vurderes ikke i henhold til ratingsystemer, så Den Tjekkiske Republik er ikke i stand til at fremlægge bevis for sin formodning om, at ČSA var berettiget til en B-rating på det tidspunkt, hvor låneaftalen med Osinek blev undertegnet. Den Tjekkiske Republik henviser dog til en rapport af 27. april 2009 fra EBC, i henhold til hvilken ČSA er solvent og kreditværdig.
(28)
Den Tjekkiske Republik har gentaget, at for at sikre lånet var ČSA nødt til at stille en sikkerhed svarende til mindst 110 % af lånet i hele dets løbetid. Det faktiske lånebeløb, der blev ydet til ČSA, måtte således på intet tidspunkt være på over 90 % af værdien af den samlede sikkerhedsstillelse. Den Tjekkiske Republik bekræftede, at dette krav under alle omstændigheder var opfyldt, og fremlagde en evalueringsrapport vedrørende de aktiver, der blev brugt som sikkerhedsstillelse for lånet.
(29)
Den Tjekkiske Republik tilføjede desuden, at i lyset af at Osinek havde betydelige disponible finansielle ressourcer, ledte dets likvidator efter investeringsmuligheder, der ville give et afkast. Inden Osinek indgik låneaftalen, havde likvidatoren bestilt et uafhængigt konsulentfirma, EBC og et advokatfirma, JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík til at udarbejde en økonomisk og juridisk analyse af lånetilbuddet. EBS's analyse bekræftede, at ČSA kunne anses for solvent, og at risikoen for, at et lån til ČSA kunne forårsage tab for eller skade Osinek var minimal. På grundlag af denne analyse besluttede likvidatoren, at et lån til ČSA kunne udgøre en fordelagtig måde at deponere Osineks disponible finansielle ressourcer på.
(30)
Den Tjekkiske Republik gjorde desuden opmærksom på, at selv om Kommissionen fandt, at betingelserne for Osineks lån var gunstigere end dem, der blev tilbudt på markedet, var lånet foreneligt med betingelserne i de midlertidige rammebestemmelser.
4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(31)
Under den formelle undersøgelsesprocedure modtog Kommissionen bemærkninger fra tre interesserede parter og fra den part, der nød godt af den undersøgte foranstaltning, nemlig ČSA (betragtning 4).
(32)
ČSA's bemærkninger afspejler i alt væsentligt Den Tjekkiske Republiks bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren, der er redegjort for ovenfor. ČSA gentager, at lånet fra Osinek blev ydet på markedsvilkår, da Osinek handlede som en rationel markedsøkonomisk investor og snarere var motiveret af kommercielle hensyn end økonomiske eller sociale. ČSA fremsætter desuden bemærkninger til kvantificeringen af det mulige statsstøtteelement, såfremt Kommissionen skulle konkludere, at lånet fra Osinek blev ydet til en gunstig rente, dvs. formode, at ČSA's rating var dårligere end »B« og/eller at sikkerhedsstillelsen ikke blev betragtet som »høj«,
(33)
Alle interesserede tredjeparter er konkurrenter til ČSA og repræsenteres af det samme advokatfirma. Deres analyse er i et vist omfang identisk. De interesserede tredjeparter finder, at Osineks lån til ČSA udgjorde statsstøtte, som satte selskabet i stand til at konkurrere på illoyale vilkår ved at fastsætte sine priser på et niveau, som andre konkurrenter, der ikke havde modtaget statsstøtte, ikke kunne tilbyde, uden at de mistede muligheden for at dække deres omkostninger og skabe et rimeligt overskud (10).
(34)
De interesserede tredjeparter gjorde opmærksom på, at ČSA havde svære problemer allerede inden 1. juli 2008. De påpegede desuden, at lån fra Osinek blev ydet til en væsentlig lavere rente end, hvad en bank ville kræve under lignende omstændigheder i lyset af ČSA's økonomiske situation, tilbagebetalingsperiodens længde, kvaliteten af sikkerhedsstillelsen og den ringe sandsynlighed for, at ČSA reelt kunne tilbagebetale lånet. Under disse omstændigheder måtte lånet fra Osinek anses for at udgøre ulovlig statsstøtte, som er uforenelig med EU-reglerne. En konkurrent, som fremsatte bemærkninger, hævdede, at ČSA havde opfyldt kravet om, at mere end halvdelen af dets registrerede kapital var forsvundet i 2007, 2008 og 2009. I 2008 og 2009 forsvandt mere end en fjerdedel af ČSA's registrerede kapital over de forudgående 12 måneder. Den samme konkurrent forklarede, at det på grundlag af faldet i ČSA's registrerede kapital i 2008 kan det formodes, at selskabet allerede den 1. juli 2008 opfyldte begge betingelser for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed i betydningen i punkt 10, litra a) i rammebestemmelserne.
(35)
De interesserede tredjeparter hævdede endvidere, at som følge af selskabets negative cash flow, de mange kreditorer og det forhold, at selskabet havde finansielle forpligtelser, der forfaldt og skulle betales inden 30 dage, kan det antages, at selskabet led af truende insolvens fra slutningen af 2007 og derfor bør betragtes som en kriseramt virksomhed fra 2007 (i henhold til punkt 10, litra c) i rammebestemmelserne).
5. BEMÆRKNINGER FRA DEN TJEKKISKE REPUBLIK TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(36)
Den Tjekkiske Republik var uenig i de interesserede tredjeparters bemærkninger og enig i ČSA's bemærkninger. Den Tjekkiske Republik fastholdt, at lånet fra Osinek blev ydet på markedsvilkår og i overensstemmelse med meddelelsen om referencesatser. De tjekkiske myndigheder gjorde ligeledes gældende, at ČSA var i stand til at fungere uden statsstøtte frem til anden halvdel af 2009. Situationen med hensyn til ČSA's aktiver var ikke blevet meget dårligere i første halvdel af 2009, og værdien heraf steg rent faktisk fra [8 340-9 255] mio. CZK i første kvartal af 2009 til [8 990-9 920] mio. CZK i andet kvartal af 2009.
(37)
Den Tjekkiske Republik bemærker, at selv om de driftsresultater, ČSA offentliggør, er udarbejdet i henhold til de tjekkiske regnskabsstandarder og International Financial Reporting Standards (IFRS), baserede de interesserede tredjeparter udelukkende deres bemærkninger på de resultater, der var udarbejdet i henhold til de tjekkiske regnskabsstandarder, og denne metode giver ikke et sandt billede af selskabets drift. Regnskaber, der er udarbejdet i henhold til IFRS, giver flere oplysninger om selskabets økonomiske situation og er derfor mere hensigtsmæssige. ČSA anvender de tjekkiske regnskabsstandarder, fordi selskabet er forpligtet til det i henhold til tjekkisk skattelovgivning. ČSA's aktiviteter er dog ikke begrænset til Den Tjekkiske Republik, men dækker hele verden, og det er årsagen til, at ČSA også anvender IFRS. Den Tjekkiske Republik påpeger, at IFRS anvendes af bankerne, når de træffer beslutninger om lån, fordi de anses for at være mere præcise end de tjekkiske regnskabsstandarder.
(38)
Den Tjekkiske Republik fremlagde sluttelig bevis for, at på det tidspunkt, hvor Osinek ydede sit lån til ČSA, opfyldte selskabet ikke betingelserne for at være insolvent i henhold til den tjekkiske lov om insolvens (11).
6. SPØRGSMÅLET OM STATSSTØTTE
(39)
I EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, fastsættes følgende: »… er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«
(40)
Kriterierne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er kumulative. For at fastslå, om de anmeldte foranstaltninger udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, skal det undersøges, om alle nedenstående betingelser er opfyldt. Den økonomiske støtte skal:
-
ydes af staten eller ved hjælp af statsmidler,
-
give modtageren en økonomisk fordel
-
begunstige visse virksomheder eller visse produktioner,
-
fordreje eller true med at fordreje konkurrencevilkårene og
-
påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
6.1. Statsmidler og tilregnelse til staten
(41)
Støttebegrebet omfatter enhver begunstigelse, som finansieres direkte eller indirekte med statsmidler og ydes af staten selv eller af organer, der optræder på vegne af staten.
(42)
Det skal derfor først fastslås, om lånet fra Osinek skal betragtes som statsmidler. Som nævnt ovenfor var Osinek på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet, 100 % ejet af det tjekkiske finansministerium og derfor er det uanset dets status som selskab eller en hvilken som helst andet juridisk status et offentligt foretagende i betydningen i artikel 2, litra b), i Kommissionens direktiv 2006/111/EF af 16. november 2006 om gennemskueligheden af de økonomiske forbindelser mellem medlemsstaterne og de offentlige virksomheder og om den finansielle gennemskuelighed i bestemte virksomheder (12). Kommissionen finder således, at lånet fra Osinek blev finansieret med statsmidler.
(43)
Domstolen har imidlertid også fastslået, at selv om staten er i stand til at kontrollere en offentlig virksomhed og udøve en dominerende indflydelse på dennes transaktioner, er der ikke uden videre formodning for, at den faktisk udøver denne kontrol i et konkret tilfælde. En offentlig virksomhed kan handle mere eller mindre uafhængigt alt efter graden af den autonomi, staten giver den. Den omstændighed, at en offentlig virksomhed er undergivet statslig kontrol, er derfor ikke i sig selv tilstrækkelig til at tilregne staten de af virksomheden trufne foranstaltninger såsom den pågældende låneaftale. Det er også nødvendigt at undersøge, om de offentlige myndigheder på den ene eller den anden måde må anses for at være impliceret i vedtagelsen af denne foranstaltning. På det punkt anførte Domstolen, at det må antages, at en foranstaltning, som er truffet af en offentlig virksomhed, efter omstændighederne kan tilregnes staten på grundlag af en bedømmelse af sagens omstændigheder som helhed og den sammenhæng, hvori foranstaltningen er truffet (13).
(44)
Disse omstændigheder kan være integrationen af selskabet i den offentlige forvaltnings strukturer, arten af dets aktiviteter og udøvelsen af disse på markedet på normale konkurrencemæssige vilkår sammen med private aktører, selskabets juridiske status (hvorvidt det er omfattet af forvaltningsret eller almindelig selskabsret), omfanget af det tilsyn, de offentlige myndigheder udøver over for selskabets ledelse, eller andre omstændigheder, der i dette særlige tilfælde viser, at de offentlige myndigheder er involveret i vedtagelsen af en foranstaltning eller den manglende sandsynlighed for, at de ikke er involveret, idet der også tages hensyn til foranstaltningens omfang, indhold eller de betingelser, der gælder for den.
(45)
Kommissionen bemærker, at flertallet af medlemmerne af Osineks tilsynsråd er repræsentanter for offentlige myndigheder (såsom finansministeriet).
(46)
Osinek gik i likvidation den 5. november 2008, efter at dets eneaktionær på samme dato havde truffet beslutning herom. Selv om en likvidator i henhold til tjekkisk lovgivning skal handle uafhængigt og uden instrukser fra selskabets organer under likvidationsproceduren, har Kommissionen endvidere bemærket, at likvidatoren blev udpeget af det tjekkiske finansministerium, som var eneaktionær i Osinek.
(47)
De tjekkiske myndigheder har desuden sendt Kommissionen ekspertudtalelserne fra JUDr. Jiří Rybář og JUDr. Pavel Štrbík, hvori det henstilles, at inden beslutningen om at yde et lån til ČSA skulle Osineks likvidator konsultere Osineks aktionær, dvs. Den Tjekkiske Republik.
(48)
Hvad angår statens tilsyn med Osineks aktiviteter, har Kommissionen endvidere bemærket, at den tjekkiske regering efterfølgende også traf beslutning om at frigive den sikkerhed, der var stillet lånet fra Osinek, og ved resolution nr. 333 at konvertere fordringerne til andele i ČSA's egenkapital.
(49)
Kommissionen konkluderer derfor, at beslutningen om at lade Osinek yde lånet kan tillægges den tjekkiske stat. Lånet fra Osinek skal derfor anses som værende finansieret med statsmidler.
6.2. Økonomisk fordel
(50)
Kommissionen bemærker, at hvis staten stiller supplerende kapital til rådighed for et selskab på bedre betingelser end de normale markedsbetingelser, kan dette i henhold til veletablerede principper i EU-retten falde inden for anvendelsesområdet for EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, da det i betydningen i denne artikel vil medføre, at et bestemt selskab begunstiges. For at afgøre, om staten har givet en virksomhed en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået på normale markedsbetingelser, anvender Kommissionen »det markedsøkonomiske investorprincip« (14).
(51)
I henhold til dette princip vil der ikke være tale om statsstøtte, hvis en privat investor, der handler under normale markedsøkonomiske vilkår, og som er af en størrelse, der kan sammenlignes med den offentlige sektors forvaltningsorganer, under tilsvarende omstændigheder kunne være foranlediget til at foretage den omhandlede kapitaltilførsel. Kommissionen skal derfor vurdere, om en privat investor ville have gennemført transaktionen på de samme vilkår. En hypotetisk investor handler som en fornuftig investor, der ønsker at maksimere sin fortjeneste uden dog at løbe en for stor risiko i forhold til afkastet. I henhold til dette princip bør kapital, som staten direkte eller indirekte stiller til rådighed for en virksomhed under forhold, der svarer til de normale markedsbetingelser, ikke betragtes som statsstøtte (15).
(52)
I henhold til fast retspraksis finder det markedsøkonomiske investorprincip anvendelse på lån. Når det anvendes på ydelse af lån, rejser det spørgsmålet om, hvorvidt en privat investor ville have ydet lånet til låntager på de vilkår, det faktisk blev ydet (16). Kommissionen vurderer i den henseende, om lånet er ydet på normale markedsvilkår, og om sådanne lån kan opnås i en forretningsbank. Hvad angår betingelserne for sådanne lån, tager Kommissionen også hensyn til bl.a. både rentesatsen og den sikkerhed, der stilles til dækning for lånet. Kommissionen vurderer, om den givne sikkerhed er tilstrækkelig til at tilbagebetale lånet fuldt ud i tilfælde af misligholdelse, og undersøger selskabets økonomiske situation på det tidspunkt, lånet blev givet (17).
(53)
Kommissionen bemærker, at ČSA er en retlig person, der er involveret i økonomiske aktiviteter og derfor betragtes som en virksomhed i betydningen i EUF-traktatens artikel 107. For at fastslå, om lånet fra Osinek blev ydet på gunstige vilkår eller på markedsvilkår, kontrollerer Kommissionen, om rentesatsen på det pågældende lån er i overensstemmelse med Kommissionens referencesatser som fastsat i meddelelsen om referencesatser, som anvendes som en indikator for markedssatsen.
(54)
Hvad angår den relevante dato, der skal tages hensyn til ved sammenligningen af rentesatsen på det pågældende lån med referencesatsen, har Kommissionen allerede givet udtryk for sin holdning i beslutningen om at indlede proceduren, nemlig at det skal være datoen for det retligt bindende dokument, i henhold til hvilket lånet blev ydet, dvs. 30. april 2009 (datoen for indgåelsen af låneaftalen mellem Osinek og ČSA).
(55)
Den Tjekkiske Republik hævder, at ČSA på det tidspunkt stadig havde adgang til ekstern finansiering fra private banker og først blev en kriseramt virksomhed i august 2009. I begyndelsen af 2009 svarede ČSA's kreditværdighed til ratingkategori B.
(56)
For at kontrollere Den Tjekkiske Republiks udsagn konsulterede Kommissionen flere private banker med forretningsforbindelser til ČSA om deres interne rating af ČSA i de første seks måneder af 2009, ændringerne i den interne rating af ČSA mellem juli 2008 og juli 2009, betingelserne for lån, der blev ydet til ČSA i de seks første måneder af 2009 og andre bemærkninger vedrørende ČSA's kreditværdighed i de første seks måneder af 2009. Tre private banker fremlagde oplysninger på betingelse af, at oplysningerne ville blive holdt fortrolige, kun ville blive brugt til Kommissionens interne vurdering og ikke ville blive givet til nogen tredjepart, inklusive ČSA og de tjekkiske myndigheder.
(57)
Selv om alle disse banker erkendte, at ČSA's økonomiske situation blev forværret i begyndelsen af 2009, blev der ydet arbejdskapitallån og stillet kreditfaciliteter til rådighed for ČSA i første halvdel af 2009. De tre private bankers interne rating af ČSA svarer mere eller mindre til en B-rating.
(58)
Kommissionen bemærker, at bankernes svar er ensartede og af god kvalitet. Selv om virksomhedens interne rating blev dårligere, synes denne degradering ikke at være stor nok til at begrunde en højere risikomargen.
(59)
Kommissionen bemærker desuden som allerede anført i beslutningen om at indlede proceduren og på grundlag af oplysningerne fra Den Tjekkiske Republik, at UniCreditBank ydede et mellemlangt arbejdskapitallån (4 år) på 200 mio. CZK til ČSA i september 2008, for hvilket der blev stillet garanti i en flysimulator. Den 25. juni 2009 øgede UniCreditBank som følge af fravigelsen fra de finansielle indikatorer, der var opnået enighed om i låneaftalen, risikomargenen for lånet til ČSA fra 160 basispoint (aftale i september 2008) til 325 basispoint over enmåneds PRIBOR-satsen (dvs. en rentesats på 5,10 % p.a. den 25. juni 2009). Kommissionen bemærker, at denne rentesats, som afspejlede ČSA's nyligt forværrede økonomiske situation, ligger under rentesatsen for Osineks lån (5,51 % p.a.) og svarer nogenlunde til en referencesats for et selskab med en B-rating (med høj sikkerhedsstillelse).
(60)
På baggrund heraf kan det konkluderes, at ČSA principielt havde adgang til ekstern finansiering på det tidspunkt, hvor Osinek ydede lånet, og at ČSA's kreditværdighed i første halvdel af 2009 svarede til en B-rating.
(61)
Sikkerhedsstillelsen for lånet omfattede bygninger i Prags lufthavn, Ruzyně Praha, jord, lagerbeholdninger og reservedele. Markedsværdien af den stillede sikkerhed blev fastsat af uafhængige eksperter fra Den Tjekkiske Republik, som er registreret enten i registret over ekspertinstitutter eller det tjekkiske justitsministeriums centrale register over autoriserede eksperter og har erfaring inden for evaluering af aktiver (18).
(62)
Kommissionen bemærker, at datoen for rapporten vedrørende vurderingen af den sikkerhed, der stilles i form af Hangar F (se tabel 1) er 1. juni 2009, mens første tranche af lånet fra Osinek blev udbetalt den 11. maj 2009. De tjekkiske myndigheder har indgivet en erklæring af 6. maj 2009 fra YBN Consult, som bekræfter værdien af den stillede sikkerhed. En sådan erklæring er i overensstemmelse med punkt 5.9.11 i låneaftalen med Osinek, forudsat at den fuldstændige evalueringsrapport indgives inden én måned fra datoen for udbetalingen af første tranche. Kommissionen bemærker, at denne betingelse var opfyldt.
(63)
Kommissionen har desuden kritisk evalueret de indgivne evalueringsrapporter. Evalueringerne giver ikke anledning til bekymring, da der ikke er opdaget nogen åbenlyse fejl, der er anvendt accepterede metoder, og evalueringerne er baseret på troværdige formodninger. Kommissionen finder derfor, at resultaterne af disse evalueringsrapporter udgør en hensigtsmæssig tilnærmelse til realistiske markedspriser for de aktiver, der blev stillet som sikkerhed for lånet fra Osinek. For en af de forskellige typer sikkerhed, der blev stillet (reservedele), var værdien baseret på den bogførte nettoværdi. Kommissionen finder, at denne værdifastsættelsesmetode er egnet til denne type aktiver, da reservedele let kan omsættes i handel, og deres værdi bør derfor svare til deres oprindelige købspris minus samlet afskrivning.
(64)
I låneaftalen fastsættes det, at det reelle lånebeløb ikke må overstige 90 % af værdien af den stillede sikkerhed, dvs. at værdien af den stillede sikkerhed skal udgøre mindst 110 % af lånebeløbet. På grundlag af de fremlagte oplysninger var værdien af den oprindeligt stillede sikkerhed som aftalt i låneaftalen af 30. april 2009 på det tidspunkt, hvor første tranche blev udbetalt (maj 2009), på mindst [110-117] %, på tidspunktet for udbetalingen af den anden tranche (juli 2009) på mindst [120-132] % og på tidspunktet for udbetalingen af den tredje tranche (september 2009) på mindst [128-141] %. Herudover blev der via flere tillægsaftaler til låneaftalen med Osinek (se betragtning 8) tilføjet yderligere aktiver som sikkerhed, og nogle aktiver blev frigivet.
Tabel 4
Oversigt over den stillede sikkerhed for lånet fra Osinek på forskellige tidspunkter
Dato for ændringen
Beløb, der blev udbetalt
(i mio. CZK)
Værdien af den stillede sikkerhed (i mio. CZK)
% i sikkerhedsstillelse
11. maj 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. juli 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. juli 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. september 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. september 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. december 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. januar 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
I meddelelsen om referencesatser antages det, at en »høj« sikkerhedsstillelse indebærer en tabsprocent givet misligholdelse under eller på 30 %, hvilket svarer til, at værdien af den stillede garanti udgør mindst 70 % af lånebeløbet. Kommissionen bemærker, at den stillede garanti for lånet er betydeligt højere, hvilket skaber en stor sikkerhedsmargen, hvad angår eventuelle afvigelser fra vurderingen af værdien af den stillede garanti.
(66)
En passende rentesats ifølge meddelelsen om referencesatser ville på det tidspunkt være på 5,16 % p.a. (grundsats 2,96 % + 220 basispoint = 5,16 % p.a.). Margenen på 220 basispoint afspejler en B-rating, således om det bekræftes af de private banker og den høje sikkerhedsstillelse, se ovenfor.
(67)
Den rentesats er lavere end rentesatsen for lånet fra Osinek (tremåneder PRIBOR-sats (19) + 300 basispoint), hvilket den 30. april 2009 gav en rente på 5,51 % p.a.
(68)
En analyse af den anvendte rentesats (tremåneders PRIBOR plus 300 basispoint) og referencesatsen plus en margen på 220 basispoint viser, at disse satser er sammenlignelige, hvad angår den til grundlaget anvendte metode, samt det generelle niveau for de anvendte satser, herunder den relevante risikomargen.
(69)
PRIBOR er en referenceværdi for rentesatserne på markedet for interbankindskud, som beregningsinstansen for den tjekkiske nationalbank og Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20) beregner (fastsætter) på grundlag af referencebankernes noteringer for salg af indskud (dvs. bud).
(70)
Rentesatsen for lånet fra Osinek er baseret på PRIBOR beregnet for lån med en løbetid på 3 måneder. Referencesatsen er baseret på etårige pengemarkedsrentesatser. Kommissionen forbeholder sig dog ret til at anvende kortere eller længere løbetider i visse tilfælde.
(71)
En analyse af udviklingen i de to rentesatser i Osinek-lånets løbetid (april 2009-juni 2010) viser, at de to satser rent faktisk er sammenlignelige. De gennemsnitlige rentesatser (21) for tidsrummet april 2009-juni 2010 er næsten de samme (4,77 % for PRIBOR + 300 basispoint, 4,79 % for referencesatsen inklusive en risikomargen på 220 basispoint). Den lille forskel på to basispoint skyldes forskelle i justeringsmetoden. PRIBOR justeres dagligt, mens referencesatsen kun justeres med visse måneders mellemrum.
(72)
På den baggrund kan den anvendte rentesats accepteres som en passende indikator for markedsrenten. På grundlag af meddelelsen om referencesatser er foranstaltningen i overensstemmelse med markedet og medfører derfor ikke en økonomisk fordel for ČSA.
(73)
Kommissionen bemærker endvidere, at ČSA's betaling af renter til kreditoren skete i fuld overensstemmelse med betingelserne for låneaftalen med Osinek (22).
6.3. Selektivitet
(74)
I henhold EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, betragtes en foranstaltning som statsstøtte, når visse virksomheder eller visse produktioner begunstiges. I denne sag bemærker Kommissionen, at lånet fra Osinek kun blev ydet til ČSA. Der er dermed tale om en selektiv foranstaltning som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
6.4. Konkurrencefordrejning og handelspåvirkning
(75)
Hvad angår de kumulative kriterier, der definerer statsstøtte, er virkningerne for samhandlen mellem EU-medlemsstaterne og konkurrencefordrejningen i denne sag ubestridelige og blev ikke engang bestridt af de tjekkiske myndigheder. ČSA konkurrerer med andre luftfartsselskaber i Den Europæiske Union, navnlig efter ikrafttrædelsen af tredje fase af liberaliseringen af lufttrafikken (»tredje pakke«) den 1. januar 1993. De pågældende foranstaltninger satte ČSA i stand til fortsat at fungere, således at selskabet ikke, som det var tilfældet med de øvrige konkurrenter, skulle lide under følgerne af sine dårlige økonomiske resultater.
6.5. Konklusion
(76)
På baggrund af ovenstående finder Kommissionen, at foranstaltningen ikke omfatter statsstøtte til ČSA, da lånet fra Osinek blev ydet på de betingelser, som en markedsøkonomisk investor ville kræve. Rentesatsen for lånet fra Osinek var i overensstemmelse med den referencerente, der fastsættes på grundlag af meddelelsen om referencesatser, da ČSA havde en B-rating på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet, hvilket bekræftes af private banker, og der blev i hele lånets løbetid stillet en sikkerhed, der udgjorde væsentligt mere end 70 % af lånebeløbet, jf. meddelelsen om referencesatser.
7. STØTTENS FORENELIGHED MED DET INDRE MARKED
(77)
Kommissionen har dog analyseret, om foranstaltningen, hvis lånet anses for at omfatte statsstøtte, ville være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), på grundlag af de midlertidige rammebestemmelser.
(78)
Osinek ydede lånet i 2009. Foranstaltningen har til formål at gøre det lettere for en virksomhed at få adgang til ekstern finansiering på et tidspunkt, hvor kreditmarkederne ikke fungerer normalt, men har alvorlige problemer som følge af finanskrisen, og hvor finanskrisen (de stramme kreditvilkår) påvirker økonomien bredt og fører til alvorlige problemer i medlemsstaternes økonomier.
(79)
Den 17. december 2008 tog Kommissionen fat på at løse denne krise ved at vedtage de midlertidige rammebestemmelser. Heri erkender Kommissionen »den aktuelle finanskrises alvorlige karakter og dens virkninger for medlemsstaternes samlede økonomi«. Kommissionen konkluderede endvidere, at »det i et begrænset tidsrum kan være berettiget, at der ydes visse former for statsstøtte for at afhjælpe disse vanskeligheder, og at denne statsstøtte kan erklæres forenelig med fællesmarkedet på grundlag af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b)«.
7.1. Overholdelse af punkt 4.4.2 i de midlertidige rammebestemmelser
(80)
Foranstaltningen skal vurderes på grundlag af kravene i punkt 4.4.2 i de midlertidige rammebestemmelser (»Støtte i form af rentetilskud«).
(81)
I henhold til de midlertidige rammebestemmelser skal den anvendte rentesats mindst være lig med centralbankens dag-til-dag-rente plus en præmie, der er lig med forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og gennemsnittet af centralbankens dag-til-dag-rente i perioden 1. januar 2007-30. juni 2008 plus en kreditrisikopræmie svarende til låntagers risikoprofil, jf. meddelelsen om referencesatser.
(82)
Dag-til-dag-renten for Den Tjekkiske Republik den 30. april 2009 var på 1,45 % (23). Forskellen mellem den gennemsnitlige etårige interbankrente og gennemsnittet af centralbankens dag-til-dag-rente i perioden 1. januar 2007-30. juni 2008 var 68 basispoint.
(83)
Kreditrisikopræmien svarende til låntagers risikoprofil var på 220 basispoint. Præmien er baseret på en B-rating (se betragtning 57) og en høj sikkerhedsstillelse i lyset af den sikkerhed, der tilbydes (se betragtning 64 og 65).
(84)
I henhold til de midlertidige rammebestemmelser skulle minimumssatsen derfor være på 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Den faktiske rentesats på lånet fra Osinek var på 5,51 %. Som følge heraf blev lånet fra Osinek ydet med en højere rentesats end det minimum, der tillades i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
(85)
I henhold til punkt 4.4 i de midlertidige rammebestemmelser kræves det endvidere, at to yderligere betingelser opfyldes, for at lånet kan betragtes som støtte, der er forenelig med det indre marked:
(86)
For det første skal aftalen være indgået senest den 31. december 2010. De reducerede rentesatser kan anvendes på rentebetalinger frem til den 31. december 2012.
(87)
Låneaftalen med Osinek blev indgået den 30. april 2009. Lånes skal tilbagebetales ad én gang den 30. november 2010. Låneaftalen opfylder derfor den første betingelse.
(88)
For det andet må låntager ikke pr. 1. juli 2008 være en kriseramt virksomhed.
(89)
I punkt 9 i rammebestemmelserne fastsættes det, at der ikke findes nogen præcis EU-definition på en kriseramt virksomhed, og at Kommissionen anser en virksomhed for at være kriseramt, hvis den ikke med egne finansielle midler eller med de midler, som dens ejer/aktionærer og kreditorer er villige til at indskyde, er i stand til at bremse de tab, som med rimelig stor sikkerhed vil kvæle den på kort eller mellemlang sigt, medmindre de offentlige myndigheder griber ind.
(90)
I punkt 10, litra b) i rammebestemmelserne tydeliggøres det, at en virksomhed betragtes som kriseramt, hvis der er tale om et selskab, hvor i det mindste nogle af deltagerne hæfter ubegrænset for virksomhedens gæld, når over halvdelen af egenkapitalen som opført i virksomhedens regnskaber er forsvundet, og over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder.
(91)
I 2008 var ČSA's registrerede kapital på 2 735 mio. CZK. På grundlag af CAS-standarden faldt selskabets egenkapital til 101 mio. CZK samme år.
Tabel 5
Egenkapital og registreret kapital i 2007 og 2008 (i tusinde CZK)
Kilde: ČSA's årsregnskaber
2007
6/2007
7/2007
8/2007
9/2007
10/2007
11/2007
12/2007
Egenkapital
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/2008
2/2008
3/2008
4/2008
5/2008
6/2008
Egenkapital
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/2008
8/2008
9/2008
10/2008
11/2008
12/2008
Egenkapital
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Registreret kapital
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Selv om mere end halvdelen af ČSA's registrerede kapital allerede var forsvundet den 1. juli 2008, er den anden betingelse i punkt 10 a) i rammebestemmelserne - at over en fjerdedel af denne kapital er gået tabt i løbet af de sidste 12 måneder - ikke opfyldt. Den del af egenkapitalen, der forsvandt mellem juni 2007 og juli 2008 ([31 570 000-34 875 000] CZK) svarer kun til [0,8-1,5] % af den registrerede kapital.
(93)
Med henblik på rammebestemmelsernes punkt 10, litra c), betragtes en virksomhed desuden som kriseramt, når den efter de nationale regler opfylder betingelserne for konkursbehandling. De tjekkiske myndigheder bekræftede, at der i henhold til artikel 3 i den tjekkiske lov om insolvens ikke kan indledes insolvensbehandling af ČSA.
(94)
I henhold til punkt 11 i rammebestemmelserne kan en virksomhed, selv hvis ingen af de i punkt 10 i nævnte omstændigheder foreligger, alligevel anses for kriseramt, især hvis de sædvanlige tegn på, at en virksomhed er kriseramt, er til stede, såsom voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overskudskapacitet, faldende cash flow, stigende gældsætning, stigende finansieringsudgifter og faldende eller opbrugt nettoformue.
(95)
Ændringerne i ČSA's økonomiske resultater i det relevante tidsrum viste ikke en klar negativ tendens (se tabel 3). Selskabet havde et tab ved udgangen af 2006, men kom over det og kunne fremvise et positivt resultat for 2007. Ved udgangen af første kvartal af 2008 blev der efterfølgende registreret et tab på [800-880] mio. CZK. Situationen havde imidlertid forbedret sig ved udgangen af andet kvartal, dvs. pr. 30. juni 2008. En lignende tendens kan bemærkes i likviditetssituationen. ČSA's omsætning faldt langsomt på årsbasis i det pågældende tidsrum. Det kan imidlertid ikke konkluderes, at omsætningen faldt væsentligt inden 30. juni 2008.
(96)
Selskabets gæld blev mindsket mellem marts 2008 og juni 2008 og steg så igen de følgende seks måneder. Værdien af aktiverne svingede i det pågældende tidsrum uden tydelig tendens.
(97)
Konklusionen er, at tendensen i de finansielle kriterier, der er fastsat i punkt 11 i rammebestemmelserne, ikke klart viser de sædvanlige tegn på en virksomhed, der er kriseramt inden 30. juni 2008. ČSA havde endvidere stadig adgang til finansiering på det tidspunkt, som det fremgår af det forhold, at det kunne opnå et lån fra en privat bank i september 2008 (se betragtning 59).
(98)
Kommissionen bemærker, at der kan ydes støtte, der er i overensstemmelse med det indre marked, jf. punkt 4.4. i de midlertidige rammebestemmelser, til virksomheder, der ikke var kriseramte pr. 1. juli 2008, men som efterfølgende fik problemer som følge af den globale finanskrise og økonomiske krise. Det forhold, at ČSA er en virksomhed, der fik problemer på et senere tidspunkt, berører derfor ikke støttens forenelighed med det indre marked i henhold til de midlertidige rammebestemmelser.
(99)
Kommissionen finder derfor, at ČSA ikke var et kriseramt selskab pr. 1. juli 2008, og at det derfor var omfattet af de midlertidige rammebestemmelser.
7.2. Konklusion
(100)
I lyset af ovennævnte opfylder lånet fra Osinek alle betingelser i punkt 4.4. i de midlertidige rammebestemmelser. Selv hvis lånet fra Osinek blev vurderet til at udgøre statsstøtte, ville foranstaltningen stadig være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
8. KONKLUSION
(101)
Kommissionen konkluderer, at lånet fra Osinek ikke omfatter statsstøtte. Selv hvis lånet fra Osinek blev vurderet til at omfatte statsstøtte, ville foranstaltningen desuden stadig være forenelig med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(102)
Denne afgørelse omfatter ikke sikkerhedsstillelsen for og kapitaliseringen af lånet fra Osinek den 30. juni 2010. Vurderingen af denne foranstaltning vil blive genstand for den endelige afgørelse i sag nr. SA.30908 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den foranstaltning, som Den Tjekkiske Republik har gennemført for České aerolinie, a. s. i form af et lån på i alt 2,5 mia. CZK ydet af Osinek a.s. på grundlag af en låneaftale af 30. april 2009 udgør ikke statsstøtte i betydningen i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og selv om den gjorde, er den forenelig med det indre marked i henhold til nævnte traktats artikel 107, stk. 3, litra b).
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Den Tjekkiske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. marts 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 21 päivänä maaliskuuta 2012,
Valtiontuesta SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10), jonka Tšekin tasavalta on myöntänyt České aerolinie, a. s. -yritykselle (ČSA - Czech Airlines a.s. - mahdollinen Osinek, a.s. -yhtiön myöntämään lainaan liittyvä Valtiontuki)
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 1664)
(Ainoastaan tšekinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/637/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon päätöksen, jolla komissio päätti aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan (1) mukaisen tukea SA.29864 (C 6/2010, ex NN 1/2010, CP 371/2009) koskevan menettelyn (2),
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Komissio sai toukokuussa 2009 tietää julkisista lähteistä, että selvitystilassa oleva valtionyritys Osinek a.s., jäljempänä ’Osinek’, on myöntänyt 2,5 miljardin Tšekin korunan (noin 100 miljoonan euron) suuruisen lainan ČSA - Czech Airlines, a.s. -yritykselle, jäljempänä ’ČSA’. Komissio pyysi Tšekiltä tietoja 14 päivänä toukokuuta 2009 ja 24 päivänä syyskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä. Tšekki toimitti lisätiedot komissiolle 10 päivänä syyskuuta 2009 ja 25 päivänä marraskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä.
(2)
Komissio ilmoitti Tšekille 24 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’. Tšekki toimitti 26 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa tähän päätökseen. Komissio esitti Tšekille 6 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä lisäkysymyksiä, joihin Tšekki vastasi 15 päivänä syyskuuta 2010.
(3)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.
(4)
Komissio sai huomautuksia neljältä asianomaiselta: Travel Service ja Icelandair Group toimittivat huomautuksensa 10 päivänä maaliskuuta 2011, Czech Connect Airlines a.s. 11 päivänä maaliskuuta 2011, JOB AIR Technic a.s. 10 päivänä maaliskuuta 2011 ja ČSA 14 päivänä maaliskuuta 2011. Komissio toimitti kyseiset huomautukset Tšekille, jolla annettiin mahdollisuus vastata niihin; Tšekin huomautukset saapuivat 12 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
2. TOIMENPITEEN YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS
2.1 Osinekin laina
(5)
Tutkinnan kohteena oleva toimenpide on Osinekin 30 päivänä huhtikuuta 2009 Tšekin kansalliselle lentoyhtiölle ČSA:lle myöntämä laina. Laina maksettiin kolmessa erässä:
a)
ensimmäinen, 800 miljoonan Tšekin korunan lainaerä 11 päivänä toukokuuta 2009;
b)
toinen, 900 miljoonan Tšekin korunan lainaerä 30 päivänä heinäkuuta 2009; ja
c)
kolmas, 800 miljoonan Tšekin korunan lainaerä 24 päivänä syyskuuta 2009.
(6)
Ennakoitu erääntymispäivä oli 30 päivä marraskuuta 2010, jota voitiin lykätä. Lainan korko vastasi kolmen kuukauden PRIBOR-korkoa (Prague Interbank Offered Rate), jäljempänä ’kolmen kuukauden PRIBOR-korko’, johon oli lisätty 300:n peruspisteen riskimarginaali. Korko oli lainasopimuksen allekirjoittamispäivänä 5,51 prosenttia. Korko erääntyi neljännesvuosittain kalenterineljänneksen viimeisenä työpäivänä (korkojakso). Korko laskettiin päivittäin Osinekin lainan erääntymispäivää edeltäneestä päivästä alkaen.
(7)
Tšekin viranomaisten mukaan 300 peruspisteen riskimarginaali kuvastaa yrityksen taloudellista tilannetta vastaavaa riskimarginaalia, joka vastaa Standard & Poor -yhtiön luokitusta B (heikko taloudellinen tilanne), jäljempänä ’luokitus B’, ja lainan vakuuksien tasoa, jotka ovat 110 prosenttia lainasummasta.
(8)
Lainan vakuuksina olivat Prahan Ruzyněn lentoasemalla sijaitsevat rakennukset, maaomaisuus, varastot ja varaosat. Useimpien vakuuksien markkina-arvon määritti riippumaton asiantuntija. Osinekin lainasta tehtyyn sopimukseen liitettiin neljä lisäystä, joissa laajennettiin ja muutettiin vakuuksiksi asetettujen omaisuuserien luetteloa (3). Tšekin viranomaisten mukaan kaikki muutokset täyttivät Osinekin kanssa tehdyn sopimuksen ehdon, jonka mukaan itse lainan tosiasiallinen määrä ei saa missään vaiheessa ylittää 90:ää prosenttia vakuuksien arvosta eikä lainan sovittua enimmäismäärää.
(9)
Osinekin lainaa ei maksettu takaisin alkuperäisen suunnitelman mukaisesti. Sen sijaan vakuudet vapautettiin ja 30 päivänä kesäkuuta 2010 laina pääomitettiin muuntamalla velka osakkeiksi.
Taulukko 1
Osinekin lainan vakuuksina olevat omaisuuserät
Vakuus
Arvo (milj. CZK)
Arvon määritys
Vakuusjakso
Toiminnallinen rakennus - lentokonehalli F (ml. sen alla oleva maa-alue)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 1.6.2009
11.5.2009 alkaen (ensimmäinen lainaerä)
Hallinnollinen rakennus ”APC” (ml. sen alla oleva maa-alue)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 5.7.2009
30.7.2009 alkaen (toinen lainaerä) 9.12.2009 saakka (peruutettu kolmannella lisäyksellä)
Varaosat (pyörivät varaosat ja/tai varamoottorit)
[150-165]
Nettokirjanpitoarvoon perustuva arvostus 30.9.2009
24.9.2009 alkaen (kolmas lainaerä)
Varaosat (pyörivät, tyyppi A310 (kaikki) ja Boeing)
[520-575]
Nettokirjanpitoarvoon perustuva arvostus 30.9.2009
24.9.2009 alkaen (kolmas lainaerä) 25.1.2010 saakka (neljäs lisäys)
Hallinnollisen rakennuksen ”APC” ympärillä oleva maa-alue
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 5.7.2009
23.7.2009 alkaen (ensimmäinen lisäys) 25.1.2010 saakka (neljäs lisäys)
Lentokonehallin F ympärillä oleva ja viereinen maa-alue
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 5.7.2009
23.7.2009 alkaen (ensimmäinen lisäys)
Varaosat, tyyppi A319/320
[265-290]
Nettokirjanpitoarvoon perustuva
23.7.2009 alkaen (ensimmäinen lisäys)
Varaosat, tyyppi A310, ATR ja Boeing
[440-485]
Nettokirjanpitoarvoon perustuva
22.9.2009 alkaen (toinen lisäys)
Lentosimulaattori
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 10.9.2009
22.9.2009 alkaen (toinen lisäys)
1 Boeing 737-55s, rekisterinumero: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 7.12.2009
9.12.2009 alkaen (kolmas lisäys)
2 Boeing 737-55s, rekisterinumerot: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., asiantuntijalausunto 7.12.2010
9.12.2009 alkaen (kolmas lisäys) 25.1.2010 saakka (neljäs lisäys)
IT
[80-85]
PROSCON, s.r.o., asiantuntijalausunto 30.11.2009
9.12.2009 alkaen (kolmas lisäys)
Tavaramerkki ”ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimír Čmejla, asiantuntijalausunto 30.11.2009
9.12.2009 alkaen (kolmas lisäys)
ČSA:n osuus ČSA Support, s.r.o. -yhtiössä
[790-865]
PROSCON, s.r.o., asiantuntijalausunto 20.1.2010
25.1.2010 alkaen (neljäs lisäys)
2.2 Tämän päätöksen soveltamisala
(10)
Menettelyn aloittamista koskevassa 24 päivänä helmikuuta 2010 päivätyssä päätöksessä viitataan 30 päivänä huhtikuuta 2009 tehtyyn lainasopimukseen perustuvaan Osinekin 2,5 miljardin Tšekin korunan lainaan ja otetaan huomioon, että lainan vakuudet oli jo vapautettu Tšekin hallituksen 26 päivänä lokakuuta 2009 tekemän päätöksen nro 1343 perusteella. Vakuuksien vapauttaminen ja lainan pääomittaminen (muuntamalla velka osakkeiksi) ilmoitettiin komissiolle kuitenkin vasta 12 päivänä toukokuuta 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - rakenneuudistussuunnitelma) ja pantiin täytäntöön kesäkuussa 2010. Tämä päätös koskee näin ollen ainoastaan 30 päivänä huhtikuuta 2009 tehtyyn lainasopimukseen perustuvaa Osinekin 2,5 miljardin Tšekin korunan suuruista lainaa. Osinekin lainan vakuuden vapauttamista ja sen jälkeistä pääomittamista koskeva arviointi tehdään lopullisessa asiaa SA.30908 koskevassa päätöksessä.
2.3 Osinek
(11)
Osinek oli erityisyhteisö, joka perustettiin valvomaan Tšekin kivihiilikaivosten sulkemista ja elvyttämistä. Lainan myöntämisajankohtana se oli 100-prosenttisesti Tšekin valtion omistuksessa ja valtiovarainministeriön valvonnassa. Marraskuun 5 päivänä 2008 Osinek asetettiin selvitystilaan. Ennen selvitystilaan asettamista sillä oli edelleen likvidejä varoja, ja se tiettävästi etsi mahdollisuuksia niiden sijoittamiseksi. Osinekin lainasopimuksen allekirjoitti 30 päivänä huhtikuuta 2009 yrityksen nimissä sen selvitysmies. Mahdollisten lainaan liittyvien riskien määrittämiseksi Osinek tilasi ČSA:ta koskevan taloudellisen analyysin riippumattomalta asiantuntijalta European Business Consulting spol. s.r.o., jäljempänä ’EBC’, ja oikeudellisen analyysin asianajotoimistolta JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Osinek ja Tšekin kauppa- ja teollisuusministeriö, jäljempänä ’kauppa- ja teollisuusministeriö’, allekirjoittivat 29 päivänä syyskuuta 2009 sopimuksen, jonka mukaan saatavat, jotka Osinekilla oli ČSA:lta Osinekin lainasopimuksen perusteella, siirrettiin kauppa- ja teollisuusministeriölle Osinekin likvidaation yhteydessä. ČSA sai ilmoituksen tästä siirrosta samana päivänä. Osinekin likvidaatio saatettiin päätökseen 8 päivänä maaliskuuta 2010.
(13)
Tšekin hallitus hyväksyi 3 päivänä toukokuuta 2010 päätöksen nro 333 ČSA:n rakenneuudistussuunnitelmasta, jäljempänä ’päätös nro 333’, jossa se antoi kauppa- ja teollisuusministeriön tehtäväksi vapauttaa tietyt vakuudet ennen ČSA:n merkityn pääoman korottamista. Lainan pääomitus, jonka oikeusperustan mainittu päätös muodosti, toteutettiin muuntamalla velka osakkeiksi 30 päivänä kesäkuuta 2010.
2.4 Tuensaaja ČSA
(14)
ČSA on ollut Tšekin kansallinen lentoyhtiö vuodesta 1923. Sen päätoimipaikka on Praha, ja ryhmittymän toimintaa johdetaan Prahan Ruzyněn lentoasemalta. ČSA:lla on suurin osuus Prahan Ruzyněn lentoaseman liikenteestä (37 prosenttia saapuvista ja lähtevistä matkustajista). ČSA on SkyTeam-allianssin jäsen. Ennen ČSA:n rakenneuudistusta sen kalustona oli 51 ilma-alusta. ČSA tarjoaa säännöllisiä lentoliikennepalveluja (104 kohteeseen 44 maassa). Lisäksi se tarjoaa tilauslentoja, rahtipalveluja, maahuolintapalveluja (se käsittelee noin 60 prosenttia kaikista Prahan Ruzyněn lentoaseman matkustajista), ilma-alusten huoltopalveluja, miehistön koulutuspalveluja ja catering-palveluja. Sillä on myös verottomien tavaroiden myymälöitä Prahan Ruzyněn lentoasemalla, ja se harjoittaa tullivapaata myyntiä lennoilla.
2.4.1 Omistusrakenne
(15)
ČSA on valtio-omisteinen yhtiö. Tšekin valtio omistaa valtiovarainministeriön kautta 95,69 prosenttia sen osakkeista. Vähemmistöosakkaat ovat Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), Prahan kaupunki (1,53 %) ja Bratislavan kaupunki (0,51 %).
(16)
Rakenneuudistusprosessin jälkeen valtio aikoo löytää ČSA:lle strategisen kumppanin. Kaavaillun yksityistämisen valmistelemiseksi Tšekin hallitus päätti luoda uuden yritysrakenteen Český Aeroholding, a.s:n, jäljempänä ’ČAH’, alaisuuteen.
(17)
Tšekin kilpailuvirasto hyväksyi 25 päivänä lokakuuta 2011 ČAH:n perustamisen. Se käsittää ČSA:n, Prahan Ruzyněn lentoaseman ja ČSA:n nykyiset tytäryhtiöt Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics ja ČSA Services, s.r.o. ČAH:n hallinnossa ja rakenteessa on piirteitä finanssialan holdingyhtiön rakenteesta, ja sen tavoitteena on toteuttaa holdingyhtiöön kuuluvien yritysten rakenneuudistus, helpottaa kaupallisen rahoituksen saantia niihin ja valmistella ne myöhempää yksityistämistä varten.
2.4.2 Yrityksen taloudellinen tilanne
(18)
ČSA on kokenut vaikeuksia, jotka pahenivat vuonna 2009 nykyisen talouskriisin huipentuessa. Vaikka yritys ei millään hetkellä täyttänyt Tšekin lainsäädännön mukaisen maksukyvyttömyysmenettelyn ehtoja, sen keskeisten taloudellisten indikaattoreiden kehitys oli selvästi negatiivinen.
Taulukko 2
ČSA:n nettovarallisuus ja merkitty pääoma 2006-2009 (tuhatta CZK)
2006
2007
2008
2009
Nettovarallisuus
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Merkitty pääoma
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Lähde: ČSA:n vuosikertomukset
Taulukko 3
ČSA:n taloudellisten tietojen kehitys (tuhatta CZK)
Tuhatta CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Voitto/tappio
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Liikevaihto (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Operatiivinen nettokassavirta
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Velka
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Omaisuuserien nettoarvo
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Lähde: ČSA:n tilinpäätökset
(19)
Yrityksen liiketoiminta oli voitollista vuosina 2007 ja 2008. Liiketoiminnan tulos huononi kuitenkin tuntuvasti vuonna 2009. Yrityksen liikevaihto oli hieman pienentynyt neljän edellisvuoden aikana, mutta kassavirta väheni huomattavasti. Velkataso oli kaiken kaikkiaan vakaa. Yritys kuittasi tappioitaan myymällä omaisuutta, erityisesti tilivuonna 2009.
(20)
Yrityksen tilanne heikkeni vuoden 2009 aikana varsinkin kesän jälkeen, joka on perinteisesti voitollinen jakso ČSA:lle.
2.5 Menettelyn aloittamista koskeva päätös
(21)
Komissio aloitti 24 päivänä helmikuuta 2010 muodollisen tutkintamenettelyn. Komissio ilmaisi päätöksessään epäilevänsä, oliko ČSA lainan saadessaan jo sellainen vaikeuksissa oleva yritys, jollaista tarkoitetaan yhteisön suuntaviivoissa valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (6), jäljempänä ’pelastamista ja rakenneuudistusta koskevat suuntaviivat’.
(22)
Komissio myös epäili, muodostivatko Osinekin ČSA:lle myöntämän lainan ehdot sen rahoitustilanteeseen nähden taloudellisen edun, jota saajayritys ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Lisäksi komissio epäili, voidaanko tuen siinä tapauksessa, että lainaan liittyy valtiontukea, katsoa soveltuvan sisämarkkinoille valtiontukisääntöjen mukaisesti ja erityisesti täyttävän ehdot, jotka sisältyvät komission tiedonantoon Tilapäiset yhteisön puitteet valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä (7), jäljempänä ’tilapäiset puitteet’. Jos lainaan liittyy valtiontukea, toimenpide vaikuttaisi haitallisesti kilpailuun eli yhtiöihin, jotka liikennöivät Prahan Ruzyněn lentoasemalta tai kilpailevat ČSA:n ja sen tytäryhtiöiden kanssa muilla markkinoilla.
3. TŠEKIN HUOMAUTUKSET
(23)
Tšekki esitti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen huomautuksia, joissa se katsoi Osinekin lainan täyttävän markkinataloussijoittajaperiaatteen, koska se ei tarjoa ČSA:lle perusteetonta taloudellista etua.
(24)
Tšekki katsoo, että Osinekin lainasopimuksen allekirjoituspäivänä ČSA ei ollut vaikeuksissa oleva yritys, vaan siitä tuli sellainen vasta elokuussa 2009. Tšekki toteaa, että kasvavista ongelmistaan huolimatta ČSA oli jatkuvasti kyennyt turvaamaan elinkelpoisuutensa. Tilanne kuitenkin muuttui vuoden 2008 lopussa ja vuoden 2009 alkupuolella ja huononi myöhemmin saman vuoden aikana johtuen maailmanlaajuisesta taloustaantumasta, jolla oli epäsuotuisa vaikutus maailman liikennemarkkinoihin (8). Tämä yhdessä öljymarkkinoiden epävakauden ja valuuttakurssivaihtelujen kanssa vaikutti ČSA:n taloudellisen tilanteen heikentymiseen.
(25)
Vuonna 2009 ČSA odotti edellisvuosien tulosten perusteella tehtyjen ennusteiden pohjalta huomattavasti parempaa tulosta kesäkaudella. Vuoden 2009 ensimmäisen puolivuotiskauden tulokset, jotka yrityksen johto sai elokuun puolivälissä, osoittivat kuitenkin ČSA:n keskituoton laskeneen tuntuvasti kesäkuussa. Elokuussa 2009 yrityksen johdolle oli selvää, ettei ČSA kykenisi enää jatkamaan toimintaansa ilman välittömiä kustannusleikkauksia ja ulkoisista lähteistä tulevaa rahoitustukea.
(26)
Osinekin lainaan mahdollisesti liittyvään valtiontukeen viitaten Tšekki katsoo lainan koron täyttävän vaatimukset, jotka esitetään komission tiedonannossa viite- ja diskonttokorkojen määrittämisessä sovellettavan menetelmän tarkistamisesta (9), jäljempänä ’viitekorkotiedonanto’. Tšekki katsoo erityisesti, että kolmen kuukauden PRIBOR-koron käyttäminen peruskorkona koron määrityksessä oli asianmukaista ottaen huomioon finanssimarkkinoiden volatiliteetti Osinekin lainasopimuksen allekirjoittamisajankohtana.
(27)
ČSA:ta ei arvioida luokitusjärjestelmissä, minkä vuoksi Tšekki ei voi esittää näyttöä oletukselleen, jonka mukaan Osinekin lainasopimuksen allekirjoittamisen ajankohtana ČSA:n luokitus oli B. Tšekki viittaa kuitenkin EBC:n 27 päivänä huhtikuuta 2009 laatimaan raporttiin, jonka mukaan ČSA oli maksukykyinen ja luottokelpoinen.
(28)
Tšekki toistaa sen argumentin, että lainan saadakseen ČSA:n piti asettaa sen koko keston ajaksi vakuus, jonka suuruus oli vähintään 110 prosenttia lainan arvosta. ČSA:lle annettu laina ei siis konkreettisesti saanut missään vaiheessa ylittää 90:ää prosenttia lainan vakuuksina olevista omaisuuseristä. Tšekki vahvisti, että tämä vaatimus täyttyi kaikissa tapauksissa, ja esitti asiantuntijalausunnot lainan vakuudeksi asetetuista omaisuuseristä.
(29)
Lisäksi Tšekki esittää, että koska Osinekilla oli huomattava määrä taloudellisia resursseja, Osinekin selvitysmies etsi sijoitusmahdollisuuksia voiton tuottamiseksi. Ennen lainasopimuksen tekemistä ČSA:n kanssa selvitysmies tilasi riippumattomalta konsulttiyritykseltä EBC:ltä ja asianajotoimistolta JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík taloudellisen ja oikeudellisen analyysin lainatarjouksesta. EBC:n analyysi vahvisti, että ČSA:ta voitiin pitää maksukykyisenä ja että riski siitä, että lainan myöntämisestä ČSA:lle aiheutuisi Osinekille tappioita tai vaikeuksia, oli minimaalinen. Selvitysmies katsoi analyysin perusteella, että lainananto ČSA:lle olisi suotuisa keino sijoittaa Osinekin käytettävissä olevia taloudellisia resursseja.
(30)
Tšekki katsoo lisäksi, että laina täyttää tilapäisissä puitteissa vahvistetut edellytykset myös siinä tapauksessa, että komissio toteaa lainaehtojen olleen markkinaehtoja edullisempia.
4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(31)
Komissio sai muodollisen tutkintamenettelyn kuluessa huomautuksia kolmelta asianomaiselta ja toimenpiteen edunsaajalta ČSA:lta (ks. johdanto-osan 4 kappale)
(32)
ČSA:n huomautukset vastaavat olennaisilta osin huomautuksia, jotka Tšekki esitti menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. ČSA katsoo, että Osinekin laina myönnettiin markkinaehdoin, sillä yritys toimi kuin rationaalinen toimija markkinataloudessa, jota motivoivat ensisijaisesti kaupalliset eivätkä talouspoliittiset tai yhteiskunnalliset näkökohdat. Siltä varalta, että komissio toteaa Osinekin lainan myönnetyn edullisella korolla - jolloin oletuksena on, että ČSA:n luokitus oli huonompi kuin ”B” (heikko) ja/tai että vakuuksia ei ollut arvioitu ”hyviksi” - ČSA esittää huomautuksia myös mahdollisen tuen kvantifioinnista.
(33)
Kaikki asianomaiset ovat ČSA:n kilpailijoita ja niitä edustaa sama asianajotoimisto, minkä vuoksi niiden perustelut ovat tietyssä määrin identtisiä. Asianomaiset katsovat, että Osinekin laina oli valtiontukea, joka antoi ČSA:lle mahdollisuuden vilpilliseen kilpailuun ja hintoihin, joita kilpailijat, jotka eivät ole saaneet valtiontukea, eivät olisi kyenneet tarjoamaan menettämättä kykyään kattaa kustannuksensa ja saada kohtuullinen voitto (10).
(34)
Asianomaiset katsovat, että ČSA oli vakavissa vaikeuksissa jo ennen 1 päivää heinäkuuta 2008. Ne esittävät, että Osinekin laina myönnettiin huomattavasti alemmalla korolla kuin mitä pankki olisi vaatinut vastaavissa olosuhteissa, kun otetaan huomioon ČSA:n taloudellinen tilanne, maksuajan pituus, vakuuksien laatu ja takaisinmaksun alhainen todennäköisyys. Tällöin Osinekin laina olisi laitonta valtiontukea, joka on vastoin unionin sääntöjä. Yhden huomautuksia esittäneen kilpailijan mukaan ČSA täytti sen ehdon, että yli puolet sen merkitystä pääomasta oli menetetty vuosina 2007, 2008 ja 2009. Lisäksi vuosina 2008 ja 2009 ČSA oli viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana menettänyt yli neljänneksen merkitystä pääomastaan. Sama kilpailija katsoo, että ČSA:n merkityn pääoman vähenemisestä vuonna 2008 voidaan olettaa, että yritys täytti jo 1 päivänä heinäkuuta 2008 pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa tarkoitetut vaikeuksissa olevan yrityksen edellytykset.
(35)
Asianomaiset väittävät, että negatiivisen operatiivisen kassavirran, velkojien suuren määrän ja 30 päivän kuluessa erääntyvien saatavien takia on mahdollista olettaa, että yritys oli kärsinyt maksukyvyttömyydestä jo vuoden 2007 lopusta alkaen, minkä vuoksi se olisi pitänyt jo siitä lähtien katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan mukaisesti.
5. TŠEKIN VASTAUS ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSIIN
(36)
Tšekki kiisti asianomaisten esittämät huomautukset ja puolsi ČSA:n esittämiä huomautuksia. Tšekki piti kiinni väitteestään, että Osinekin laina myönnettiin markkinaehdoin ja viitekorkotiedonannon mukaisesti. Lisäksi Tšekin viranomaisten mukaan ČSA kykeni toimimaan ilman valtiontukea vuoden 2009 toiselle puoliskolle saakka. ČSA:n varallisuustilanne ei olennaisesti heikentynyt vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla, vaan yrityksen omaisuuden arvo itse asiassa nousi [8 340-9 255] miljoonasta Tšekin korunasta vuoden 2009 ensimmäisellä neljänneksellä [8 990-9 920] miljoonaan Tšekin korunaan sen toisella neljänneksellä.
(37)
Tšekki huomauttaa, että vaikka ČSA julkaisee operatiivisen toimintansa tuloksen sekä Tšekin kirjanpitostandardien että kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaisesti, asianomaisten huomautukset perustuvat pelkästään Tšekin kirjanpitostandardien mukaisesti julkaistuihin tuloksiin. Niiden menetelmät eivät kuitenkaan anna täyttä käsitystä yrityksen toiminnasta. Kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti tehdyt tilinpäätökset antavat paremmat tiedot yrityksen taloudellisesta tilanteesta ja ovat siksi tarkoituksenmukaisempia. ČSA käyttää Tšekin kirjanpitostandardeja, koska Tšekin verolainsäädäntö velvoittaa sen siihen. ČSA:n toiminta ei rajoitu vain Tšekin alueelle, vaan se on maailmanlaajuista, minkä vuoksi ČSA käyttää myös kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja. Tšekki huomauttaa, että pankit käyttävät kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja lainapäätöksissään, koska niitä pidetään tarkempina kuin Tšekin kirjanpitostandardeja.
(38)
Lopuksi Tšekki esitti näytön siitä, ettei ČSA Osinekin lainan myöntämisajankohtana täyttänyt Tšekin maksukyvyttömyyslain (11) mukaisia maksukyvyttömyyden edellytyksiä.
6. VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(39)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(40)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Jotta voidaan selvittää, ovatko ilmoitetut toimenpiteet SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kaikkien seuraavien edellytysten on siis täytyttävä. Rahoitustuen on
-
oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä,
-
tarjottava saajalle taloudellinen etu,
-
suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa,
-
vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja
-
vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
6.1 Valtion varat ja valtion toiminnaksi katsominen
(41)
Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta.
(42)
Ensiksi on syytä määrittää, onko Osinekin laina katsottava valtion varoiksi. Kuten edellä todetaan, Osinek oli lainan myöntämisen ajankohtana 100-prosenttisesti Tšekin valtiovarainministeriön omistuksessa, minkä vuoksi se on yhtiömuodostaan tai muusta oikeudellisesta muodostaan riippumatta jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16 päivänä marraskuuta 2006 annetun komission direktiivin 2006/111/EY (12) 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettu julkinen yritys. Komissio katsoo näin ollen, että Osinekin laina on myönnetty valtion varoista.
(43)
Unionin tuomioistuin on kuitenkin todennut, että vaikka valtio voikin valvoa julkista yritystä ja käyttää määräysvaltaa sen toteuttamiin toimenpiteisiin nähden, tosiasiallista valvontaa konkreettisessa tapauksessa ei voida automaattisesti olettaa. Julkinen yritys voi toimia enemmän tai vähemmän itsenäisesti riippuen siitä, kuinka paljon valtio on jättänyt sille itsenäistä määräämisvaltaa. Näin ollen se, että julkinen yritys on valtion valvonnassa, ei riitä osoittamaan, että yrityksen toteuttamat toimenpiteet, kuten tarkasteltavana oleva lainasopimus, voidaan katsoa johtuviksi valtiosta. Lisäksi on tutkittava, ovatko viranomaiset tavalla tai toisella olleet osallisia siihen, että kyseisistä toimenpiteistä päätettiin. Tuomioistuin totesi, että julkisen yrityksen toteuttaman tukitoimenpiteen voidaan päätellä johtuvan valtiosta kaikkien käsiteltävänä olevaa asiaa koskevien seikkojen ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneiden olosuhteiden perusteella (13).
(44)
Tällaisia seikkoja voivat olla yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema (se, sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yhtiöoikeutta), viranomaisten harjoittaman yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että on epätodennäköistä, että tästä ei ollut kyse, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.
(45)
Komissio toteaa, että suurin osa Osinekin hallintoneuvoston jäsenistä on viranomaisten (esim. valtiovarainministeriön) edustajia.
(46)
Osinek asetettiin selvitystilaan 5 päivänä marraskuuta 2008 sen ainoan osakkaan samana päivänä tekemän päätöksen mukaisesti. Tšekin lain mukaan selvitysmiehen on toimittava likvidaatioprosessissa riippumattomasti ja ottamatta ohjeita yrityksen elimiltä. Komissio toteaa, että selvitysmiehen nimitti Tšekin valtiovarainministeriö, joka oli Osinekin ainoa osakas.
(47)
Tšekin viranomaiset toimittivat komissiolle asianajotoimisto JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík laatiman asiantuntijalausunnon, jossa suositellaan, että ennen päätöksen tekemistä lainan myöntämisestä ČSA:lle Osinekin selvitysmies kuulee Osinekin osakasta eli Tšekin valtiota.
(48)
Mitä tulee valtion harjoittamaan Osinekin toiminnan ohjaukseen, komissio toteaa, että Tšekin hallitus teki myöhemmin myös päätöksen Osinekin lainan vakuuksien vapauttamisesta ja velan muuntamisesta ČSA:n osakkeiksi päätöksellä nro 333.
(49)
Komissio katsoo näin ollen, että Osinekin lainan myöntämistä koskeva päätös voidaan katsoa Tšekin valtiosta johtuvaksi. Osinekin lainaa on näin ollen pidettävä valtion varoista myönnettynä.
6.2 Taloudellinen etu
(50)
Komissio toteaa, että unionin oikeuden vakiintuneiden periaatteiden mukaisesti siinä tapauksessa, että valtio lisää yrityksen omaa pääomaa tavanomaisia markkinaehtoja edullisemmin ehdoin, toimenpide kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sillä toimenpiteestä aiheutuu yritykselle kyseisessä artiklassa tarkoitettua etua. Määrittääkseen, onko yritys saanut valtiolta taloudellisen edun, jota se ei olisi voinut saada tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, komissio soveltaa ns. markkinataloussijoittajaperiaatetta (14).
(51)
Jos tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja, joka on kokonsa puolesta verrattavissa julkisoikeudellisiin elimiin, olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut tehdä kyseisen pääomasijoituksen, toimenpiteessä ei markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaan ole kyse valtiontuesta. Sen vuoksi komission on arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja osallistunut vastaavin ehdoin kyseiseen liiketoimeen. Hypoteettinen sijoittaja toimii kuten järkevä sijoittaja, joka haluaa maksimoida voittonsa mutta välttää suuria riskejä saatavaan tuottoon nähden. Tämän periaatteen mukaan pääomia, jotka valtio antaa suoraan tai välillisesti jonkin yrityksen käyttöön tavanomaisia markkinaehtoja vastaavilla ehdoilla, ei voida pitää valtiontukina (15).
(52)
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti markkinataloussijoittajaperiaatetta on sovellettava myös lainoihin. Tämän periaatteen mukaisesti on lainan myöntämisen yhteydessä kysyttävä, olisiko yksityinen sijoittaja myöntänyt lainan edunsaajalle samoin ehdoin kuin se lopulta myönnettiin (16). Tältä osin komissio arvioi, onko laina myönnetty tavanomaisin kaupallisin ehdoin ja olisiko vastaavan lainan voinut saada liikepankilta. Lainaehtojen suhteen komissio ottaa erityisesti huomioon perityn koron ja lainalle vaaditun vakuuden. Komissio arvioi, onko asetettu vakuus riittävä koko lainan takaisinmaksamiseksi, jos yrityksestä tulee maksukyvytön, ja ottaen huomioon yrityksen rahoitustilanne lainan myöntämisen ajankohtana (17).
(53)
Komissio toteaa, että ČSA on taloudellista toimintaa harjoittava oikeushenkilö, joka on sen vuoksi katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetuksi yritykseksi. Voidakseen määrittää, myönnettiinkö Osinekin laina edullisin ehdoin vai markkinaehdoin, komissio tarkisti, vastaako lainan korko viitekorkotiedonannossa vahvistettua komission viitekorkoa, jota käytetään markkinakorkojen kuvaajana.
(54)
Komissio ilmaisi jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä kantanaan, että päivämääränä, jona lainan korkoa olisi verrattava viitekorkoon, pitäisi käyttää sen oikeudellisesti sitovan asiakirjan päivämäärää, jonka perusteella laina myönnettiin, eli 30 päivää huhtikuuta 2009 (Osinekin ja ČSA:n välisen lainasopimuksen tekopäivä).
(55)
Tšekin mukaan ČSA pystyi vielä kyseisenä ajankohtana saamaan ulkoista rahoitusta yksityisistä pankeista ja siitä tuli vaikeuksissa oleva yritys vasta elokuussa 2009. Vuoden 2009 alussa ČSA:n luottokelpoisuus vastasi luokkaa B.
(56)
Tšekin väitteen todentamiseksi komissio kuuli useita ČSA:n kanssa liikesuhteissa olleita yksityisiä pankkeja ČSA:n sisäisestä luokituksesta vuoden 2009 ensimmäisenä puolivuotiskautena ja sen muutoksista heinäkuun 2008 ja heinäkuun 2009 välisenä aikana, ČSA:lle vuoden 2009 ensimmäisellä puolivuotiskaudella myönnettyjen lainojen ehdoista sekä ČSA:n luottokelpoisuudesta vuoden 2009 ensimmäisellä puolivuotiskaudella. Kolme yksityistä pankkia antoi tietoja sillä ehdolla, että niitä käsitellään luottamuksellisina, käytetään ainoastaan komission sisäisessä arvioinnissa eikä luovuteta kolmansille osapuolille, ei myöskään ČSA:lle ja Tšekin viranomaisille.
(57)
Vaikka kaikki nämä pankit totesivat, että ČSA:n rahoitustilanne heikkeni vuoden 2009 alussa, ČSA sai vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla käyttöpääomalainoja ja luottojärjestelyjä. ČSA:n sisäinen luokitus kaikissa näissä kolmessa yksityisessä pankissa vastaa suurin piirtein luokitusta B.
(58)
Komissio toteaa, että pankkien vastaukset ovat johdonmukaisia ja laadukkaita. Vaikka yrityksen sisäinen luokitus huononi, tämä ei vaikuta riittävän merkittävältä, jotta riskimarginaalia olisi pitänyt nostaa.
(59)
Komissio panee lisäksi merkille, että - kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitaan Tšekin antamien tietojen perusteella - UniCredit-pankki myönsi ČSA:lle syyskuussa 2008 keskipitkän (nelivuotisen) 200 miljoonan Tšekin korunan käyttöpääomalainan, jonka vakuudeksi asetettiin lentosimulaattori. Koska lainasopimuksessa sovituista taloudellisista indikaattoreista poikettiin, UniCredit-pankki nosti 25 päivänä kesäkuuta 2009 ČSA:lle myönnetyn lainan riskimarginaalia siten, että se oli 325 peruspistettä yhden kuukauden PRIBOR-koron yläpuolella (vuoden 2008 sopimuksen mukaisten) 160 peruspisteen sijaan (ts. vuositasolla 5,10 prosenttia 25 päivänä kesäkuuta 2009). Komissio toteaa, että tämä korko, joka heijasti ČSA:n rahoitustilanteen vähittäistä heikentymistä, on alempi kuin Osinekin lainan korko (vuositasolla 5,51 prosenttia) ja vastaa suurin piirtein luokituksen B saaneen yrityksen viitekorkoa (hyvillä vakuuksilla).
(60)
Edellä todetusta voidaan päätellä, että ČSA:lla oli ajankohtana, jona Osinekin laina myönnettiin, saatavillaan ulkoista rahoitusta ja että ČSA:n luottokelpoisuus vastasi vuoden 2009 ensimmäisellä puolivuotiskaudella luokitusta B.
(61)
Lainan vakuuksina olivat Prahan Ruzyněn lentoasemalla sijaitsevat rakennukset, maaomaisuus, varastot ja varaosat. Omaisuuserien markkina-arvon määrittivät riippumattomat tšekkiläiset asiantuntijat, jotka on merkitty Tšekin oikeusministeriön ylläpitämään asiantuntijalaitosten rekisteriin tai valtakunnalliseen asiantuntijoiden ja tulkkien rekisteriin ja joilla on kokemusta omaisuuden arvioinnista (18).
(62)
Komissio toteaa, että vakuudeksi asetetun lentokonehalli F:n (ks. taulukko 1) arviointiraportti on 1 päivältä kesäkuuta 2009, vaikka Osinekin lainan ensimmäinen erä maksettiin 11 päivänä toukokuuta 2009. Tšekin viranomaiset esittivät YBN Consultin 6 päivänä toukokuuta 2009 päivätyn lausunnon, joka vahvistaa käytetyn vakuuden arvon. Tällainen lausunto on sopusoinnussa Osinekin lainasopimuksen 5.9.11 kohdan kanssa sillä edellytyksellä, että täydellinen arviointiraportti esitetään kuukauden kuluessa ensimmäisen erän maksamispäivästä. Komissio toteaa, että tämä ehto täyttyi.
(63)
Komissio teki arvioinnin esitetyistä arviointiraporteista. Arviointi ei tuonut esiin epäilyjä, koska selvityksissä ei todettu virheitä, koska niissä oli sovellettu hyväksyttyjä menetelmiä ja koska ne perustuvat uskottaviin oletuksiin. Komissio katsoo, että esitettyjen arviointiraporttien tulokset muodostavat asianmukaisen arvion Osinekin lainan vakuuksina käytettyjen omaisuuserien realistisista hinnoista markkinoilla. Yksi vakuutena käytetty omaisuuserä - varaosat - arvostettiin sen nettokirjanpitoarvon perusteella. Komissio katsoo tämän arvostusmenetelmän soveltuvan tällaiseen omaisuuserään, koska varaosilla voidaan helposti käydä kauppaa, minkä vuoksi niiden arvon tulisi vastata niiden alkuperäisiä hankintakustannuksia, joista on tehty kertyneet poistot.
(64)
Lainasopimuksessa määrättiin, että itse lainasumma ei saa ylittää 90:ää prosenttia vakuuksien arvosta, eli vakuuden arvon on oltava vähintään 110 prosenttia lainasummasta. Esitettyjen tietojen perusteella voidaan todeta, että ensimmäisen lainaerän myöntämisajankohtana toukokuussa 2009 alkuperäisten vakuuksien arvo oli [110-117] prosenttia, kuten oli sovittu 30 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyssä lainasopimuksessa. Toisen lainaerän myöntämisajankohtana heinäkuussa 2009 tämä arvo oli [120-132] prosenttia ja kolmannen lainaerän myöntämisajankohtana syyskuussa 2009 [128-141] prosenttia. Osinekin lainasopimukseen tehdyillä lisäyksillä (ks. johdanto-osan 8 kappale) vakuuksiksi lisättiin uusia omaisuuseriä ja jotkin vakuudet vapautettiin.
Taulukko 4
Osinekin lainan vakuudet eri ajankohtina
Muutoksen päivämäärä
Nostettu määrä
(milj. CZK)
Vakuuksien arvo (milj. CZK)
Vakuuksien arvon %-osuus
11.5.2009
800
[880-935]
[110-117] %
23.7.2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30.7.2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22.9.2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24.9.2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9.12.2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25.1.2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Viitekorkotiedonannossa oletetaan, että ”hyvien” vakuuksien tappio-osuus on enintään 30 prosenttia, mikä merkitsee sitä, että vakuuksien arvo on vähintään 70 prosenttia lainasummasta. Komissio toteaa, että lainalle asetettu vakuus on huomattavasti tätä suurempi, mikä luo tärkeän turvamarginaalin siltä varalta, että arvioita vakuuden arvosta joudutaan muuttamaan.
(66)
Viitekorkotiedonannon perusteella asianmukainen korko olisi kyseisenä ajankohtana 5,16 prosenttia vuositasolla (peruskorko 2,96 % + 220 peruspistettä = 5,16 % vuositasolla). Kyseinen 220 peruspisteen marginaali ilmentää luokitusta B, jonka yksityiset pankit vahvistivat, ja edellä kuvattuja hyviä vakuuksia.
(67)
Korko on alempi kuin Osinekin lainan korko (kolmen kuukauden PRIBOR (19) + 300 peruspistettä), joka 30 päivänä huhtikuuta 2009 oli vuositasolla 5,51 prosenttia.
(68)
Sovelletun koron (kolmen kuukauden PRIBOR + 300 peruspistettä) ja viitekoron (viitekorko + 220 peruspisteen marginaali) analyysi osoittaa, että korot ovat toisiinsa verrannollisia peruskoron määritykseen käytettyjen menetelmien ja korkojen yleisen tason, myös riskimarginaalin osalta.
(69)
PRIBOR on pankkienvälisten talletusten markkinoilla sovellettavien korkojen viitearvo, joka lasketaan (määrätään) viitepankkien talletusten myynnissä esittämien noteerausten (tarjousten) perusteella. PRIBOR-koron määrittää laskenta-asiamies Tšekin keskuspankkia ja Czech Forex Clubia (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) varten (20).
(70)
Osinekin lainan korko perustuu kolmen kuukauden maksuajalle laskettuun PRIBOR-korkoon. Viitekorko perustuu 12 kuukauden rahamarkkinakorkoihin. Komissio varaa kuitenkin itselleen oikeuden käyttää tietyissä tapauksissa lyhyempiä tai pidempiä maksuaikoja.
(71)
Näiden kahden koron kehitystä Osinekin lainan keston aikana (huhtikuu 2009 - kesäkuu 2010) tarkasteleva analyysi osoittaa, että korot ovat todellakin toisiinsa verrannollisia. Keskikorot (21) olivat huhtikuun 2009 ja kesäkuun 2010 välisenä aikana jokseenkin samat (PRIBOR + 300 peruspistettä 4,77 prosenttia ja viitekorko + 220 peruspistettä 4,79 prosenttia). Kahden peruspisteen ero johtuu tarkistusmenetelmän eroista. PRIBOR-korko tarkistetaan päivittäin, viitekorko vain muutaman kuukauden välein.
(72)
Sovellettu korko voidaan edellä mainituista syistä hyväksyä asianmukaisena markkinakorkojen kuvaajana. Viitekorkotiedonannon perusteella voidaan todeta, että toimenpide on markkinaehtoinen eikä näin ollen muodosta taloudellista etua ČSA:lle.
(73)
Komissio toteaa lopuksi, että ČSA:n velkojalle maksamissa koroissa noudatettiin kaikilta osin Osinekin lainasopimuksen ehtoja (22).
6.3 Valikoivuus
(74)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan toimenpiteen on suosittava ”jotain yritystä tai tuotannonalaa”, jotta se voidaan katsoa valtiontueksi. Tarkasteltavassa asiassa komissio toteaa, että Osinekin laina myönnettiin vain ČSA:lle. Toimenpide on siis SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valikoiva.
6.4 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan
(75)
Valtiontuen kumulatiivisten kriteerien perusteella on kiistatonta, että tarkasteltavassa asiassa tukitoimenpide vaikuttaa unionin sisäiseen kauppaan ja vääristää kilpailua, mitä Tšekin viranomaiset eivät ole kiistäneet. ČSA kilpailee muiden lentoyhtiöiden kanssa Euroopan unionissa erityisesti sen jälkeen, kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (”kolmas paketti”) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Tarkasteltavana olevat toimenpiteet antoivat ČSA:lle mahdollisuuden jatkaa toimintaansa ja välttyä heikoista taloudellisista tuloksista johtuvilta seurauksilta, mitä mahdollisuutta ei ollut muilla kilpailijoilla.
6.5 Päätelmät
(76)
Edellä mainituista syistä komissio katsoo, ettei toimenpide sisällä ČSA:lle myönnettyä valtiontukea, koska Osinekin laina myönnettiin ehdoin, joita markkinataloudessa toimiva sijoittaja olisi edellyttänyt. Erityisesti korko, jolla Osinekin laina myönnettiin, vastaa viitekorkotiedonannon perusteella määritettyä viitekorkoa, kun otetaan huomioon, että ČSA:n luokitus oli lainan myöntämisajankohtana B, minkä myös yksityiset pankit vahvistivat, ja että lainalle asetettiin koko sen keston ajaksi huomattavasti suurempi vakuus kuin viitekorkotiedonannossa vaaditut 70 prosenttia lainan määrästä.
7. TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE
(77)
Komissio analysoi kuitenkin, soveltuisiko toimenpide sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tilapäisten puitteiden mukaisesti siinä tapauksessa, että sen todetaan sisältävän valtiontukea.
(78)
Osinekin laina myönnettiin vuonna 2009. Toimenpiteen tarkoituksena on helpottaa ulkoisen rahoituksen saantia yritykselle ajankohtana, jona luottomarkkinoiden tavanomainen toiminta on merkittävästi häiriintynyt finanssikriisin vuoksi ja jona finanssikriisi (”luottolama”) vaikuttaa koko talouteen ja johtaa vakaviin häiriöihin jäsenvaltioiden taloudessa.
(79)
Komissio reagoi kriisiin hyväksymällä tilapäiset puitteet 17 päivänä joulukuuta 2008. Komissio tunnusti niissä ”tämänhetkisen finanssikriisin vakavuuden ja sen vaikutukset jäsenvaltioiden kokonaistalouteen”. Komissio katsoi, että ”tietynlaiset valtiontuet ovat perusteltuja ja niitä voidaan vaikeuksien ratkaisemiseksi pitää rajoitetun ajan yhteismarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla”.
7.1 Tilapäisten puitteiden 4.4.2 kohdan mukaisuus
(80)
Toimenpidettä on aiheellista tarkastella suhteessa tilapäisten puitteiden 4.4.2 kohdan vaatimuksiin (”Korkotukina myönnetyt tuet”).
(81)
Tilapäisten puitteiden mukaan on sovellettava korkoa, joka vastaa vähintään keskuspankin yliyön korkoa sekä preemiota, joka vastaa pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välistä erotusta. Tähän lisätään luottoriskin takuumaksu, joka vastaa viitekorkotiedonannossa tarkoitettua tuensaajan riskiprofiilia.
(82)
Tšekin yliyön korko oli 30 päivänä huhtikuuta 2009 1,45 prosenttia (23). Pankkienvälisen yhden vuoden koron keskiarvon ja jaksolta 1 päivästä tammikuuta 200730 päivään kesäkuuta 2008 saadun keskuspankin yliyön koron keskiarvon välinen erotus oli 68 peruspistettä.
(83)
Tuensaajan riskiprofiilia vastaava luottoriskin takuumaksu oli 220 peruspistettä. Takuumaksu perustuu luokitukseen B (ks. johdanto-osan 57 kappale) ja vakuudeksi asetetuista omaisuuseristä johtuvaan hyvään vakuustasoon (ks. johdanto-osan 64 ja 65 kappale).
(84)
Tilapäisten puitteiden mukainen vähimmäiskorko olisi siis 4,33 prosenttia (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Osinekin lainan korko oli 5,51 prosenttia. Osinekin laina myönnettiin näin ollen korolla, joka ylitti tilapäisissä puitteissa sallitun vähimmäiskoron.
(85)
Lisäksi tilapäisten puitteiden 4.4. kohdassa asetetaan kaksi lisäehtoa sille, että laina voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi tueksi:
(86)
Ensimmäinen ehto on, että sopimuksen on oltava tehty viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2010. Alennettua korkoa voidaan soveltaa ennen 31 päivää joulukuuta 2012 maksettaviin korkoihin.
(87)
Osinekin lainasopimus tehtiin 30 päivänä huhtikuuta 2009. Laina oli määrä maksaa yhdessä erässä 30 päivänä marraskuuta 2010. Laina täyttää näin ollen ensimmäisen ehdon.
(88)
Toinen ehto on, että yritys ei ollut vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008.
(89)
Pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 9 kohdassa todetaan, että vaikeuksissa olevalle yritykselle ei ole unionin määritelmää ja lisätään, että komissio katsoo kuitenkin, että kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.
(90)
Pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan b alakohdassa selvennetään, että jos kyse on yhtiöstä, jossa ainakaan joidenkin osakkaiden vastuuta ei ole rajattu, vaikeuksissa olevaksi yritykseksi katsotaan yhtiö, joka on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes tästä pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana.
(91)
Vuonna 2008 ČSA:n merkitty pääoma oli 2 735 miljoonaa Tšekin korunaa. Tšekin kirjanpitostandardien perusteella yrityksen nettovarallisuus väheni samana vuonna 101 miljoonaan Tšekin korunaan.
Taulukko 5
ČSA:n nettovarallisuus ja merkitty pääoma vuosina 2007 ja 2008 (tuhatta CZK)
Lähde: ČSA:n tilinpäätökset
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Nettovarallisuus
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Merkitty pääoma
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Nettovarallisuus
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Merkitty pääoma
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Nettovarallisuus
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Merkitty pääoma
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Vaikka yritys oli 1 päivään heinäkuuta 2008 mennessä menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan, pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa asetettu toinen ehto ei täyty, toisin sanoen yli neljännestä tästä pääomasta ei ollut menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana. Kesäkuun 2007 ja heinäkuun 2008 välisenä aikana tapahtunut nettovarallisuuden väheneminen ([31 570 000-34 875 000] CZK) oli ainoastaan [0,8-1,5] prosenttia merkitystä pääomasta.
(93)
Pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdan mukaan yhtiö katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se täyttää kansallisessa lainsäädännössä vahvistetut edellytykset yhtiön asettamiselle yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi. Tšekin viranomaiset vahvistivat, ettei ČSA täyttänyt Tšekin maksukyvyttömyyslain 3 kohdan mukaisia maksukyvyttömyysmenettelyyn asettamisen ehtoja.
(94)
Pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 11 kohdassa todetaan, että vaikka mikään mainittujen suuntaviivojen 10 kohdassa esitetyistä olosuhteista ei ole käsillä, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, etenkin jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä.
(95)
ČSA:n tuloksen kehitys kyseisen ajanjakson aikana ei osoittanut selkeää negatiivista suuntausta (ks. taulukko 3). Yrityksen tulos oli tappiollinen vuoden 2006 lopulla, mutta sen toiminta elpyi ja muuttui voitolliseksi vuonna 2007. Myöhemmin vuoden 2008 ensimmäiseltä neljännekseltä kirjattiin [800-880] miljoonan Tšekin korunan tappio. Toisen vuosineljänneksen loppuun 30 päivään kesäkuuta 2008 mennessä tilanne oli kuitenkin parantunut. Vastaava suuntaus voidaan havaita kassavirran kehityksessä. ČSA:n liikevaihto supistui vähitellen vuosittain tarkastellun ajanjakson aikana. Ei voida kuitenkaan tehdä sitä päätelmää, että liikevaihto supistui huomattavasti ennen 30 päivää kesäkuuta 2008.
(96)
Yrityksen velka pieneni maaliskuun 2008 ja kesäkuun 2008 välillä, mutta se kasvoi jälleen seuraavien kuuden kuukauden aikana. Omaisuuserien arvo vaihteli tarkastellun ajanjakson aikana ilman selkeää suuntausta.
(97)
Voidaan todeta, että pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitettujen taloudellisten indikaattoreiden kehitys ennen 30 päivää kesäkuuta 2008 ei viittaa selvästi vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaisiin merkkeihin. Lisäksi ČSA:lle oli tuona ajankohtana edelleen saatavilla rahoitusta, mikä näkyy siinä, että yritys pystyi syyskuussa 2008 saamaan lainan yksityiseltä pankilta (ks. johdanto-osan 59 kappale).
(98)
Komissio toteaa, että tilapäisten puitteiden 4.4 kohdan mukaista tukea voidaan myöntää yrityksille, jotka eivät olleet vaikeuksissa 1 päivänä heinäkuuta 2008, vaan joutuivat vaikeuksiin tämän jälkeen maailmanlaajuisen talous- ja finanssikriisin takia. Näin ollen se, että ČSA:sta tuli vaikeuksissa oleva yritys vasta kyseisen ajankohdan jälkeen, ei rajoita tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille tilapäisten puitteiden mukaisesti.
(99)
Komissio toteaa, ettei ČSA ollut vaikeuksissa oleva yritys 1 päivänä heinäkuuta 2008, minkä vuoksi siihen voidaan soveltaa tilapäisiä puitteita.
7.2 Päätelmät
(100)
Edellä mainituista syistä Osinekin laina täyttää tilapäisten puitteiden 4.4. kohdassa vahvistetut edellytykset. Näin ollen toimenpide soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella myös sillä oletuksella, että Osinekin lainan todetaan sisältävän valtiontukea.
8. PÄÄTELMÄT
(101)
Komissio katsoo, ettei Osinekin laina sisällä valtiontukea. Toimenpide soveltuisi sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan perusteella myös sillä oletuksella, että Osinekin lainan todetaan sisältävän valtiontukea.
(102)
Tämä päätös ei koske Osinekin lainan vakuuden vapauttamista ja 30 päivänä kesäkuuta 2010 tapahtunutta lainan pääomittamista. Kyseisten toimenpiteiden arviointi tehdään asiasta SA.30908 tehtävässä päätöksessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Toimenpide, jonka Tšekin tasavalta on toteuttanut Osinekin České aerolinie, a. s. -yritykselle myöntämän 2,5 miljardin Tšekin korunan lainan muodossa 30 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn lainasopimuksen mukaisesti, ei sisällä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea tai, jos sen todetaan sisältävän tällaista valtiontukea, soveltuu sisämarkkinoille mainitun sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tšekin tasavallalle.
Tehty Brysselissä 21 päivänä maaliskuuta 2012.