KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 7. maj 2012
om fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder i forbindelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner
(meddelt under nummer C(2012) 2948)
(EØS-relevant tekst)
(2012/249/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 41, stk. 1, litra a), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Direktiv 2010/75/EU fastsætter ikke opstarts- og nedlukningsperioder, til trods for at disse perioder vedrører flere bestemmelser i direktivet.
(2)
For fyringsanlæg, som er omfattet af kapitel III i direktiv 2010/75/EU, er det nødvendigt at fastsætte opstarts- og nedlukningsperioderne, således at det kan vurderes, om emissionsgrænseværdierne, som anført i bilag V til direktiv 2010/75/EU, under hensyntagen til del 4 i samme bilag er overholdt, og fyringsanlæggenes driftstimeantal fastsættes i de tilfælde, hvor det er relevant for gennemførelsen af direktivet.
(3)
I artikel 14, stk. 1, litra f), i direktiv 2010/75/EU kræves det, at godkendelsen skal omfatte foranstaltninger, som vedrører andre vilkår end normale driftsvilkår som f.eks. opstart og nedlukning. Sådanne foranstaltninger kan indgå i almindelige bindende forskrifter, jf. direktiv 2010/75/EU, artikel 6.
(4)
Emissionerne fra fyringsanlæg har som regel en højere koncentration i opstarts- og nedlukningsperioderne end under normale driftsforhold. I betragtning af at målet for direktiv 2010/75/EU er at forebygge emissioner, bør disse perioder være så korte som muligt.
(5)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 75 i direktiv 2010/75/EU -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Denne afgørelse indeholder regler for fastsættelse af de opstarts- og nedlukningsperioder, som er omhandlet i artikel 3, nr. 27), og i bilag V, del 4, nr. 1, til direktiv 2010/75/EU.
Denne afgørelse gælder for fyringsanlæg, som er omfattet af kapitel III i direktiv 2010/75/EU.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
1) »minimumsopstartsbelastning for normal produktion«: den minimumsopstartsbelastning, som kræves for at drive de fyringsanlæg, der producerer elektricitet efter igangsættelsen af opstarten, hvorefter anlægget er i stand til sikkert og pålideligt at levere output til et forsyningsnet, en varmeakkumulator eller et industrianlæg
2) »minimumsnedlukningsbelastning for normal produktion«: den minimumsbelastning, hvorved anlægget ikke længere sikkert og pålideligt kan levere output til et forsyningsnet, en varmeakkumulator eller et industrianlæg, og anses for at være ved at lukke ned.
Artikel 3
Generelle regler for fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder
For fastsættelse af slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden gælder følgende regler:
1)
De kriterier eller parametre, som anvendes til fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder, skal være gennemsigtige og eksternt kontrollerbare.
2)
Fastsættelsen af opstarts- og nedlukningsperioder baseres på forhold, som tillader stabil drift, og hvor der samtidig er taget højde for sundhed og sikkerhed.
3)
De perioder, hvor et fyringsanlæg efter opstarten drives stabilt og sikkert med brændstofforsyning, men uden eksport af varme, elektricitet eller mekanisk energi, er ikke omfattet af opstarts- og nedlukningsperioderne.
Artikel 4
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder i godkendelsen
1. For så vidt angår fastsættelsen af opstarts- og nedlukningsperioder i godkendelsen af anlæg og dertil hørende fyringsanlæg skal de foranstaltninger, der er anført i artikel 14, stk. 1, litra f), i direktiv 2010/75/EU, omfatte:
a)
mindst én af følgende
i)
slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden, der angives i tærskelværdier for belastning jf. artikel 6-8, ud fra den betragtning at minimumsnedlukningsbelastningen for normal produktion kan være mindre end minimumsopstartsbelastningen for normal produktion, idet fyringsanlægget eventuelt kan fungere normalt ved en mindre belastning, når det ved brug har nået en tilstrækkelig temperatur
ii)
adskilte processer eller tærskler for operationelle parametre, som er forbundet med slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden, og som er tydelige, lette at kontrollere og kan bruges på den anvendte teknologi, jf. artikel 9
b)
foranstaltninger, som sikrer, at opstarts- og nedlukningsperioderne er så korte som muligt
c)
foranstaltninger, som sikrer, at alt kontroludstyr anvendes så hurtigt som teknisk muligt
Med henblik på første afsnit skal der tages hensyn til fyringsanlæggets tekniske og driftsmæssige egenskaber, dets enheder og de tekniske krav til de installerede reduktionsteknikker.
2. Hvis nogen af aspekterne ved fyringsanlægget, som har indflydelse på opstarts- og nedlukningsperioderne, ændres, herunder det installerede udstyr, brændselstype, anlæggets rolle i systemet og de installerede reduktionsteknikker, skal godkendelsesvilkårene for opstarts- og nedlukningsperioderne tages op til fornyet overvejelse og om nødvendigt opdateres af den kompetente myndighed.
Artikel 5
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for fyringsanlæg bestående af to eller flere enheder
1. Til beregningen af de gennemsnitlige emissionsværdier, jf. bilag V, del 4, nr. 1, i direktiv 2010/75/EU, gælder følgende regler for fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for fyringsanlæg bestående af to eller flere enheder:
a)
Der ses bort fra de værdier, som måles under opstartsperioden for den første enhed, der starter, og under nedlukningsperioden for den sidste forbrændingsenhed, der lukker ned.
b)
Der ses kun bort fra de værdier, som fastslås under øvrige individuelle forbrændingsenheders opstarts- og nedlukningsperioder, hvis de bliver målt, eller i de tilfælde, hvor måling ikke er teknisk eller økonomisk muligt, beregnet for hver enkelt af de pågældende enheder.
2. I forbindelse med artikel 3, nr. 27, i direktiv 2010/75/EU omfatter opstarts- og nedlukningsperioderne for fyringsanlæg bestående af to eller flere enheder kun opstartsperioden for den første forbrændingsenhed, der starter op, og nedlukningsperioden for den sidste enhed, der lukker ned.
For fyringsanlæg, hvor del 1, punkt 2, 4 og 6, i bilag V til direktiv 2010/75/EU tillader anvendelse af en emissionsgrænseværdi for en del af anlægget, der udleder sine røggasser gennem en eller flere særskilte kanaler i en fælles skorsten, kan opstarts- og nedlukningsperioderne fastsættes separat for hver af sådanne dele af anlægget. Opstarts- og nedlukningsperioderne for en del af anlægget består følgelig i opstartsperioden for den første forbrændingsenhed, der starter i den del af anlægget, og nedlukningsperioden for den sidste forbrændingsenhed, der lukker ned i den del af anlægget.
Artikel 6
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for fyringsanlæg, som producerer elektricitet eller leverer strøm til mekaniske drivsystemer, ved hjælp af tærskelværdier for belastning
1. For fyringsanlæg, som producerer elektricitet, og for fyringsanlæg, som producerer mekanisk energi, anses opstartsperioden for at slutte, når anlægget når minimumsopstartsbelastningen for normal produktion.
2. Nedlukningsperioden anses for at begynde, når afslutningen af brændselstilførslen er igangsat, efter at minimumsnedlukningsbelastningen for normal produktion er nået, og der ikke længere leveres elektricitet til forsyningsnettet, eller den producerede mekaniske energi ikke længere kan bruges i den mekaniske belastning.
3. De tærskler for belastning, der anvendes til at fastsætte slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden for elektricitetsproducerende fyringsanlæg og angives i anlæggets godkendelse, skal være en fast procentdel af fyringsanlæggets nominelle effekt.
4. De tærskler for belastning, der anvendes til at fastsætte slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden for fyringsanlæg, der producerer mekanisk energi og angives i anlæggets tilladelse, skal være en fast procentdel af fyringsanlæggets mekaniske effekt.
Artikel 7
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for varmeproducerende fyringsanlæg ved hjælp af tærskelværdier for belastning
1. For varmeproducerende fyringsanlæg anses opstartsperioden for at starte, når anlægget når minimumsopstartsbelastningen for normal produktion, og varme sikkert og pålideligt kan leveres til distributionsnettet, en varmeakkumulator eller direkte til et lokalt industrianlæg.
2. Nedlukningsperioden anses for at begynde, når minimumsnedlukningsbelastningen for normal produktion er nået, og varme ikke længere sikkert og pålideligt kan leveres til distributionsnettet, en varmeakkumulator eller bruges direkte af et lokalt industrianlæg.
3. De tærskler for belastning, der anvendes til at fastsætte slutningen på opstartsperioden og begyndelsen på nedlukningsperioden for varmeproducerende fyringsanlæg, og angives i anlæggets godkendelse skal være en fast procentdel af fyringsanlæggets varmeeffekt.
4. De perioder, hvor varmeproducerende anlæg opvarmer en akkumulator eller et reservoir uden at eksportere varme, betragtes som driftstid og ikke som opstarts- eller nedlukningsperioder.
Artikel 8
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder for varme- og elektricitetsproducerende fyringsanlæg ved hjælp af tærskelværdier for belastning
For fyringsanlæg, der producerer elektricitet og varme, fastsættes opstarts- og nedlukningsperioderne som angivet i artikel 6 og 7, idet der tages hensyn til den producerede elektricitet såvel som den producerede varme.
Artikel 9
Fastsættelse af opstarts- og nedlukningsperioder ved hjælp af operationelle parametre eller adskilte processer
For at fastsætte minimumsopstartsbelastning og minimumsnedlukningsbelastning for normal produktion defineres der mindst tre kriterier, så slutningen på opstartsperioden eller starten på nedlukningsperioden anses for at være nået, når mindst to af kriterierne er opfyldt.
Disse kriterier vælges blandt følgende:
1)
adskilte processer, der er anført i bilaget, eller lignende processer, som passer til anlæggets tekniske egenskaber
2)
tærskler for de operationelle parametre, der er anført i bilaget, eller lignende operationelle parametre, som passer til anlæggets tekniske egenskaber.
Artikel 10
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 2012.
KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,
annettu 7 päivänä toukokuuta 2012,
teollisuuden päästöistä annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2010/75/EU tarkoitettujen käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelemisestä
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 2948)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/249/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 41 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Direktiivissä 2010/75/EU ei määritellä käynnistys- ja pysäytysjaksoja, vaikka nämä jaksot mainitaan useissa direktiivin säännöksissä.
(2)
Direktiivin 2010/75/EU III luvun soveltamisalaan kuuluvien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksot olisi määriteltävä, jotta direktiivin 2010/75/EU liitteessä V säädettyjen päästöjen raja-arvojen noudattamista voidaan arvioida, ottaen huomioon kyseisen liitteen 4 osa, ja jotta polttolaitosten käyttötuntien määrä voidaan määritellä, kun se on merkityksellistä direktiivin täytäntöönpanon kannalta.
(3)
Direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 1 kohdan f alakohdassa edellytetään, että lupa käsittää toimenpiteet, jotka liittyvät muihin olosuhteisiin kuin normaaleihin toimintaolosuhteisiin, kuten laitoksen käynnistys- ja pysäytystoimet. Direktiivin 2010/75/EU 6 artiklan mukaan tällaisista toimenpiteistä voidaan määrätä yleisesti sitovissa säännöissä.
(4)
Polttolaitosten päästöjen pitoisuudet ovat käynnistys- ja pysäytysjaksojen aikana yleensä suuremmat kuin normaaleissa toimintaolosuhteissa. Koska direktiivin 2010/75/EU tavoitteena on päästöjen ehkäiseminen, olisi näiden jaksojen oltava mahdollisimman lyhyitä.
(5)
Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EY 75 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Kohde ja soveltamisala
Tässä päätöksessä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 27 kohdassa ja liitteessä V olevan 4 osan 1 kohdassa tarkoitettujen käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelyä.
Tätä päätöstä sovelletaan direktiivin 2010/75/EU III luvun soveltamisalaan kuuluviin polttolaitoksiin.
2 artikla
Määritelmät
Tässä päätöksessä tarkoitetaan:
1.
’vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuormalla’ käynnistyksen aloittamista seuraavaa tuotantopolttolaitoksen vakaan toiminnan edellyttämää vähimmäiskuormaa, jonka saavuttamisen jälkeen laitos pystyy turvallisesti ja luotettavasti toimittamaan tuotantonsa verkkoon, kantaverkkoon, lämpöakkuun tai teollisuusalueelle;
2.
’vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuormalla’ vähimmäiskuormaa, jolla laitos ei enää kykene turvallisesti ja luotettavasti toimittamaan tuotantoaan verkkoon, kantaverkkoon, lämpöakkuun tai teollisuusalueelle ja jolla sen katsotaan olevan pysähtymässä.
3 artikla
Käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelyä koskevat yleiset säännöt
Käynnistysjakson päättymisen ja pysäytysjakson alkamisen määrittelemiseksi sovelletaan seuraavia sääntöjä:
1.
käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelyssä käytettyjen arviointiperusteiden tai parametrien on oltava läpinäkyviä ja ulkoisesti varmennettavissa;
2.
käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelyn on perustuttava olosuhteisiin, jotka mahdollistavat vakaan, terveyttä ja turvallisuutta suojaavan tuotantoprosessin;
3.
käynnistys- ja pysäytysjaksoihin ei sisällytetä käynnistyksen jälkeisiä jaksoja, joiden aikana polttolaitos toimii vakaasti ja turvallisesti käyttäen polttoainetta mutta toimittamatta lämpöä, sähköä tai mekaanista energiaa ulos laitokselta.
4 artikla
Käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely luvassa
1. Kun polttolaitoksen sisältävän laitoksen luvassa määritellään käynnistys- ja pysäytysjaksot, direktiivin 2010/75/EU 14 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin on kuuluttava
a)
vähintään toinen seuraavista:
i)
käynnistysjakson päättymispiste ja pysäytysjakson alkupiste ilmaistuina kuorman kynnysarvoina 6, 7 ja 8 artiklan mukaisesti, ottaen huomioon, että vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuorma saattaa olla pienempi kuin vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuorma, koska polttolaitos saattaa toimia vakaasti pienemmällä kuormalla, kun se on saavuttanut riittävän lämpötilan tietyn toimintajakson jälkeen,
ii)
käynnistysjakson päättymiseen ja pysäytysjakson alkamiseen liittyvät erillisprosessit tai toimintaparametrien kynnysarvot, jotka ovat selkeitä, helposti valvottavia ja sovellettavissa käytettyyn teknologiaan, kuten 9 artiklassa säädetään,
b)
toimenpiteet, joilla varmistetaan, että käynnistys- ja pysäytysjaksot pidetään niin lyhyinä kuin käytännössä mahdollista,
c)
toimenpiteet, joilla varmistetaan, että kaikki puhdistinlaitteet otetaan käyttöön niin pian kuin teknisesti on mahdollista.
Ensimmäisen alakohdan soveltamiseksi otetaan huomioon polttolaitoksen ja sen yksiköiden tekniset ja toiminnalliset ominaisuudet sekä asennettujen puhdistintekniikoiden käyttämisen tekniset vaatimukset.
2. Jos käynnistys- tai pysäytysjaksoihin vaikuttavat, laitokseen liittyvät näkökohdat, mukaan luettuina asennetut laitteet, polttoainetyyppi, laitoksen tehtävä järjestelmässä tai asennetut puhdistintekniikat, muuttuvat, käynnistys- ja pysäytysjaksoihin liittyviä lupaehtoja on harkittava uudelleen, ja tarvittaessa toimivaltaisen viranomaisen on saatettava ne ajan tasalle.
5 artikla
Kahdesta tai useammasta yksiköstä koostuvien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely
1. Direktiivin 2010/75/EU liitteessä V olevan 4 osan 1 kohdassa säädettyjä keskimääräisiä päästöarvoja laskettaessa sovelletaan kahdesta tai useammasta yksiköstä koostuvien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittelemiseksi seuraavia sääntöjä:
a)
ei oteta huomioon ensimmäisen käynnistyvän yksikön käynnistysjakson aikana mitattuja arvoja eikä viimeisen pysähtyvän polttoyksikön pysäytysjakson aikana mitattuja arvoja;
b)
yksittäisten yksiköiden muiden käynnistys- ja pysäytysjaksojen aikana määritettyjä arvoja ei oteta huomioon, jos ne mitataan erikseen, tai jos mittaus ei ole teknisesti tai taloudellisesti toteutettavissa, lasketaan erikseen kunkin kyseisen yksikön osalta.
2. Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 27 kohdan soveltamiseksi kahdesta tai useammasta yksiköstä koostuvien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksot koostuvat ainoastaan ensimmäisen käynnistyvän polttoyksikön käynnistysjaksosta ja viimeisen pysähtyvän polttoyksikön pysäytysjaksosta.
Sellaisten polttolaitosten, joiden osalta direktiivin 2010/75/EU liitteessä V olevan 1 osan 2, 4 ja 6 kohdassa sallitaan päästöjen raja-arvon soveltaminen laitoksen osaan, joka päästää savukaasunsa ilmaan yhteisessä piipussa olevan yhden tai useamman erillisen hormin kautta, käynnistys- ja pysäytysjaksot voidaan määritellä kullekin polttolaitoksen osalle erikseen. Tällöin laitoksen osan käynnistys- ja pysäytysjaksot koostuvat laitoksen kyseisen osan ensimmäisen käynnistyvän polttoyksikön käynnistysjaksosta ja laitoksen kyseisen osan viimeisen pysähtyvän polttoyksikön pysäytysjaksosta.
6 artikla
Sähköä tuottavien tai mekaaniseen käyttöön energiaa toimittavien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely käyttäen kuorman kynnysarvoja
1. Sähköä tuottavien tai mekaaniseen käyttöön energiaa toimittavien polttolaitosten käynnistysjakson katsotaan päättyvän laitoksen saavuttaessa vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuorman.
2. Pysäytysjakson katsotaan alkavan aloitettaessa polttoaineen syötön päättäminen vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuormapisteen saavuttamisen jälkeen, mistä lähtien tuotettu sähkö ei ole enää kantaverkon käytettävissä tai tuotettu mekaaninen energia ei ole enää käyttökelpoista mekaaniselle kuormalle.
3. Kuorman kynnysarvojen, joita käytetään sähköä tuottavien polttolaitosten käynnistysjakson päättymisen ja pysäytysjakson alkamisen määrittelemiseksi ja jotka mainitaan laitoksen luvassa, on oltava kiinteitä prosenttiosuuksia polttolaitoksen nimellisestä sähköntuotantotehosta.
4. Kuorman kynnysarvojen, joita käytetään mekaaniseen käyttöön energiaa tuottavien polttolaitosten käynnistysjakson päättymisen ja pysäytysjakson alkamisen määrittelemiseksi ja jotka mainitaan laitoksen luvassa, on oltava kiinteitä prosenttiosuuksia polttolaitoksen mekaanisen energian tuotantotehosta.
7 artikla
Lämpöä tuottavien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely käyttäen kuorman kynnysarvoja
1. Lämpöä tuottavien polttolaitosten käynnistysjakson katsotaan päättyvän, kun laitos saavuttaa vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuorman ja lämpöä voidaan turvallisesti ja luotettavasti toimittaa jakeluverkkoon tai lämpöakkuun taikka sitä voidaan käyttää suoraan paikallisella teollisuusalueella.
2. Pysäytysjakson katsotaan alkavan vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuorman saavuttamisen jälkeen, kun lämpöä ei enää voida turvallisesti ja luotettavasti toimittaa verkkoon tai sitä ei voida enää käyttää suoraan paikallisella teollisuusalueella.
3. Kuorman kynnysarvojen, joita käytetään lämpöä tuottavien polttolaitosten käynnistysjakson päättymisen ja pysäytysjakson alkamisen määrittelemiseksi ja jotka on mainittava laitoksen luvassa, on oltava kiinteitä prosenttiosuuksia polttolaitoksen nimellisestä lämpötehosta.
4. Jaksot, joiden aikana lämpöä tuottavat laitokset lämmittävät akkua tai varastoivat lämpöä toimittamatta lämpöä ulos laitokselta, katsotaan käyttötunneiksi, ei käynnistys- tai pysäytysjaksoiksi.
8 artikla
Lämpöä ja sähköä tuottavien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely käyttäen kuorman kynnysarvoja
Lämpöä ja sähköä tuottavien polttolaitosten käynnistys- ja pysäytysjaksot määritellään 6 ja 7 artiklan mukaisesti ottaen huomioon sekä tuotettu sähkö että lämpö.
9 artikla
Käynnistys- ja pysäytysjaksojen määrittely käyttäen toimintaparametreja tai erillisprosesseja
Vakaan tuotannon vähimmäiskäynnistyskuorman ja vakaan tuotannon vähimmäispysäytyskuorman määrittämiseksi määritellään vähintään kolme kriteeriä, joista vähintään kahden täyttyessä käynnistysjakson katsotaan päättyvän tai pysäytysjakson alkavan.
Nämä kriteerit valitaan seuraavista:
1.
liitteessä mainitut erillisprosessit tai vastaavat prosessit, jotka sopivat laitoksen teknisiin ominaisuuksiin;
2.
liitteessä mainitut toimintaparametrien kynnysarvot tai vastaavat toimintaparametrit, jotka sopivat laitoksen teknisiin ominaisuuksiin.
10 artikla
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2012.