KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 18. juli 2011
om statsstøtte C 15/09 (ex N 196/09), som Tyskland har ydet eller påtænker at yde Hypo Real Estate
(meddelt under nummer K(2011) 5157)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/118/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Europa-Kommissionen godkendte den 2. oktober 2008 midlertidigt, dvs. for en periode på seks måneder eller indtil fremlæggelsen af en troværdig og veldokumenteret omstruktureringsplan for banken, statsstøtte til Hypo Real Estate Holding AG i form af en statsgaranti på 35 mia. EUR (registreret under N 44/08) (3). Tyskland anmeldte foranstaltningen den 30. september 2008.
(2)
Tyskland anmeldte den 1. april 2009 en omstruktureringsplan for Hypo Real Estate-koncernen (»HRE«) (registreret under N 196/09). Ved brev af 17. april 2009 supplerede Tyskland anmeldelsen af omstruktureringsplanen og underrettede Kommissionen om en kapitaltilførsel på 60 mio. EUR og en forlængelse af statsgarantierne på 52 mia. EUR, som var ydet på grundlag af den godkendte hjælpepakke til pengeinstitutter (4).
(3)
Ved brev af 7. maj 2009 (5) meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde indledt proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Denne beslutning (»beslutningen om at indlede proceduren«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6) med en opfordring til at fremsætte bemærkninger.
(4)
Den 3. juni 2009 anmeldte Tyskland en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR (registreret under N 333/09).
(5)
Den 17. august 2009 meddelte Tyskland Kommissionen, at man igen ønskede at forlænge de garantier på 52 mia. EUR, som var ydet til HRE på grundlag af den særlige fond for finansmarkedsstabilisering (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, »SoFFin«) (registreret under C 15/09) (se betragtning 2).
(6)
Den 20. og 21. oktober 2009 fremlagde Tyskland endnu en gang en ajourføring af omstruktureringsplanen, anmeldte yderligere planlagte foranstaltninger til HRE (oprettelse af et afviklingsorgan, ydelse af yderligere garantier) til Kommissionen og underrettede Kommissionen om en ny, dvs. den tredje, forlængelse af de eksisterende SoFFin-garantier på 52 mia. EUR (registreret under N 557/09).
(7)
Den 26. oktober 2009 anmeldte Tyskland under N 557/09 en yderligere kapitaltilførsel på 3 mia. EUR og SoFFin-garantier på i alt 18 mia. EUR til HRE samt en SoFFin-garanti på 2 mia. EUR til HRE-afviklingsorganet (7). Kommissionen havde ikke godkendt SoFFin-garantien på 2 mia. EUR.
(8)
Den 13. november 2009 udvidede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure og godkendte midlertidigt for perioden indtil vedtagelse af Kommissionens endelige afgørelse om omstruktureringsplanen kapitaltilførsler på 60 mio. EUR, 2,96 mia. EUR og 3 mia. EUR (i sag C 15/09, N 333/09 og N 557/09). Denne beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (8) med en opfordring til at fremsætte bemærkninger.
(9)
Den 15., 16. og 17. december 2009 fremsendte Tyskland som supplement til anmeldelsen af 26. oktober 2009 yderligere oplysninger vedrørende SoFFin-garantierne på 18 mia. EUR (registreret under N 694/09).
(10)
Den 21. december 2009 godkendte Kommissionen SoFFin-garantierne på 18 mia. EUR midlertidigt i højst et år (sag N 694/09) (9).
(11)
Den 30. april 2010 anmeldte Tyskland en SoFFin-kapitaltilførsel på 1,85 mia. EUR (sag N 161/10).
(12)
Den 19. maj 2010 godkendte Kommissionen kapitaltilførslen på 1,85 mia. EUR midlertidigt indtil vedtagelse af en endelig afgørelse om omstruktureringsplanen (10).
(13)
Den 2. september 2010 anmeldte Tyskland en SoFFin-likviditetsgaranti på 20 mia. EUR (sag N 380/10).
(14)
Den 10. september 2010 anmeldte Tyskland en hjælpeforanstaltning for værdiforringede aktiver (dvs. hensigten om at overføre HRE's aktiver til FMS-Wertmanagement AöR (11)»FMS-WM«) og en kapitaltilførsel på op til ca. 2,13 mia. EUR samt en yderligere garanti, dvs. en afviklingsgaranti på op til 20 mia. EUR (sag N 380/10).
(15)
Den 24. september 2010 udvidede Kommissionen endnu en gang den formelle undersøgelsesprocedure og godkendte midlertidigt hjælpeforanstaltningen, likviditetsgarantien på 20 mia. EUR og afvikingsgarantien på op til 20 mia. EUR. Denne afgørelse (12) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med en opfordring til at fremsætte bemærkninger. Kommissionens afgørelse af 24. september 2010 omfattede ikke den kapitaltilførsel på op til 2,13 mia. EUR, som Tyskland havde anmeldt den 10. september 2010, dvs. denne kapitaltilførsel er ikke godkendt af Kommissionen.
(16)
Den 14. juni 2011 fremlagde Tyskland en endelig ajourføring af omstruktureringsplanen. Den 15. juni 2011 fremsendte Tyskland en tilsagnspakke, som blev suppleret den 1. juli 2011.
(17)
Den 14. juni 2011 meddelte Tyskland, at den næste kapitaltilførsel ikke, som anført i anmeldelsen af 10. september 2010, ville udgøre 2,13 mia. EUR, men kun 2,08 mia. EUR, og at dette lavere beløb ville blive stillet til rådighed for FMS-WM.
(18)
Der fandt i tidens løb en række møder og telefonkonferencer sted, og der var yderligere korrespondance mellem Kommissionens tjenestegrene, Tyskland og HRE.
(19)
Kommissionen modtog bemærkninger fra tredjeparter, som den videresendte til Tyskland. Kommentarer fra Tyskland blev modtaget ved brev af 24. marts 2010.
II. MODTAGEREN OG STØTTEFORANSTALTNINGERNE
II.1. Modtageren
(20)
HRE blev oprettet i oktober 2003 gennem udskillelse af dele af HVB-koncernens aktiviteter inden for erhvervsmæssig ejendomsfinansiering. I 2007 overtog HRE DEPFA Bank plc. i Dublin og udvidede sine aktiviteter til at omfatte forretningsområderne Public Sector Finance (finansiering af den offentlige sektor) og Infrastructure Finance (finansiering af infrastrukturprojekter). HRE-koncernen (13) omfatter på nuværende tidspunkt Hypo Real Estate Holding AG (»HRE Holding«) og de tre datterselskaber Deutsche Pfandbriefbank AG (»PBB«), DEPFA Bank plc. og Hypo Real Estate Finance B.V. i.L. (»HRE Finance i.L.«), der er under afvikling. DEPFA Bank plc. og PBB besidder hver især en række yderligere datterselskaber og kapitalinteresser i selskaber. PBB er koncernens hovedbank, som har fået nyt navn, og det eneste af HRE Holdings tre datterselskaber, der fortsat vil indgå nye forretninger. Dens forretningsområder er ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer. DEPFA Bank plc. er under afvikling og vil fra datoen for fremsendelsen af denne afgørelse ikke indgå nye forretninger. Dens kerneaktiviteter omfattede i det væsentlige finansiering af den offentlige sektor og budgetkreditter samt finansiering af infrastrukturprojekter (f.eks. veje, broer, tunneler og offentlige bygninger). HRE Finance i.L. er, som det allerede fremgår af navnet, en virksomhed i likvidation (14).
(21)
I 2010 blev FMS-WM, afviklingsorganet for HRE, oprettet. FMS-VM forvalter de aktier og derivater i HRE-koncernen, som blev overtaget, da disse enten var ikke-strategiske eller forbundet med uacceptable risici eller kapitalomkostninger. FMS-WM har i tidens løb overtaget en stor del af HRE's aktiver. FMS-WM har ingen tilladelse til at udøve bankvirksomhed.
(22)
HRE registrerede i regnskabsåret 2008 tab på 5,5 mia. EUR, i 2009 på 2,2 mia. EUR og i 2010 på 0,9 mia. EUR.
(23)
Gennem kapitaltilførslen på 3,02 mia. EUR (60 mio. EUR i marts 2009, 2,96 mia. EUR i juni 2009) erhvervede Tyskland 90 % af kapitalandelene i HRE. I efteråret 2009 fandt der en tvangsindløsning af minoritetsaktionærer (»squeeze-out«) sted. Tyskland erhvervede de resterende kapitalandele til 1,30 EUR pr. andel, og HRE blev dermed 100 %-ejet af Forbundsrepublikken Tyskland; senere påbegyndtes en omstrukturering.
II.2. HRE's vanskeligheder på baggrund af finanskrisen
(24)
Ved udgangen af september 2008 stod HRE over for en likviditetsmangel, som gjorde, at banken umiddelbart risikerede at blive insolvent. HRE var ikke i stand til at optage kortfristet kapital på markederne, da krisen på finansmarkederne var resulteret i, at en række pengemarkeder brød sammen. Efter at Lehman Brothers havde anmodet om kreditorbeskyttelse, gik navnlig interbankmarkedet næsten fuldstændigt i stå i midten af september 2008.
(25)
Forretningsmodellen for DEPFA Bank plc, siden oktober 2007 et 100 %-ejet datterselskab af HRE, som i vidt omfang var afhængig af finansiering via interbankmarkedet og andre kortfristede usikrede finansieringskilder, viste sig at være yderst sårbar under likviditetskrisen, og de heraf følgende problemer truede bankens eksistens.
(26)
HRE var nødt til at dække DEFPA Bank plc.'s kortfristede likviditetsbehov. Omfanget af kreditlinjer med forfaldsdato den 30. september 2008 var imidlertid mere, end HRE kunne dække. Desuden befandt de fleste selskaber i HRE-koncernen sig i samme situation på grund af transaktioner og forretninger inden for koncernen (f.eks. tilgodehavender, garantier og administrative erklæringer). Likviditetsproblemerne truede derfor alvorligt HRE-koncernens eksistens.
(27)
HRE's vanskeligheder skyldtes bl.a. også »nedarvede« problemer som følge af aktiver, der i betragtning af deres faktiske risikoprofil ikke gav et passende investeringsafkast. Desuden er HRE-koncernen opstået på grundlag af en fusion mellem flere mindre bankinstitutter, der anvendte forskellige it-applikationer, […] (15).
II.3. Statsstøtteforanstaltningerne
(28)
Tyskland har stillet eller vil stille kapital til rådighed for HRE på i alt op til ca. 9,95 mia. EUR (en del heraf til FMS-WM) og garantier på 145 mia. EUR. Desuden blev der gennemført en hjælpeforanstaltning til fordel for HRE med et støtteelement på ca. 20 mia. EUR.
II.3.1. Kapitaltilførsler
II.3.1.1. Kapitaltilførsel på 60 mio. EUR
(29)
Da Tyskland ønskede at få fuld kontrol med HRE ved gradvist at erhverve alle HRE's aktier, købte SoFFin den 30. marts 2009 20 mio. nye HRE-aktier til en nominel værdi på 3 EUR pr. aktie; på denne måde fik HRE en kapitaltilførsel på 60 mio. EUR og SoFFin en andel på 8,65 % af HRE's kapital. Denne kapitaltilførsel blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 13. november 2009.
II.3.1.2. Kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR
(30)
Den 2. juni 2009 vedtog HRE's aktionærer en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR gennem udstedelse af nye HRE-aktier, som efterfølgende blev købt af SoFFin. Derpå besad SoFFin 90 % af aktierne i HRE. Disse nye kapitalandele blev registreret i handelsregistret den 8. juni 2009. Denne kapitaltilførsel blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 13. november 2009.
II.3.1.3. Kapitaltilførsel på 3 mia. EUR
(31)
Den kapitaltilførsel på i alt 3,0 mia. EUR, der blev anmeldt den 26. oktober 2009, var struktureret på følgende måde:
a)
2 mia. EUR blev overført til HRE Holdings og PBB's frie reserver. Efter tvangsindløsningen af minoritetsaktionærerne (squeeze-out) var HRE 100 %-ejet af Forbundsrepublikken Tyskland og SoFFin.
b)
1 mia. EUR blev overført til PBB som passivt kapitalindskud med en overskudsafhængig kupon på 10 % p.a.
(32)
Aftalerne om kapitaltilførslen på 3 mia. EUR blev undertegnet den 16. november 2009. Kommissionen godkendte denne kapitaltilførsel midlertidigt den 13. november 2009.
II.3.1.4. Kapitaltilførsel på op til 1,85 mia. EUR
(33)
Kapitaltilførslen på op til 1,85 mia. EUR til HRE's frie reserver blev opdelt i to trancher:
a)
En kapitaltilførsel på 1,4 mia. EUR (denne tranche blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 19. maj 2010 og derefter overført).
b)
En kapitaltilførsel på op til 450 mio. EUR (denne tranche blev ligeledes midlertidigt godkendt af Kommissionen den 19. maj 2010, dog på betingelse af, at der foreligger bestemte omstændigheder (16). Denne tranche er endnu ikke blevet overført, da disse omstændigheder ikke hidtil har foreligget).
(34)
Kapitaltilførslen på 1,85 mia. EUR er indeholdt i det samlede kapitalbehov, der er anført i omstruktureringsplanen for HRE. 1,4 mia. EUR af denne kapitaltilførsel blev overført for at overholde de tilsynsmæssige kapitalkrav og have en risikobuffer. Aftalen om denne kapitaltilførsel på 1,4 mia. EUR blev undertegnet den 20. maj 2010. Den resterende del af kapitaltilførslen på 1,85 mia. EUR, dvs. 450 mio. EUR, vil ifølge Tyskland efter planen blive foretaget i tredje kvartal 2011.
II.3.1.5. Kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR
(35)
Den 10. september 2010 anmeldte Tyskland en kapitaltilførsel på op til 2,13 mia. EUR til HRE. Den 14. juni 2011 meddelte Tyskland, at kapitaltilførslen ikke ville udgøre 2,13 mia. EUR, men 2,08 mia. EUR, og at beløbet på 2,08 mia. EUR ville blive stillet til rådighed for FMS-WM. Ifølge Tyskland vil denne kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR blive foretaget i tredje kvartal 2011. Med forbehold af Europa-Kommissionens godkendelse overførte SoFFin beløbet på 2,08 mia. EUR som et kapitalkrav (Einlageanspruch) til HRE Holdings kapitalreserve. HRE Holding overførte dette kapitalkrav til FMS-WM pr. 1. oktober 2010.
II.3.2. Garantier
II.3.2.1. Garantier på 35 mia. EUR
(36)
Den 13. november 2008 stillede Tyskland statsgarantier på 35 mia. EUR for at dække HRE's refinansieringsbehov. Disse garantier blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 2. oktober 2008.
(37)
På grundlag af disse garantier sikredes en likviditetskredit på 20 mia. EUR fra Deutsche Bundesbank samt sikrede obligationer på 15 mia. EUR, som var overtaget af et konsortium af tyske pengeinstitutter.
(38)
For garantierne på 35 mia. EUR betalte HRE staten en godtgørelse bestående af en grundpræmie og en resultatrelateret præmie. Grundpræmien udgjorde 1 % p.a. af det såkaldte »first-loss-garantibeløb« og 0,5 % p.a. af det såkaldte »second-loss-garantibeløb«. Den resultatrelaterede præmie udgjorde 1,25 % p.a. af »first-loss-garantibeløbet« og 0,25 % p.a. af »second-loss-garantibeløbet«.
II.3.2.2. Garantier på 52 mia. EUR
(39)
Mellem november 2008 og februar 2009 modtog HRE på grundlag af den godkendte tyske hjælpepakke til pengeinstitutter (17) SoFFin-garantier på i alt 52 mia. EUR.
(40)
HRE betalte en provision på 0,5 % for den del af garantien, der var udnyttet til dækning af obligationer, og en tilsagnsprovision på 0,1 % for den ikke-udnyttede del af garantierne.
II.3.2.3. Garanti på 8 mia. EUR
(41)
De sikrede bankobligationer, der udløb den 23. december 2009, blev erstattet af en SoFFin-garanti på 8 mia. EUR. Kommissionen godkendte denne garanti midlertidigt den 21. december 2009.
(42)
HRE betalte en garantipræmie på 0,5 % p.a. af garantibeløbet til SoFFin. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.2.4. Garanti på 10 mia. EUR
(43)
Den SoFFin-garanti på 10 mia. EUR, som Kommissionen godkendte midlertidigt den 21. december 2009 i højst et år, var nødvendig for at dække HRE's likviditetsbehov.
(44)
HRE betalte en garantipræmie på 0,5 % p.a. af garantibeløbet til SoFFin. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.2.5. Garanti på 20 mia. EUR
(45)
HRE behøvede en yderligere likviditetsgaranti på 20 mia. EUR på grund af ugunstige udviklingstendenser på kapital- og rentefuturemarkederne, som berørte HRE indtil aktivernes overførsel til afviklingsorganet FMS-WM. Garantien blev godkendt midlertidigt af Kommissionen den 24. september 2010.
(46)
HRE betalte en garantipræmie på 0,8 % p.a. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.2.6. Garanti på op til 20 mia. EUR
(47)
På grund af de resterende usikkerhedsmomenter med hensyn til de komplekse tekniske procedurer i forbindelse med overførslen af aktiver til afviklingsorganet var der behov for en afviklingsgaranti på op til 20 mia. EUR. Kommissionen godkendte denne garanti midlertidigt den 24. september 2010.
(48)
HRE betalte en garantipræmie på 0,8 % p.a. til SoFFin. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.3. Overførsel af aktiver til et afviklingsorgan
(49)
Den 10. september 2010 anmeldte Tyskland endvidere overførslen af et nominelt beløb på ca. 210 mia. EUR i aktiver og ca. 280 mia. EUR i derivater til afviklingsorganet FMS-WM. FMS-WM blev oprettet ved en bestyrelsesbeslutning af 8. juli 2010 på grundlag af den tyske lov om en stabiliseringsfond for finansmarkederne (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz (FMStFG), § 8a i denne lov). FMS-VM forvalter de aktiver og derivater i HRE-koncernen, som blev overtaget, da disse enten var ikke-strategiske eller forbundet med en uacceptabel risiko og en urimelig kapitalbyrde. FMS-WM fungerer uafhængigt af HRE og er beskyttet af SoFFins forpligtelse til at dække tab (Verlustausgleichspflicht). FMS-WM har imidlertid ingen tilladelse til at udøve bankvirksomhed. Mange af HRE's aktiver kunne derfor kun overføres syntetisk; alt efter de specifikke omstændigheder blev der udviklet forskellige »transfer«-mekanismer for at opnå en tilsvarende reguleringsmæssig kapitalaflastningseffekt for PBB eller HRE-koncernen.
(50)
Overførslen blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 24. september 2010. I forbindelse med denne foranstaltning blev ikke-strategiske og nødlidende aktiver såsom statsobligationer eller nødlidende realkreditlån (eller kun deres lovpligtige egenkapitalbehov, som beskrevet i betragtning 49) overført til et offentligt støttet organ med henblik på at blive afviklet over en årrække. De overførte, ikke-strategiske aktiver omfattede også aktiver, der ikke kunne anvendes som sikkerhed for dækkede obligationer.
(51)
Overførslen fandt faktisk sted den 30. september 2010. På dette tidspunkt havde den portefølje, der skulle overføres, i afskrivningsmæssig henseende en bogført værdi på 173 mia. EUR. I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (»meddelelsen om værdiforringede aktiver«) (18) udpegede Kommissionen eksterne eksperter, som skulle bistå den ved værdiansættelsen af porteføljen, beregningen af støtteelementet og besvarelsen af spørgsmålet, om og i hvilket omfang der ved overførslen blev langt en højere værdi til grund end den reelle økonomiske værdi. Som fastsat i meddelelsen om værdiforringede aktiver lod Tyskland også en ekstern ekspert foretage en uafhængig værdiansættelse.
(52)
Porteføljen omfattede geografisk diversificerede erhvervsrealkreditlån på ca. 30 mia. EUR, som i det væsentlige havde til formål at finansiere kontorbygninger og indkøbscentre, havde en forholdsvis kort løbetid (tre år), men var af lavere kreditkvalitet.
(53)
Den del af porteføljen, der ikke vedrørte aktiviteter inden for erhvervsrealkreditlån, omfattede finansiering af den offentlige sektor eller obligationer og lån til offentlige organer og forsyningsselskaber. Hovedparten af disse aktiviteter udgjordes af standardobligationer (plain vanilla-obligationer), men omfattede også »strukturerede kreditinstrumenter« (31 mia. EUR) og offentlige obligationer (30 mia. EUR). Kvaliteten af aktiverne i denne del af porteføljen var betydelig bedre end kvaliteten af erhvervsrealkreditlånene. Da værdipapirerne imidlertid havde en lang løbetid, og kreditspændet på markedet blev større efter købet, kunne der også her registreres betydelige afslag med hensyn til markedsprisen.
(54)
Kommissionens eksperter fandt, at i modsætning til visse andre statsstøttesager var de komplekse erhvervsrealkreditlån og strukturerede kreditinstrumenter (i det væsentlige securisation af studielån og af offentlige lån og 5 mia. EUR fra en »total return swap«) generelt sikre. De forventede kun begrænsede tab i disse kategorier, men dog større end anslået af de tyske eksperter, på grund af værdiansættelsen af cash bonds i Halcyon- og Pegasus-strukturerne samt det negative grundlag og de finansieringsomkostninger, der var forbundet med »total return swap«. Plain vanilla-obligationerne blev derimod overført til en swapværdi tæt på paritet og dermed langt over den reelle økonomiske værdi. Desuden blev de handlet på markeder, som ikke var særligt berørt af værdiforringelser, således at deres reelle økonomiske værdi under alle omstændigheder skulle ligge tæt på deres markedsværdi. Kommissionens eksperter konkluderede derfor, at den reelle økonomiske værdi (real economic value - REV) af denne del af porteføljen ligger betydeligt under den værdi, hvortil HRE overførte den til FMS-WM.
(55)
Med hensyn til derivatporteføljen var Kommissionens eksperter i vidt omfang enige i de tyske eksperters resultater. Endvidere vurderede de modværdien af kreditrisikoen noget højere end de tyske eksperter og tog hensyn til en række resultater fra deres stikprøve samt en generel belastning for »operationelle risici«, da de lagde forsigtige antagelser til grund med hensyn til mangler ved den generelle effektivitet af risikoafdækningen.
(56)
I nedenstående tabel sammenfattes resultaterne fra Kommissionens eksperter.
(mia. EUR)
Portefølje
Nominel værdi
Overførselsværdi (OV)
Δ REV - OV
(tal fra Tyskland)
Δ REV - OV
(tal fra Kommissionens eksperter)
Forskel
(Kommissionen/Tyskland)
Obligationer
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturerede kreditter
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Erhvervs-realkreditlån
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Ikke-erhvervs-realkreditlån
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Derivater
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
I alt
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Støttebeløbet, der defineres som differencen mellem den reelle økonomiske værdi og overførselsværdien, og som i henhold til meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke på forhånd er foreneligt med det indre marked, ansættes derfor af eksperterne til ca. 16,2 mia. EUR. Det er vanskeligt at sætte nøjagtigt tal på det samlede støttebeløb, dvs. differencen mellem overførselsværdi og markedværdi, da der ikke foreligger tilstrækkeligt let tilgængelige markedspriser for porteføljens lånedel. På grundlag af den ekstreme antagelse, at markedsværdien af lånebogen er på nul, fremkommer en samlet støtte på 90 mia. EUR. Hvis det antages, at obligationerne handles som likvide obligationer med en lignende løbetid og kreditkvalitet, udgør den samlede støtte ca. 20 mia. EUR.
II.4. Begrundelse for at indlede og udvide den indgående undersøgelse
(58)
Den 7. maj 2009 indledte Kommissionen en indgående undersøgelse af statsstøtteforanstaltningerne til fordel for HRE, som i det væsentlige var baseret på, at Kommissionen nærede tvivl om HRE's rentabilitet, navnlig på grundlag af HRE's refinansieringsstrategi og refinansieringsbehov. I den oprindelige omstruktureringsplan, som blev forelagt for Kommissionen den 1. april 2009, blev kun eksterne faktorer anført som grunde til HRE's økonomiske vanskeligheder, og man tilstræbte en reduktion af balancesummen med kun 25 %, hvilket ville betyde, at refinansieringen ville forblive omfattende. HRE havde planer om at opnå denne reduktion af koncernbalancen ved salg af aktiver på markedet og ikke ved overførsel heraf til et afviklingsorgan. I omstruktureringsplanen blev bl.a. finansieringen af den offentlige sektor, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, betegnet som en af HRE's kerneaktiviteter. Omstruktureringsplanen indeholdt imidlertid meget få oplysninger om aspekter, der var af afgørende betydning for omstruktureringsprocessen, såsom ombygning og integration af it-systemerne. På daværende tidspunkt nærede Kommissionen desuden tvivl om, hvorvidt de foranstaltninger, der skulle begrænse konkurrencefordrejninger, var tilstrækkelige, og der var sikret en tilstrækkelig byrdefordeling.
(59)
Den indgående undersøgelse blev udvidet den 13. november 2009 af følgende grunde:
a)
De yderligere statslige foranstaltninger til fordel for HRE i form af en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR (se betragtning 30), en kapitaltilførsel på 3 mia. EUR (se betragtning 31 og 32), en garanti på 8 mia. EUR (se betragtning 41 og 42), en garanti på 10 mia. EUR (se betragtning 43 og 44) og garanti på 2 mia. EUR (19) til refinansiering af en mulig afviklingsløsning samt kapitaltilførsler på i alt op til 4 mia. EUR (med følgende fordeling: den i betragtning 33 og 34 beskrevne kapitaltilførsel på 1,85 mia. EUR og den i betragtning 35 anførte kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR) skal omfattes, og
b)
Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt omstruktureringsforanstaltningerne var i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (20) (meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren).
(60)
Den 24. september 2010 blev den indgående undersøgelse endnu en gang udvidet af følgende grunde:
a)
De yderligere statslige foranstaltninger til fordel for HRE, som vedrørte en garanti på 20 mia. EUR (se betragtning 45 og 46), en yderligere garanti på op til 20 mia. EUR (se betragtning 47 og 48) og overførsel af aktiver til et afviklingsorgan (se betragtning 49-57) skal omfattes, og
b)
Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt hjælpeforanstaltningen navnlig med hensyn til gennemsigtighed, værdiansættelse, byrdefordeling og prissætning opfyldte kravene i meddelelsen om værdiforringede aktiver; endvidere blev det efter Kommissionens opfattelse ikke tilstrækkeligt godtgjort, at omstruktureringsplanen kunne sikre en genoprettelse af rentabiliteten, en passende byrdefordeling og en passende begrænsning af konkurrencefordrejningerne.
II.5. Centrale punkter i omstruktureringsplanen
(61)
Tyskland anmeldte den 1. april 2009 det første udkast til omstruktureringsplanen for HRE og fremlagde efter flere ændringer den endelige ajourføring af denne plan for Kommissionen den 14. juni 2011. Såfremt en anden plan ikke nævnes, vedrører alle senere henvisninger i denne afgørelse til denne endelige udgave af 14. juni 2011.
(62)
Efter at være blevet frigjort for sine værdiforringede aktiver med en nominel værdi på 210 mia. EUR ved at overføre disse til afviklingsorganet FMS-WM vil HRE ifølge omstruktureringsplanen udforme sine aktiviteter på en sådan måde, at dens hovedbank PBB kan arbejde på grundlag af en solid finansieringsplan og en forbedret intern kontrol. Dens fremtidige aktiviteter vil have et meget mindre omfang end HRE's før krisen; dette gælder med hensyn til HRE's balancesum, omfang af nye forretninger, arbejdsstyrke, filialnet og regionale rækkevidde.
(63)
I forhold til perioden før krisen vil PBB's strategiske balancesum, der er korrigeret for de positioner, der er under afvikling og syntetisk er overført til FMS-WM, ved udgangen af 2011 udgøre ca. 15 % af HRE's koncernbalance ved udgangen af 2008. De nye forretninger inden for ejendomsfinansiering vil således blive reduceret til 30 % af niveauet før krisen (HRE's nye forretninger inden for erhvervsmæssig ejendomsfinansiering udgjorde i 2007 32,1 mia. EUR). Arbejdsstyrken blev nedskåret med ca. 30 %, og alle medlemmerne af HRE's direktion før krisen udskiftet. Mere en 30 kapitalinteresser, heraf en tredjedel i lande uden for Europa, blev afhændet eller likvideret eller er under afvikling. 26 af 32 filialer blev lukket. Endvidere blev »New Evolution«, et flerårigt projekt på koncernplan med henblik på ombygning af it-landskabet, påbegyndt med et budget på ca. 180 mio. EUR.
(64)
PBB vil fortsat være aktiv inden for to strategiske forretningsområder - ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer. Begge områder er begrænset til aktiver i forbindelse med tyske dækkede obligationer - realkreditobligationer (Hypothekenpfandbriefe) eller offentlige obligationer (öffentliche Pfandbriefe). Alle andre aktiviteter, navnlig finansiering af den offentlige sektor, finansiering af infrastrukturprojekter, kapitalmarkedstransaktioner og formueforvaltning, ophører.
(65)
Med hensyn til HRE Holdings to andre datterselskaber gælder følgende: DEPFA Bank plc. vil fra datoen for fremsendelsen af denne afgørelse være under afvikling og ikke indgå nye forretninger. Dette gælder ligeledes for deres datterselskaber. HRE Finance i.L. er i likvidation og indgår heller ingen nye forretninger.
(66)
Ifølge Tyskland udgør den principielle beslutning om at følge en mere konservativ forretningsstrategi og koncentrere sig om tyske særligt dækkede obligationer som primær refinansieringskilde en kvalitativ forbedring af udlånsvirksomheden, da disse er omfattet af den tyske Pfandbriefgesetz, der stiller særlige krav til risikostyring, -overvågning og -kontrol og fastsætter beskyttelsesforanstaltninger såsom begrænsning af belåningsprocenten. Denne finansieringsstrategi reducerer HRE's tidligere afhængighed af interbankpengemarkedet betydeligt, som så navnlig vil være begrænset til warehousing-fasen inden udstedelsen af dækkede obligationer.
III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(67)
Kommissionen modtog følgende bemærkninger fra interesserede parter, der er sammenfattet nedenfor:
a)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (november 2009):
-
vdp er overbevist om, at en forretningsmodel, der er koncentreret om forretninger baseret på særligt dækkede obligationer, er lovende og kan sikre en banks langsigtede levedygtighed og rentabilitet uden statsgarantier.
b)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Heisse Kursawe Eversheds (november 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds er af den opfattelse, at tildelingen af støtte krænker visse aktionærers rettigheder, at SoFFins planlagte overtagelse af alle HRE-aktier ved tvangsindløsning af minoritetsaktionærerne (squeeze-out) udgør yderligere statsstøtte, og at tvangsindløsningen er uegnet og i strid med princippet om de frie kapitalbevægelser.
c)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Heisse Kursawe Eversheds (februar 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds anfører endvidere, at tvangsindløsningen af minoritetsaktionærerne (squeeze-out) udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107 f. i TEUF, at en sådan støtte er i strid med de frie kapitalbevægelser, og at statsstøtte til HRE kun må godkendes, hvis HRE videreføres på grundlag af en bæredygtig omstruktureringsplan.
d)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Bohdan Kalwarowskyj (februar 2010):
-
Kalwarowskyj er af den opfattelse, at det på grundlag af de vurderingsrapporter for HRE, der blev fremlagt i forbindelse med tvangsindløsningen den 5. oktober 2009, klart fremgår, at HRE vil være levedygtig og rentabel, og at SoFFin i samarbejde med HRE bestræber sig på at manipulere virksomhedens værdi i nedadgående retning.
IV. KOMMENTARER FRA TYSKLAND TIL BEMÆRKNINGERNE FRA INTERESSEREDE PARTER
(68)
Kommissionen modtog den 24. marts 2010 kommentarer fra Tyskland til bemærkningerne fra interesserede parter:
a)
Sammenfatning af kommentarerne vedrørende Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Ifølge Tyskland bekræfter bemærkningerne fra vdp, at planerne i forbindelse med HRE's forretningsmodel er baseret på plausible antagelser.
b)
Sammenfatning af kommentarerne vedrørende Heisse Kursawe Eversheds:
-
Tyskland er af den opfattelse, at tvangsindløsningen ikke udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Da tvangsindløsningen ikke udgør statsstøtte, er spørgsmålet, om der foreligger en tilsidesættelse af princippet om de frie kapitalbevægelser (hvilket ifølge Tyskland under ingen omstændigheder er tilfældet), heller ikke relevant for den indgående undersøgelse af den foreliggende sag.
c)
Sammenfatning af kommentarerne vedrørende Bohdan Kalwarowskyj:
-
Tyskland er enig med Kalwarowskyj i, at HRE's langsigtede levedygtighed vil være sikret på grundlag af de planlagte omstruktureringsforanstaltninger.
V. TYSKLANDS STANDPUNKT
(69)
Tyskland accepterer, at foranstaltningerne udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(70)
For at sikre, at den forretningsmodel, der er beskrevet i omstruktureringsplanen, gennemføres i praksis, byrderne fordeles hensigtsmæssigt, og konkurrencefordrejninger begrænses til det nødvendige minimum, afgav Tyskland den 15. juni 2011 en række tilsagn, som blev suppleret den 1. juli 2011 (21). Denne tilsagnspakke kan sammenfattes på følgende måde:
a) Gennemførelse af omstruktureringsplanen og tilsagnene: Tyskland sikrer, at den endelige udgave af omstruktureringsplanen og tilsagnene gennemføres fuldstændigt.
b) Forpligtelsernes varighed: Principielt gælder tilsagnene indtil afslutningen af omstruktureringsperioden, dvs. indtil den 31. december 2015. Forpligtelser med hensyn til DEPFA Bank plc. og dens datterselskaber bortfalder imidlertid principielt, så snart DEPFA Bank plc. er genprivatiseret, såfremt dette finder sted inden da. I et sådant tilfælde vil Tyskland på forhånd anmelde salget til Kommissionen og ikke gennemføre dette, såfremt det skulle finde sted inden den 31. december 2013, uden Kommissionens godkendelse. Forpligtelserne med hensyn til PBB bortfalder, så snart PBB er genprivatiseret, men under ingen omstændigheder inden den 31. december 2013.
c) Forretningsområder: Tyskland sikrer, at kun PBB indgår nye forretninger og begrænser disse til de to forretningsområder ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer, mens alle andre forretningsområder ophører (porteføljen med hensyn til finansiering af den offentlige sektor forbliver på PBB's balance, men som afviklingsportefølje), og alle andre selskaber i HRE ophører med deres aktiviteter.
d) Genprivatisering af PBB: Tyskland genprivatiserer PBB så hurtigt som muligt, men senest den 31. december 2015.
e) Begrænsning af PBB's vækst: Tyskland sikrer, at PBB's vækst forbliver inden for visse grænser, både med hensyn til balancesummens størrelse og omfanget af nye forretninger.
f) Afviklingsorgan: Tyskland sikrer, at PBB efter den 30. september 2013 ikke længere udfører tjenesteydelser inden for formueforvaltning og refinansiering for afviklingsorganet FMS-WM, og at det sikres i organisatorisk henseende, at disse tjenesteydelser kan overtages af tredjemand.
g) Tilstedeværelse på markedet: Tyskland sikrer, at PBB kun indgår nye forretninger på følgende geografiske markeder:
i)Ejendomsfinansiering:
-
Kernemarkeder (22): Tyskland, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Spanien
-
Andre markeder: Sverige, Polen, Den Tjekkiske Republik, Belgien, Nederlandene, Luxembourg, Østrig, Schweiz, Danmark, Finland, Norge, Slovakiet og Ungarn
ii)Finansiering af offentlige investeringer:
-
Kernemarkeder: Tyskland, Frankrig, Spanien, Italien
-
Andre markeder: Schweiz, Østrig, Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Sverige, Norge, Danmark, Finland, Belgien, Nederlandene, Luxembourg og Det Forenede Kongerige.
h) Modydelse for anvendelse af afviklingsorganet: Tyskland sikrer, at HRE inden for rammerne af sine muligheder betaler et passende vederlag som modydelse for at anvende afviklingsorganet FMS-WM. Tyskland sikrer navnlig, at Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (»FMSA«) pålægger HRE at betale 1,59 mia. EUR til FMS-WM direkte eller via HRE's datterselskaber. Betalingen skal foretages af de selskaber i HRE, som har overført aktiver til afviklingsorganet, og hvis kernekapitalprocent overstiger 15 %. PBB tilbageholder overskud for at tilbagebetale det passive kapitalindskud.
i) Begrænsning med hensyn til rentebetalinger og udlodninger af udbytte: Tyskland sikrer, at HRE og dens selskaber inden for rammerne af bestemmelserne ikke foretager betaling af renter og udbytte.
j) Begrænsning med hensyn til tilbagebetalinger: Tyskland sikrer, at HRE og dens selskaber ikke foretager tilbagebetaling i forbindelse med øvrige egenkapitalinstrumenter.
k) Ingen erhvervelse af virksomheder: Tyskland sikrer, at HRE og dens selskaber ikke erhverver andre virksomheder i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
l) Tilsagn vedrørende HRE's/PBB's informationsteknologi: Tyskland sikrer, at projektet til forbedring af bankens it-systemer gennemføres fuldstændigt.
m) Tilsagn vedrørende mål for mindsteafkast af nye forretninger (RAROC): Tyskland sikrer, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC (risk-adjusted return on capital) på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis.
n) Tilsynsadministrator: Tyskland sikrer, at omstruktureringsplanen og alle tilsagn i tilsagnspakken gennemføres korrekt, og at dette løbende overvåges af en tilstrækkeligt kvalificeret tilsynsadministrator.
VI. VURDERING AF STØTTEN
VI.1. Statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF og potentielle modtagere
(71)
De forskellige foranstaltninger blev ydet enten direkte af Tyskland eller af SoFFin, en enhed oprettet og kontrolleret af forbundsregeringen, og derfor ved hjælp af statsmidler. Foranstaltningerne giver HRE en selektiv fordel ved at gøre det muligt for den at optage ny kapital på gunstigere vilkår, der ikke findes på markedet, anvende garantier til risikoafdækning og gøre brug af hjælpeforanstaltninger. HRE er aktiv på internationalt plan og konkurrerer med andre banker i Tyskland og andre lande. Foranstaltningerne udgør derfor, som allerede anført i Kommissionens tidligere afgørelser vedrørende HRE (23), statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(72)
Inden for HRE-koncernen indgår kun PBB (herunder dens datterselskaber) nye forretninger og er derfor aktiv på markederne. PBB er derfor den enhed, der viderefører HRE's aktiviteter (dog i begrænset omfang, som anført i betragtning 63). Alle andre enheder i HRE-koncernen (dvs. DEPFA Bank plc. og dens datterselskaber samt HRE Finance i.L.) er under afvikling, og deres aktiviteter er begrænset til det for en velordnet afvikling nødvendige minimum, men de indgår ingen nye forretninger.
(73)
Målet og formålet med alle støtteforanstaltninger (uafhængigt af, om de officielt blev ydet til HRE, HRE Holding, PBB eller DEPFA Bank plc.) er i sidste instans at sørge for, at PBB fortsat kan være aktiv på markederne. Årsagen til konkurrencefordrejningen er derfor PBB's fortsatte tilstedeværelse på markedet. DEPFA Bank plc. kan (ligesom FMS-WM) betragtes som et rent afviklingsorgan for de aktiver, der af mange forskellige årsager ikke blev overført til FMS-WM (»bad bank«). Den vil realisere aktiverne, når de forfalder, eller sælge dem på markedet, men ikke indgå nye forretninger fra datoen for fremsendelsen af denne afgørelse (24).
(74)
Da PBB derfor er den økonomiske videreførelse af HRE, betragtes PBB i overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis (25) som modtageren af støtten, således at nedenstående forenelighedsanalyse er koncentreret om PBB.
(75)
Med hensyn til Heisse Kursawe Eversheds' bemærkninger om, at tvangsindløsningen udgør statsstøtte, bemærker Kommissionen, at kapitaltilførslerne til HRE ganske vist udgør statsstøtte, men at tvangsindløsningen af minoritetsaktionærerne som sådan (dvs. overtagelsen af deres kapitalandele mod en tilsvarende betaling til disse aktionærer) ikke indeholder noget støtteelement, da banken ikke har fået en fordel derved som følge af statsmidler. I forbindelse med tvangsindløsningen foretog staten betalinger til minoritetsaktionærerne, hvilket imidlertid ikke havde nogen økonomiske konsekvenser for HRE. For HRE er det kun ejerstrukturen, der er ændret. Det er i denne afgørelse derfor ikke nødvendigt at behandle spørgsmålet, om tvangsindløsningen er i strid med traktatens bestemmelser om de frie kapitalbevægelser.
VI.2. Støttens forenelighed med det indre marked
VI.2.1. Anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF
(76)
I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan støtte, der kan afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, betragtes som forenelig med det indre marked. Da en systemisk vigtig banks konkurs kan påvirke finansmarkederne direkte og en medlemsstats økonomi som helhed indirekte, baserer Kommissionen på nuværende tidspunkt sin vurdering af statsstøtteforanstaltninger i banksektoren på denne bestemmelse i betragtning af den fortsat skrøbelige situation på finansmarkederne.
(77)
Navnlig i betragtning af HRE's tidligere position på det tyske Pfandbrief-marked, HRE's tidligere balancesum og omfanget af HRE's tidligere derivatbeholdning ser Kommissionen ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved Tysklands klassificering af HRE som systemisk vigtig bank.
(78)
Kommissionen bemærker, at HRE har modtaget redningsstøtte, som Kommissionen anså for at være forenelig med det indre marked; det skal imidlertid nu undersøges, om den kan anses for at være omstruktureringsstøtte, der er forenelig med det indre marked. Kommissionen skal derfor nu på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver og meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren foretage en forenelighedsanalyse af disse foranstaltninger samt alle yderligere omstruktureringsforanstaltninger, dvs. garantierne på 52 mia. EUR og kapitaltilførslen på 2,08 mia. EUR.
VI.2.2. Vurdering på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver
(79)
Enhver overførsel af aktiver til et afviklingsorgan skal ske i overensstemmelse med meddelelsen om værdiforringede aktiver. Endvidere hedder det i meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren, at det generelt er et af de bedste midler til at begrænse konkurrencefordrejninger, at der betales en passende pris for enhver form for statslig indgriben, fordi støttens størrelse dermed begrænses. Derudover kan det være nødvendigt at begrænse bankens ekspansionsmuligheder inden for bestemte forretningsområder eller geografiske områder, f.eks. ved hjælp af markedsorienterede midler såsom konkrete kapitalkrav, hvis direkte restriktioner for ekspansionen ville svække markedet, eller for at mindske moral hazard.
(80)
Med hensyn til støtteberettigelsen af de aktiver, der skal overføres, skal der ifølge punkt 34 i meddelelsen om værdiforringede aktiver ubetinget anlægges en pragmatisk og fleksibel tilgang ved udvælgelsen af de enkelte kategorier af aktiver, der kan omfattes af en hjælpeforanstaltning. Kommissionen har anvendt denne fleksible tilgang i andre støttesager og accepteret overførsel af aktiver, hvor der strengt taget ikke var tale om nødlidende aktiver, men derimod om aktiver, der med hensyn til den gennemgribende ændring af den pågældende banks forretningsmodel ikke var af strategisk betydning.
(81)
For at sikre, at banken har fokus på at genoprette sin rentabilitet, og at eventuelle interessekonflikter forebygges, og er det, som forklaret i punkt 46 i meddelelsen om værdiforringede aktiver, nødvendigt at sikre en klar funktionel og operationel adskillelse mellem banken og dens værdiforringede aktiver. Kommissionen ved, at det ved oprettelsen af afviklingsorganet navnlig af tekniske grunde ikke var muligt omgående at adskille forbindelserne mellem PBB og FMS-WM. Dette skal imidlertid gøres hurtigst muligt efterfølgende. Tyskland har derfor givet tilsagn om, at PBB vil sørge for en fuldstændig organisatorisk uafhængighed af de forbundne forretningsfunktioner og ikke længere vil udføre disse for FMS-WM efter den 30. september 2013.
(82)
Med hensyn til værdiansættelse og byrdefordeling hedder det i punkt 21 i meddelelsen om værdiforringede aktiver, at et korrekt afkast er en del af den krævede byrdefordeling. Kommissionen undersøger, om der i overensstemmelse med bilag IV til meddelelsen om værdiforringede aktiver ved prissætningen af støtte til aktiver er indeholdt et afkast til staten under behørig hensyntagen til risici for fremtidige tab, der overstiger prognoserne i fastsættelsen af den reelle økonomiske værdi. I overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis i forbindelse med hjælpeforanstaltninger (26) foretages værdiansættelsen af afkastkravet for en kapitalaflastning på grundlag af overførslen til den reelle økonomiske værdi, selv hvis denne er lavere end overførselsværdien.
(83)
Ifølge punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bør overførselsværdien svare til den reelle økonomiske værdi. Hvis en medlemsstat finder det nødvendigt - bl.a. for at afværge teknisk insolvens - at anvende en overførselsværdi, der overstiger den reelle økonomiske værdi, kan dette kun accepteres, hvis det samtidig ledsages af en gennemgribende omstrukturering, og der indføres betingelser, der gør det muligt at tilbagesøge denne yderligere støtte på et senere stadium, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul.
(84)
På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at den forskel mellem den reelle økonomiske værdi og overførselsværdien, der blev fastsat med bistand fra uafhængige eksperter og skal tilbagesøges på et senere tidspunkt, udgør 16,2 mia. EUR og kræver en særlig gennemgribende omstrukturering og indskrænkning af banken. I henhold til punkt 21 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal der ikke betales et yderligere afkast, da der efter et forudgående kapitalfradrag på 16,2 mia. EUR ikke forventes en yderligere kapitalaflastning (27).
(85)
Kommissionen bemærker, at Tyskland ikke udtrykkeligt har fastsat tilbagesøgning af dette beløb. Tyskland har imidlertid medtaget klausuler, der så vidt muligt skulle muliggøre en tilbagesøgning, og fastsat følgende:
a)
En betinget betaling på 1,59 mia. EUR fra HRE-koncernen til afviklingsorganet.
b)
PBB anvender ikke-udloddede udbytter til at tilbagebetale Forbundsrepublikken Tysklands passive kapitalindskud.
c)
Efter at beløbet på 1,59 mia. EUR er betalt fuldt ud, skal DEPFA Bank plc.-delkoncernen (dvs. moderselskab og alle datterselskaber) betale Tyskland et passende afkast for statens støtte.
d)
Selv om HRE er blevet nationaliseret, har Tyskland til hensigt at genprivatisere PBB, således at Tyskland også vil modtage provenuet af en eventuel genprivatisering. Da banken overgik til statens ejendom, og staten nu har planer om at genprivatisere banken, kan det endvidere gøres gældende, at staten vil forsøge at få mest muligt af sit indskud tilbage, og at de tidligere ejere har ydet et passende bidrag.
Den planlagte omstrukturering er desuden meget vidtgående og omfatter en radikal indskrænkning af den »gode« hovedbank til ca. 15 % af HRE's størrelse ved udgangen af 2008. I forbindelse med tilsagnene med hensyn til begrænsning af væksten, indskrænkninger af produktudbuddet, corporate governance og genprivatisering ved offentligt udbud kan den samlede pakke betegnes som tilstrækkelig vidtrækkende til omstruktureringen som omhandlet i meddelelsen om værdiforringede aktiver.
(86)
Kommissionen bemærker ligeledes, at den tvivl, som den havde givet udtryk for med hensyn til Tysklands og HRE's vilje og evne til at sikre fuld gennemsigtighed og åbenhed om værdiforringelserne efterfølgende, er fjernet på grundlag af de omfattende oplysninger, der er fremsendt af et engageret medarbejderteam i banken. Til dels på Kommissionens anmodning lod HRE endvidere foretage en undersøgelse af kohærensen og kvaliteten af sine datasæt, hvilket gjorde det lettere for Kommissionens eksperter at foretage den endelige undersøgelse heraf. Derudover har Tyskland og PBB givet tilsagn om en vidtrækkende forbedring af risikostyrings- og rapporteringssystemerne for at fjerne Kommissionens tvivl med hensyn til mulige mangler i det fremtidige ledelsesinformationssystem.
VI.2.3. Forenelighed med meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren
(87)
Meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren fastsætter de statsstøtteregler, der skal anvendes i forbindelse med omstrukturering af pengeinstitutter under den nuværende krise. For at være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF skal en omstrukturering af et pengeinstitut, der planlægges under den aktuelle finanskrise, i henhold til denne meddelelse sikre genoprettelse af den pågældende banks langsigtede rentabilitet, fastsætte et passende eget bidrag fra den støttemodtagende bank (byrdefordeling) og indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger (28).
(88)
De allerede ydede og planlagte kapitaltilførsler samt størrelsen af statsstøtten på grundlag af overførslen af aktiver udgør i alt mere end 20 % af HRE's risikovægtede aktiver før krisen.
VI.2.3.1. Genoprettelse af PBB's langsigtede rentabilitet
(89)
I overensstemmelse med afsnit 2 i meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren fremlagde Tyskland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, hvori grundene til HRE's økonomiske vanskeligheder er analyseret og forretningsmodellen detaljeret beskrevet.
(90)
Det fremgår af omstruktureringsplanen samt Tysklands supplerende bemærkninger, at HRE's vanskeligheder i det væsentlige skyldes følgende faktorer:
a)
HRE og navnlig dens selskab DEPFA Bank plc. var som banker, der udelukkende opnåede finansiering på penge- og kapitalmarkedet uden franchise-finansiering, i høj grad afhængige af et intakt interbankkapitalmarked, som i en periode fuldstændig kollapsede efter Lehman Brothers' insolvens.
b)
»Nedarvede« problemer som følge af aktiver, der i betragtning af deres faktiske risikoprofil ikke gav et passende investeringsafkast.
c)
HRE-koncernen var opstået på grundlag af en fusion mellem flere mindre banker, der anvendte forskellige it-applikationer, som ikke var integreret i et omfattende, fælles risikostyringssystem.
(91)
Som forklaret ovenfor har omstruktureringen og de fastsatte foranstaltninger, som navnlig vedrører bankens finansiering og interne kontrolsystemer, til formål at udelukke en gentagelse af de likviditetsproblemer, som næsten havde gjort banken insolvent. Ved at fokusere på en mere stabil finansieringsplan baseret på særligt dækkede obligationer, reducere den hidtidige afhængighed af interbankpengemarkedet, forbedre og integrere it-landskabet, reducere den regionale rækkevidde, filialnettet og aktiviteternes absolutte størrelse tages der med omstruktureringsplanen helt konkret fat på de største problemområder. Ophøret med andre aktiviteter og behandlingen heraf som afviklingsportefølje i PBB's balance er det logiske supplement til denne plan.
(92)
PBB's to resterende forretningsområder vil derfor være begrænset til aktiver i forbindelse med tyske særligt dækkede obligationer (realkreditobligationer eller offentlige obligationer). Argumentet om, at en sådan mere konservativ forretningsstrategi formentlig vil medføre en kvalitativ forbedring af udlånsvirksomheden, er overbevisende, navnlig i betragtning af bestemmelserne i den tyske Pfandbriefgesetz vedrørende risikostyring, -overvågning og -kontrol og de deri indeholdte bestemmelser vedrørende belåningsprocenten (f.eks. belåningsgrænser).
(93)
Kommissionen gav i betragtning 92 i beslutningen om at udvide proceduren af 24. september 2010 (se betragtning 15 i den foreliggende afgørelse) udtryk for tvivl om, at banken med sine fremtidige aktiviteter, navnlig aktiviteterne i »Public Finance«-sektoren, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, kan opnå en tilstrækkelig indtjening. En del af de tidligere »Public Finance«-aktiviteter, nemlig »finansiering af offentlige investeringer«, skal videreføres. Aktiviteterne inden for finansiering af offentlige investeringer omfatter imidlertid kun finansiering af produkter, der står i forbindelse med det offentliges investeringer, og adskiller sig således fra finansieringen af den offentlige sektor, dvs. ikke-bunden finansiering af offentlige myndigheder, som typisk har meget lave indtjeningsmarginer. Da aktiviteterne inden for finansiering af den offentlige sektor, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, og som tegnede sig for ca. 75 % af de tidligere »Public Finance«-aktiviteter, ifølge den tilpassede forretningsmodel ophører og afvikles på PBB's balance som afviklingsportefølje, er Kommissionens tvivl i denne henseende blev mindre. Tysklands tilsagn om, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis, bidrager også til at mindske Kommissionens tvivl i denne henseende.
(94)
Kommissionen bemærker desuden, at strategien med at opretholde forretningsområdet finansiering af offentlige investeringer som PBB's andet forretningsområde mindsker markedsdeltageres og kreditvurderingsbureauers betænkeligheder med hensyn til en manglende diversificering af banker, der er begrænset til et enkelt forretningsområde (såkaldte »monoline banks«) og derfor er for afhængige af en enkelt aktivitet. Med to forretningsområder, som ikke ubetinget har samme forretningscyklus, vil PBB formentlig være i stand til at sikre sig mere stabile og forudsigelige indtægter og opnå den nødvendige synlighed hos de institutionelle investorer.
(95)
Omstruktureringsplanen vil resultere i en klarere organisationsstruktur, da aktiviteter, der ikke længere hører blandt kerneaktiviteterne, såsom Capital Markets & Asset Management (kapitalmarkeder & formueforvaltning) ikke videreføres, og filialnettet mindskes betydeligt. Et stort antal filialer er allerede blevet lukket; ifølge den mere detaljerede og udførlige forretningsmodel vil fire af disse filialer blive genåbnet (Berlin, Hamburg, Rhin-Ruhr-området og Stockholm).
(96)
Omstruktureringsplanen sikrer, at PBB ikke udbygger sin tilstedeværelse på markedet uforholdsmæssigt stærkt. Der er fastsat et loft for ny udlånsvirksomhed for begge forretningsområder. På sine respektive kernemarkeder stiler PBB mod en markedsandel på 1-2 % i forbindelse med aktiviteterne inden for finansiering af offentlige investeringer og 2-6 % i forbindelse med aktiviteterne inden for ejendomsfinansiering.
(97)
Kommissionen tager til efterretning, at banken er begyndt at afhjælpe svaghederne i sit it-system; it-nettet var i begyndelsen meget heterogent og behæftet med betydelige mangler, navnlig med hensyn til funktionaliteter og applikationer i forbindelse med risikostyring. Derfor påbegyndte HRE i 2009 »New Evolution«, et flerårigt projekt på koncernplan med henblik på ombygning af it-landskabet, med et budget på ca. 180 mio. EUR. I seks »releases« skal der efterhånden indføres forskellige systemforbedringer. Projektet omfatter bl.a. operationelle forbedringer som konsolidering af kreditforvaltningssystemerne, forbedringer af it-systemerne inden for risikostyring med hensyn til kredit-, markeds- og likviditetsrisici, standardisering af front office-systemer og forbedringer med hensyn til oplysningers og datas nøjagtighed, granularitet og kvalitet. Det fremgår af oplysningerne vedrørende indholdet og forløbet af it-ombygningen, at der blev taget hensigtsmæssigt fat på de indledende problemer, der kan løses i det nødvendige omfang i forbindelse med PBB's omstrukturering. Efter Kommissionens opfattelse er det fremtidige it-system en - til transaktionerne tilpasset - funktionel og effektiv platform for en rettidig og forsigtig risikostyring. Det er derfor af afgørende betydning, at planerne for ombygningen af it-landskabet gennemføres fuldstændigt.
(98)
PBB's likviditet, solvens og indtjeningsevne (29) er de vigtigste indikatorer for bankens rentabilitet og vurderes på grundlag af både et grundscenarie og et stressscenarie (30).
(99)
Ifølge omstruktureringsplanen vil PBB ikke længere afdække sin refinansiering ved hjælp af statsgarantier. PBB er imidlertid alligevel fortsat et finansieringsinstitut, der skaffer refinansiering på penge- og kapitalmarkedet uden franchise-finansiering, idet den dog følger den strategi at reducere omfanget af usikrede refinansieringer markant og i stedet udstede særligt dækkede obligationer, der betragtes som en mere stabil finansieringskilde.
(100)
Da en akut likviditetsmangel var en af de vigtigste årsager til HRE's problemer, der i sidste instans gjorde statsstøtte nødvendig, er der ifølge omstruktureringsplanen en tilstrækkelig kontant- og likviditetsreserve, under hensyntagen til eventuelle følgevirkninger af Basel III-krav. Denne reserve vil være størst ved omstruktureringsperiodens begyndelse og derpå gradvis blive mindre. I grundscenariet vil kontant- og likviditetsreserven ultimo 2011 udgøre ca. [12-17] % af PBB's balancesum og derpå ultimo 2015 [7-17] %. I stressscenariet vil kontant- og likviditetsreserven ultimo 2011 udgøre over [7-10] % af PBB's balancesum og ultimo 2015 ca. [7-10] %. Likviditetssituationen er efter Kommissionens opfattelse rimelig både i grundscenariet og i stressscenariet.
(101)
Med en kernekapitalprocent (beregnet efter metoden med interne ratings fra Basel II), som for ultimo 2011 i grundscenariet anslås til 12,9 % og i stressscenariet til 10,5 %, har PBB en tilstrækkelige egenkapital og vil opfylde minimumskapitalkravene i omstruktureringsperioden. Ifølge antagelserne i omstruktureringsplanen vil kernekapitalprocenten ultimo 2015 i grundscenariet udgøre 12,4 % og i stressscenariet 11,3 %. Faldet i kernekapitalprocenten i grundscenariet skyldes ikke tab, men navnlig den forventede stigning i de risikovægtede aktiver, der på sin side står i forbindelse med den planlagte vækst (i grundscenariet vil PBB i perioden 2011-2015 opnå et positivt resultat efter skat; kun i stressscenariet vil PBB i 2011 og 2012 opnå et negativt resultat efter skat).
(102)
Det forventes, at PBB's indtjeningsevne forbedres i omstruktureringsperioden. Ifølge omstruktureringsplanen vil i grundscenariet overskuddet efter skat i 2011 udgøre [110-150] mio. EUR og i 2015 [280-320] mio. EUR. Dette svarer i 2011 ganske vist kun til en egenkapitalforrentning (efter skat) på [3-6] %, ved afslutningen af omstruktureringsperioden (2015) dog på [8-11] % (efter skat). Den tilsigtede egenkapitalforrentning i grundscenariet kan således betragtes som tilfredsstillende for en bank med de aktiviteter, der er fastsat i omstruktureringsplanen, både med hensyn til levedygtighed og den planlagte genprivatisering af PBB. Ifølge Tyskland udlignes overskuddene efter skat af tab fra tidligere år, hvilket i betragtning af underskudsfremførsler betyder, at PBB vil have underskud indtil 201[…]; i forbindelse med tilbagebetalingen af det passive kapitalindskud vil dette imidlertid ikke længere være tilfældet i 201[…].
(103)
Tabel 1: Overskuds- og underskudsprognose for PBB, IFRS (grundscenarie), ifølge omstruktureringsplanen
2011
2012
2013
2014
2015
Renteindtægter og lignende indtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provisionsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Driftsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hensættelser til tab på udlån
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrationsudgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo øvrige indtægter/udgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat før skat
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Indkomstskatter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat efter skat
mio. EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Som vigtigste vækstfaktorer for PBB's indtjeningsevne kan fremhæves to kilder: For det første vil PBB's indtægter fra sine kommercielle aktiviteter stige, og for det andet vil driftsomkostningerne falde.
(105)
Med hensyn til opnåelsen af højere indtægter indeholder omstruktureringsplanen en forbedring af den gennemsnitlige margin i forbindelse med lån, navnlig gennem indgåelse af nye og mere rentable forretninger. Med hensyn til aktiviteterne inden for ejendomsfinansiering forventes på grundlag af den nuværende portefølje en forbedring af nettomarginen fra [85-100] basispoint til [105-120] basispoint (2011), til [105-110] basispoint (2012) og endelig til [95-100] basispoint. Med hensyn til forretningsområdet finansiering af offentlige investeringer fastsættes for hele omstruktureringsperioden en nettomargin på [27-35] basispoint, hvilket er en betydelig forbedring i forhold til den nettomargin på [6-12] basispoint, der er beregnet for den eksisterende portefølje i forbindelse med finansiering af den offentlige sektor (31). Denne forbedring skyldes i det væsentlige, at aktiviteterne inden for finansiering af den offentlige sektor, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, ikke videreføres.
(106)
Da det skal sikres, at der opnås tilstrækkeligt høje marginer, er Tysklands tilsagn om, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis, passende og nødvendig.
(107)
I 2011 og 2012 udgør de vederlag, som PBB modtager for at udføre tjenesteydelser inden for formueforvaltning for FMS-WM (HRE's »bad bank«), en vigtig indtægtskilde for PBB. For at sikre, at banken har fokus på at genoprette sin rentabilitet, og at eventuelle interessekonflikter forebygges, er det, som forklaret i meddelelsen om værdiforringede aktiver, nødvendigt at sikre en klar funktionel og operationel adskillelse mellem banken og dens værdiforringede aktiver. Kommissionen ved, at det ved oprettelsen af afviklingsorganet navnlig af tekniske grunde ikke var muligt omgående at adskille forbindelserne mellem PBB og FMS-WM. Dette skal imidlertid gøres hurtigst muligt efterfølgende. På dette grundlag har Tyskland givet tilsagn om, at PBB vil sørge for en fuldstændig organisatorisk uafhængighed af de forbundne forretningsfunktioner og ikke længere vil udføre disse for FMS-WM efter den 30. september 2013. Det samme gælder for refinansieringen af FMS-WM. Med dette tilsagn vil det også kunne sikres, at PBB's rentabilitet på mellemlang sigt kan opretholde sig selv og ikke længere skal være baseret på indtægter i forbindelse med overførslen af værdiforringede aktiver.
(108)
Kommissionen tager til efterretning, at PBB har til hensigt at nedbringe sine driftsomkostninger betydeligt. I omstruktureringsperioden vil omkostningsprocenten blive betydeligt forbedret fra [64-79] % (2011) til [32-42] % (2015) i grundscenariet.
(109)
PBB har indledt en række indgribende omstruktureringsforanstaltninger, som indvirker på dens omkostningsgrundlag. Den har således lukket mange filialer og reduceret antallet af ansatte med ca. 30 % (1 366 ansatte ved udgangen af 2010 i forhold til 2 000 ansatte ved udgangen af 2007 (32)). Mens disse foranstaltninger på mellemlang og lang sigt vil indvirke positivt på driftsomkostningerne, opstår der på kort sigt som led i omstruktureringen ekstraordinære omkostninger, navnlig godtgørelser i forbindelse med fratrædelse og førtidspensionering samt advokat- og konsulentudgifter. Den antagelse, at driftsomkostningerne efter omstruktureringen vil falde til et betydeligt lavere niveau, er efter Kommissionens opfattelse begrundet.
(110)
Efter overførslen af værdiforringede aktiver til FMS-WM, som resulterede i en betydelig nedsættelse af balancesummen, antages i grundscenariet PBB's hensættelser til tab på udlån at være stabile i omstruktureringsperioden.
(111)
PBB's planlagte egenkapitalforrentning forekommer også Kommissionen tilstrækkelig robust med de antagelser, der ligger til grund for stressscenariet, da hverken bankens levedygtighed eller udsigterne til en genprivatisering af PBB vil blive bragt i fare. Ifølge omstruktureringsplanen vil PBB i 2011 i stressscenariet få tab på [100-125] mio. EUR; efter omstruktureringen i 2015 forventes imidlertid overskud på [270-310] mio. Egenkapitalforrentningen (efter skat) vil i 2011 være på (- [2,8-3,8] %) og i 2012 negativ; i dette scenario vil den imidlertid i 2015 udgøre knap [9-12] %.
(112)
Tabel 2: Overskuds- og underskudsprognose for PBB, IFRS (stressscenario), ifølge omstruktureringsplanen
2011
2012
2013
2014
2015
Renteindtægter og lignende indtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provisionsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Driftsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hensættelser til tab på udlån
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrationsudgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo øvrige indtægter/udgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat før skat
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Indkomstskatter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat efter skat
mio. EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
I betragtning af forbedringerne med hensyn til forretningsmodellen, den tekniske infrastruktur og organisationsstrukturen og virkningerne heraf for PBB's forventede likviditet, solvens og indtjeningsevne er Kommissionen af den opfattelse, at omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren med hensyn til genopretningen af den langsigtede rentabilitet.
VI.2.3.2. Eget bidrag/byrdefordeling
(114)
I henhold til meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren skal støttemodtageren selv yde et passende bidrag til omstruktureringsomkostningerne. I afsnit 3 i denne meddelelse er der i denne henseende formuleret følgende principper:
a)
Omstruktureringsstøtten bør være begrænset til kun at dække de omkostninger, som er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.
b)
For at sikre, at støttebeløbet er begrænset til det nødvendige minimum, bør den støttemodtagende bank først bruge sine egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen. Det kan f.eks. indebære salg af aktiver.
c)
Omkostningerne i forbindelse med omstruktureringen skal ikke blot bæres af staten, men også af dem, der har investeret i banken, ved at absorbere tab med disponibel kapital og ved at betale et passende vederlag for statens støtte. Der er to formål med kravet om en byrdefordeling, nemlig at begrænse konkurrencefordrejninger og undgå problemer med moral hazard (33).
(115)
Kommissionens tvivl om, at støtten muligvis ikke er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at genoprette den langsigtede rentabilitet, kunne fjernes. Tyskland vil have investeret i alt knap 10 mia. EUR i HRE. En del af disse kapitaltilførsler, dvs. 2,08 mia. EUR, vil blive anvendt til at rekapitalisere afviklingsorganet FMS-WM, yderligere 1,59 mia. EUR skal overføres til FMS-WM i forbindelse med omstruktureringen. Ca. 63 % af de knap 10 mia. EUR forbliver i HRE-koncernen.
(116)
PBB er den eneste enhed i HRE-koncernen, som i fremtiden vil indgå nye forretninger og derfor konkurrerer aktivt. I grundscenariet er der til ultimo 2011 fastsat en kernekapitalprocent (på grundlag af IRB-metoden fra Basel II) på 12,9 %, som i omstruktureringsperioden vil falde en smule til 12,4 % indtil ultimo 2015. Omstruktureringsplanen giver ikke anledning til tvivl om, at banken også opfylder minimumskapitalkravene i omstruktureringsperioden. Den forventede kernekapitalprocent er høj, men svarer absolut til konkurrenternes kapitalprocenter. Som følge af finanskrisen forventes nu generelt højere kapitalprocenter af bankerne end før krisen. Endvidere bør det tages i betragtning, at PBB på grund af sine problemer under krisen behøver et solidt kapitalgrundlag for at kunne positionere sig blandt markedsdeltagerne som en pålidelig forretningspartner. Efter Kommissionens opfattelse er størrelsen af den overdragne kapital og de deraf følgende kapitalprocenter derfor passende og begrænset til det nødvendige minimum.
(117)
Endvidere fik HRE stillet garantier på i alt 145 mia. EUR, hvoraf banken udnyttede 124 mia. EUR. Disse garantier var nødvendige for at gøre det muligt at videreføre bankens aktiviteter, da den stod over for en truende insolvens, i det mindste indtil HRE var i stand til at overføre sine værdiforringede aktiver til FMS-WM. Alle de garantier, som HRE-koncernen har udnyttet, og som udgør i alt 124 mia. EUR, blev overført til FMS-VM med virkning fra den 1. oktober 2010. PBB er derfor ikke længere afhængig af statsgarantier i forbindelse med sine aktiviteter. Denne overførsel bidrog til, at støtten i form af garantier tidsmæssigt var begrænset til det nødvendige minimum.
(118)
Ifølge meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren bør de støttemodtagende banker først bruge egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen, hvilket normalt sker ved salg af aktiver. HRE har ved overførsel af aktiver med en nominel værdi på ca. 210 mia. EUR og derivater på ca. 280 mia. EUR udskilt en stor del af sine aktiver til afviklingsorganet FMS-WM og på denne måde halveret sin balancesum. Derved blev der imidlertid ikke opnået et regnskabsmæssigt overskud, der kunne anvendes til at finansiere omstruktureringsomkostningerne. Overførslen skal snarere ligeledes betragtes som statsstøtte, da den pris, der blev betalt til HRE for disse aktiver, overstiger den reelle økonomiske værdi med ca. 16,2 mia. EUR. Alligevel sælger eller har koncernen allerede solgt kapitalinteresser i selskaber (f.eks. kapitalandele i Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Schweiz), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) og Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE har i forbindelse med alle de garantier, som Tyskland har stillet, betalt renter til SoFFin på mellem 0,5 % og 0,8 % p.a. For denne del af statsstøtten har HRE derfor betalt et passende bidrag som omhandlet i meddelelsen fra Kommissionen - Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (»bankmeddelelsen«) (34). Derimod har banken hidtil hverken betalt et vederlag for den tilførte kapital eller for kapitalaflastningen som følge af hjælpeforanstaltningen; endvidere er den ikke i stand til at sikre en passende tilbagebetaling af statsstøtten i form af, at aktivernes overførselsværdi var højere end deres reelle økonomiske værdi.
(120)
I betragtning af HRE's generelle økonomiske situation kan det konkluderes, at banken ganske enkelt ikke var i stand til at yde et yderligere betydeligt eget bidrag til omstruktureringsomkostningerne (35). Der skal derfor tages højde for det utilstrækkelige eget bidrag ved hjælp af særligt vidtgående strukturforanstaltninger i omstruktureringsplanen for at sikre en passende fordeling mellem bank og aktionærer af de byrder, der er forbundet med redningen af banken. Kommissionen betragter den i omstruktureringsplanen fastsatte indskrænkning med hensyn til koncernstørrelse, tilstedeværelse på markedet, aktiviteternes omfang og balancesum i betragtning af de særlige omstændigheder i denne sag som en passende erstatning for bankens utilstrækkelige eget bidrag.
(121)
Det bør ligeledes tages i betragtning, at banken blev nationaliseret, og at den kompensation, som dens tidligere aktionærer modtog, var baseret på koncernværdien uden statsstøtte (36). Dette er i statsstøtteretlig henseende et positivt aspekt og betyder, at de tidligere aktionærer mistede alle kapitalandele og derfor kan antages i tilstrækkeligt omfang at have bidraget til omkostningerne ved omstruktureringen af HRE.
(122)
Med hensyn til HRE's efterstillede kreditorer har Tyskland afgivet tilsagn om, at HRE ikke betaler udbytteudlodninger på overskudsafhængige finansielle instrumenter til tredjemand, og at det dermed sikres, at ejere af tier 2-kapital ikke modtager nogen eller kun en lille kompensation for deres investering og på denne måde ligesom ejere af tier 1-kapital bærer en del af byrden.
(123)
Kommissionen konkluderer derfor, at HRE's aktionærer har bidraget til omstruktureringsomkostningerne i tilstrækkeligt omfang, og at der derfor også i tilstrækkeligt omfang er taget højde for risikoen for moral hazard.
VI.2.3.3. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(124)
I henhold til meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren skal Kommissionen ved undersøgelsen af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger tage hensyn til støttebeløbets størrelse, graden af byrdefordeling og pengeinstituttets fremtidige markedsposition efter omstruktureringen. På grundlag af denne undersøgelse træffes derpå egnede foranstaltninger.
(125)
HRE har forårsaget betydelige konkurrencefordrejninger. Tyskland vil have tilført HRE kapital på i alt op til ca. 9,95 mia. EUR (FMS-WM er modtager af en del af denne kapital) og stillet garantier på 145 mia. EUR. Endvidere gjorde HRE brug af en hjælpeforanstaltning med et støtteelement på ca. 20 mia. EUR. I betragtning af denne betydelige statsstøtte skal der foretages en gennemgribende omstrukturering af HRE.
(126)
PBB vil som efterfølger for HRE være finansielt velfunderet og frigjort for HRE's tidligere risikobetonede udlånsvirksomhed. For at gøre det muligt for PBB at videreføre aktiviteterne og gøre udskillelsen lettere var der behov for en omfattende støtte. PBB er imidlertid en meget mindre bank, og Tyskland har desuden truffet passende foranstaltninger for at begrænse konkurrencefordrejningerne.
(127)
For det første vil PBB som økonomisk enhed adskille sig betydeligt fra den tidligere HRE. Den blev nationaliseret og er nu under en gennemgribende omstrukturering; PBB er derfor blevet en væsentlig mindre bank end den tidligere HRE. Efter overførslen af en række aktiver til FMS-WM udgør PBB's strategiske balancesum, hvori der ikke er taget hensyn til balanceposter, der som afviklingsporteføljer afvikles på PBB's balance eller syntetisk blev overført til FMS-WM, ca. 15 % på HRE's koncernbalance ved udgangen af 2008.
(128)
For det andet har Tyskland forelagt Kommissionen flere tilsagn, som tager sigte på at begrænse PBB's tilstedeværelse på markedet (mere udførlige oplysninger findes i afsnit V). PBB vil kun indgå nye forretninger på to forretningsområder - ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer. Disse to forretningsområder vil kun blive øget i begrænset omfang i omstruktureringsperioden, da der blev fastsat lofter for såvel nye forretninger som balancesum og porteføljens omfang, således at PBB's muligheder for at ekspandere på markedet og derved fordreje konkurrencen er minimale. Denne begrænsning af væksten gælder i det mindste indtil den 31. december 2013 og potentielt længere, hvis PBB på det tidspunkt ikke igen er genprivatiseret. Alle andre enheder i HRE-koncernen skal ophøre med deres aktiviteter og afvikle deres porteføljer; dette gælder navnlig for forretningsområderne »Infrastructure Finance«, »Capital Markets & Asset Management« og finansiering af den offentlige sektor.
(129)
For det tredje har Tyskland givet tilsagn om, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis, for at fjerne Kommissionens tvivl om, at PBB kunne skade konkurrencen og konkurrenterne gennem en for aggressiv prispolitik. Dette er efter Kommissionens opfattelse endnu en effektiv foranstaltning til at undgå urimelige konkurrencefordrejninger.
(130)
For det fjerde begrænses PBB's aktiviteter gennem adfærdsrestriktioner, der indeholder et forbud mod erhvervelser og et forbud mod at slå på statsstøtten i deres reklamer.
(131)
Desuden har Tyskland givet tilsagn om at genprivatisere PBB så hurtigt som muligt, dvs. senest den 31. december 2015. Afhændelsen af PBB vil gøre det muligt for Forbundsrepublikken Tyskland at generhverve (en del af) den kapital, der er investeret i HRE. Endvidere bemærker Kommissionen, at det, hvis der hurtigst muligt foretages en genprivatisering, kan sikres, at tredjeparter har mulighed for at erhverve PBB.
VII. OVERVÅGNING
(132)
Tyskland har givet tilsagn om, at gennemførelsen af omstruktureringsplanen for HRE og tilsagnene i tilsagnspakken overvåges af en tilsynsadministrator. Denne fremsender rapporter til Kommissionen hvert kvartal.
VIII. KONKLUSION
(133)
Kommissionen konkluderer, at de ovenfor vurderede foranstaltninger udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(134)
Kommissionen konkluderer desuden, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at den omstruktureringsplan, der blev endeligt ajourført den 14. juni 2011, gennemføres, og forudsat at tilsagnene i tilsagnspakken i bilaget til denne afgørelse opfyldes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den statsstøtte, som Tyskland har ydet eller påtænker at yde Hypo Real Estate-koncernen, bestående af
-
en kapitaltilførsel på 60 mio. EUR (anmeldt den 17. april 2009)
-
en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR (anmeldt den 3. juni 2009)
-
en kapitaltilførsel på 3 mia. EUR (anmeldt den 26. oktober 2009)
-
en kapitaltilførsel på 1,85 mia. EUR (anmeldt den 30. april 2010), hvoraf 450 mio. EUR kun overføres, hvis der foreligger bestemte omstændigheder
-
en kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR (anmeldt den 10. september 2010)
-
garantier på 35 mia. EUR (anmeldt den 30. september 2008)
-
garantier på 52 mia. EUR (anmeldt den 17. april 2009)
-
en garanti på 8 mia. EUR (anmeldt den 26. oktober 2009)
-
en garanti på 10 mia. EUR (anmeldt den 26. oktober 2009)
-
en likviditetsgaranti på 20 mia. EUR (anmeldt den 2. september 2010)
-
en afviklingsgaranti på 20 mia. EUR (anmeldt den 10. september 2010) og
-
en overførsel af aktiver til afviklingsorganet FMS Wertmanagement AöR (anmeldt den 10. september 2010)
er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på grundlag af tilsagnspakken i bilaget.
Artikel 2
Tyskland sikrer, at Kommissionen efter meddelelsen af denne afgørelse får fremsendt detaljerede kvartalsvise rapporter om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne afgørelse i overensstemmelse med den i bilaget til tilsagnspakken fastsatte tidsplan.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2011.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011,
valtiontuesta C 15/09 (ex N 196/09), jonka Saksa on myöntänyt ja aikoo myöntää Hypo Real Estatelle
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 5157)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/118/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
(1)
Euroopan komissio hyväksyi 2 päivänä lokakuuta 2008 valtiontakauksen muodossa myönnettävän 35 miljardin euron valtiontuen Hypo Real Estate Holding AG:lle (asia on kirjattu numerolla N 44/08) (3). Tukea voidaan myöntää kuuden kuukauden ajan tai siihen asti, kun pankin rakenneuudistukseksi on laadittu uskottava ja perusteltu suunnitelma. Saksa ilmoitti toimenpiteestä 30 päivänä syyskuuta 2008.
(2)
Saksa ilmoitti 1 päivänä huhtikuuta 2009 Hypo Real Estatelle, jäljempänä ’HRE’, laaditusta rakenneuudistussuunnitelmasta (asia on kirjattu numerolla N 196/09). Saksa täydensi 17 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä rakenneuudistussuunnitelmaa koskevaa ilmoitusta ja ilmoitti komissiolle tehneensä 60 miljoonan euron pääomasijoituksen ja pidentäneensä 52 miljardin euron valtiontakauksia, jotka oli myönnetty pankkien hyväksytyn tukiohjelman nojalla (4).
(3)
Komissio ilmoitti 7 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä (5) Saksalle, että se oli käynnistänyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn. Päätös, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (6), ja siinä kehotettiin kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa.
(4)
Saksa ilmoitti 3 päivänä kesäkuuta 2009 yhteensä 2,96 miljardin euron pääomanlisäyksestä, joka on kirjattu numerolla N 333/09.
(5)
Saksa ilmoitti 17 päivänä elokuuta 2009 komissiolle (kirjattu numerolla C 15/09), että se aikoi jälleen pidentää Sonderfonds Finanzmarktstabilisierungin, jäljempänä ’SoFFin’, HRE:lle myöntämiä 52 miljardin euron takauksia (vertaa johdanto-osan 2 kappale).
(6)
Saksa saattoi 20 ja 21 päivänä lokakuuta 2009 jälleen ajan tasalle rakenneuudistussuunnitelmaa, ilmoitti komissiolle uusista HRE:hen kohdistuvista toimenpiteistä (selvityslaitoksen luomisesta ja lisätakauksien myöntämisestä) ja ilmoitti komissiolle SoFFinin 52 miljardin euron takauksien uudesta pidentämisestä, toisin sanoen kolmannesta pidennyksestä (asia on kirjattu numerolla N 557/09).
(7)
Saksa ilmoitti 26 päivänä lokakuuta 2009 asianumerolla N 557/09 uudesta 3,0 miljardin euron pääomanlisäyksestä, SoFFinin 18 miljardin euron takauksista HRE:lle sekä SoFFinin 2 miljardin euron takauksesta HRE:n selvityslaitokselle (7). Komissio ei hyväksynyt SoFFinin 2 miljardin euron takausta.
(8)
Komissio laajensi 13 päivänä marraskuuta 2009 muodollista tutkintamenettelyä ja hyväksyi väliaikaisesti 60 miljoonan euron, 2,96 miljardin euron ja 3 miljardin euron pääomanlisäykset (asiat C 15/09, N 333/09 ja N 557/09) siihen asti, kun komissio tekee lopullisen päätöksen rakenneuudistussuunnitelmasta. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (8), ja siinä kehotettiin kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa.
(9)
Saksan viranomaiset täydensivät 26 päivänä lokakuuta 2009 tehtyä ilmoitusta 15, 16 ja 17 päivänä joulukuuta 2009 (asia on kirjattu numerolla N 694/09) toimittamalla lisätietoa SoFFinin 18 miljardin euron takauksista.
(10)
Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2009 väliaikaisesti SoFFinin 18 miljardin euron takaukset enintään yhdeksi vuodeksi (asia N 694/09) (9).
(11)
Saksa ilmoitti 30 päivänä huhtikuuta 2010 SoFFinin 1,85 miljardin euron pääomanlisäyksestä (asia N 161/10).
(12)
Komissio hyväksyi 19 päivänä toukokuuta 2010 väliaikaisesti 1,85 miljardin euron pääomanlisäyksen siihen asti, kun komissio tekee lopullisen päätöksen rakenneuudistussuunnitelmasta (10).
(13)
Saksa ilmoitti 2 päivänä syyskuuta 2010 SoFFinin 20 miljardin euron likviditeettitakauksesta (asia N 380/10).
(14)
Saksa ilmoitti 10 päivänä syyskuuta 2010 alentuneita omaisuuseriä koskevasta toimenpiteestä - toisin sanoen aikomuksesta siirtää omaisuuseriä HRE:ltä FMS Wertmanagement AöR:lle (11), jäljempänä ’FMS-WM’ - ja enintään noin 2,13 miljardin euron pääomanlisäyksestä sekä lisätakauksesta eli enintään 20 miljardin euron maksutakauksesta (asia N 380/10).
(15)
Komissio laajensi 24 päivänä syyskuuta 2010 uudelleen muodollista tutkintamenettelyä ja hyväksyi väliaikaisesti alentuneita omaisuuseriä koskevan toimenpiteen, 20 miljardin euron likviditeettitakauksen ja enintään 20 miljardin euron maksutakauksen. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (12) ja siinä kehotettiin kaikkia asianomaisia esittämään huomautuksensa. Päätös, jonka komissio teki 24 päivänä syyskuuta 2010, ei koskenut 2,13 miljardin euron pääomanlisäystä, jonka Saksa ilmoitti 10 päivänä syyskuuta 2010; toisin sanoen komissio ei hyväksynyt kyseistä pääomanlisäystä.
(16)
Saksa esitti 14 päivänä kesäkuuta 2011 lopullisen version rakenneuudistussuunnitelmasta. Saksa toimitti 15 päivänä kesäkuuta 2011 luettelon asiaan liittyvistä sitoumuksista, ja luetteloa täydennettiin 1 päivänä heinäkuuta 2011.
(17)
Saksa selvensi 14 päivänä kesäkuuta 2011, että seuraava pääomanlisäys ei olisi 2,13 miljardia euroa, kuten 10 päivänä syyskuuta 2010 ilmoitettiin, vaan että se olisi 2,08 miljardia euroa ja että alennettu määrä annettaisiin FMS-WM:lle.
(18)
Tämän jälkeen on pidetty useita kokouksia ja puhelinneuvotteluja, ja komission yksiköt, Saksa ja HRE ovat olleet yhteydessä toisiinsa.
(19)
Komissio vastaanotti asianomaisilta huomautuksia, välitti ne Saksalle ja sai Saksan huomautukset 24 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyssä kirjeessä.
II. EDUNSAAJA JA TUKITOIMENPITEET
II.1 Edunsaaja
(20)
HRE perustettiin lokakuussa 2003 HVB-ryhmän kiinteistöjen kaupallisen rahoitustoiminnan tietyistä osa-aloista vastaavaksi spin off -yritykseksi. Vuonna 2007 HRE osti Dubliniin sijoittautuneen DEPFA Bank plc:n ja laajensi toimintaansa julkisen sektorin ja infrastruktuurin rahoitukseen. HRE-ryhmän (13) muodostavat nykyisin Hypo Real Estate Holding AG, jäljempänä ’HRE Holding’, ja sen kolme tytäryhtiötä PBB Deutsche Pfandbriefbank AG (PBB), DEPFA Bank plc ja Hypo Real Estate Finance B.V. in Liquidation (HRE Finance i.L.). DEPFA Bank plc:llä ja PBB:llä on kummallakin useita tytäryhtiöitä ja omistusosuuksia. PBB on ryhmän uudelleennimetty ydinpankki ja HRE Holdingin kolmesta tytäryhtiöstä ainoa, joka harjoittaa uutta liiketoimintaa. Sen toimialat ovat kiinteistöjen rahoitus ja julkisten investointien rahoitus. DEPFA Bank plc lakkautetaan, ja se pidättäytyy uusista liiketoimista tämän komission päätöksen ilmoittamisesta lähtien. Sen ydintoimialoina ovat pääasiassa julkisen sektorin yrityslainojen rahoitus ja budjettirahoitus sekä infrastruktuurihankkeiden (esimerkiksi tiet, sillat, tunnelit ja julkiset rakennukset) rahoitus. Kuten HRE Finance i.L:n nimestä käy ilmi, yhtiö on selvitystilassa (14).
(21)
FMS-WM - HRE:n selvityslaitos - perustettiin vuonna 2010. Se hallinnoi HRE-ryhmän omaisuuseriä ja johdannaisia, jotka se on ottanut haltuunsa sen takia, että ne ovat olleet ei-strategisia tai niihin on liittynyt kohtuuton riski tai pääomataakka. FMS-WM on tämän jälkeen ottanut haltuunsa huomattavan osan HRE:n omaisuuseristä. FMS-WM:llä ei ole pankkitoimilupaa.
(22)
HRE ilmoitti 5,5 miljardin euron tappioista tilikaudella 2008, 2,2 miljardin euron tappioista tilikaudella 2009 ja 0,9 miljardin euron tappioista tilikaudella 2010.
(23)
Kun Saksa sijoitti pääomaa yhteensä noin 3,02 miljardia euroa (60 miljoonaa euroa maaliskuussa 2009 ja 2,96 miljardia euroa kesäkuussa 2009), Saksa sai 90 prosentin omistusosuuden HRE:stä. Syksyllä 2009 enemmistöosakkaat saivat oikeuden lunastaa vähemmistöosakkaiden osuuksia (squeeze-out). Saksa lunasti itselleen loputkin osuudet ja maksoi kustakin osuudesta 1,30 euroa, minkä jälkeen se omisti 100 prosenttia HRE:stä. Tämän jälkeen HRE:n osalta käynnistettiin rakenneuudistusmenettely.
II.2 HRE:n vaikeudet rahoituskriisin yhteydessä
(24)
Syyskuun 2008 lopussa HRE kärsi likviditeettivajeesta, jonka takia pankki joutui maksukyvyttömyyden partaalle. HRE ei saanut markkinoilta lyhyen aikavälin rahoitusta, koska rahoitusmarkkinoiden kriisi johti joidenkin rahoitusmarkkinoiden romahtamiseen. Kun Lehman Brothers oli hakenut velkojien suojaa, etenkin pankkienväliset markkinat tyrehtyivät syyskuun 2008 puolessavälissä lähes kokonaan.
(25)
DEPFA Bank plc:n - HRE:n täydessä omistuksessa lokakuusta 2007 lähtien olleen tytäryhtiön, joka oli erittäin riippuvainen pankkienvälisiltä markkinoilta ja muista lyhyen aikavälin vakuudettomista rahoituslähteistä saadusta rahoituksesta - liiketoimintamalli osoittautui likviditeettikriisin uhan alla erittäin epävakaaksi, ja tästä seuranneet ongelmat uhkasivat sen koko olemassaoloa.
(26)
HRE:n oli katettava DEFPA Bank plc:n lyhyen aikavälin likviditeettitarpeet. HRE ei kuitenkaan voinut enää tukea luottojärjestelyjen kokonaismäärää, joka erääntyi 30 päivänä syyskuuta 2008, koska se oli liian suuri. Myös sisäiset liiketoimet ja HRE-ryhmän sisäinen toiminta, kuten saatavat, takaukset ja takuut, tarkoittivat, että useimmat HRE-ryhmän yhtiöistä olivat samassa tilanteessa. Näin ollen maksuvalmiusongelmat olivat vakava uhka HRE-ryhmän toiminnan jatkumiselle.
(27)
HRE:n ongelmat johtuivat myös muun muassa aiemmasta toiminnasta periytyviin velvoitteisiin liittyvästä ongelmasta, joka aiheutui omaisuuseristä, joiden sijoitetun pääoman tuottoprosentti ei ollut asianmukainen niiden todelliseen riskiprofiiliin nähden. Lisäksi syynä oli se, että HRE oli luotu sulauttamalla yhteen useita pieniä pankkilaitoksia, joissa käytettiin erilaisia tietoteknisiä järjestelmiä […] (15).
II.3 Valtiontukitoimenpiteet
(28)
Saksan valtio on tehnyt tai tekee HRE:hen pääomanlisäyksiä yhteensä noin 9,95 miljardia euroa (FMS-WM on saanut tai saa osan pääomasta) ja on antanut tai antaa takauksia 145 miljardia euroa. Lisäksi HRE:n osalta on toteutettu ongelmallisiin omaisuuseriin kohdistuva toimenpide, jossa tukiosuus on ollut noin 20 miljardia euroa.
II.3.1 Pääomanlisäykset
II.3.1.1 Yhteensä 60 miljoonan euron pääomanlisäys
(29)
Koska Saksa pyrki ottamaan HRE:n täysin haltuunsa hankkimalla kaikki sen osakkeet useissa eri vaiheissa, SoFFin osti 30 päivänä maaliskuuta 2009 20 miljoonaa uutta HRE:n osaketta niiden 3 euron nimellisarvolla. Näin ollen HRE sai 60 miljoonan euron pääomanlisäyksen ja SoFFin 8,65 prosentin pääomaosuuden. Komissio hyväksyi pääomanlisäyksen väliaikaisesti 13 päivänä marraskuuta 2009.
II.3.1.2 Yhteensä 2,96 miljardin euron pääomanlisäys
(30)
HRE:n osakkaat hyväksyivät 2 päivänä kesäkuuta 2009 HRE:hen tehtävän 2,96 miljardin euron pääomanlisäyksen laskemalla liikkeelle uusia osakkeita, jotka SoFFinin oli tarkoitus lunastaa. Tämän seurauksena SoFFin sai omistukseensa 90 prosenttia HRE:n osakkeista. Nämä äskettäin liikkeelle lasketut osakkeet kirjattiin kaupparekisteriin 8 päivänä kesäkuuta 2009. Komissio hyväksyi tämän pääomanlisäyksen väliaikaisesti 13 päivänä marraskuuta 2009.
II.3.1.3 Yhteensä 3 miljardin euron pääomanlisäys
(31)
Pääomanlisäys, josta ilmoitettiin 26 päivänä lokakuuta 2009 ja jonka arvo oli yhteensä 3,0 miljardia euroa, oli rakenteeltaan seuraavanlainen:
a)
HRE Holdingin ja PBB:n kohdentamattomiin varantoihin (freie Rücklagen) sijoitettiin 2 miljardia euroa. Kun enemmistöosakkaat saivat oikeuden lunastaa vähemmistöosakkaiden osuuksia, HRE siirtyi kokonaisuudessaan Saksan/SoFFinin omistukseen.
b)
PBB:hen sijoitettiin äänettömänä osakkuutena 1 miljardia euroa, millä saatiin 10 prosentin vuotuiseen korkotuottoon perustuva merkintäoikeus.
(32)
Sopimukset kyseisestä 3 miljardin euron pääomanlisäyksestä tehtiin 16 päivänä marraskuuta 2009. Komissio hyväksyi pääomanlisäyksen väliaikaisesti 13 päivänä marraskuuta 2009.
II.3.1.4 Enintään 1,85 miljardin euron pääomanlisäys
(33)
HRE:n kohdentamattomiin varantoihin (freie Rücklagen) tehty 1,85 miljardin euron pääomanlisäys jaettiin seuraaviin kahteen erään:
a)
1,4 miljardin euron pääomanlisäys (komissio hyväksyi erän väliaikaisesti 19 päivänä toukokuuta 2010, minkä jälkeen sijoitus tehtiin),
b)
enintään 450 miljoonan euron pääomanlisäys (komissio hyväksyi myös tämän erän väliaikaisesti 19 päivänä toukokuuta 2010 mutta tietyin ehdoin (16). Sijoitusta ei ole vielä tehty, koska ehtoja ei ole täytetty).
(34)
Edellä mainittu 1,85 miljardin euron pääomanlisäys on osa tarvittavaa kokonaispääomaa, joka määritetään HRE:n rakenneuudistussuunnitelmassa. Tästä pääomanlisäyksestä 1,4 miljardia euroa sijoitettiin lainsäädännön pääomavaatimusten noudattamiseksi ja riskipuskurin varmistamiseksi. Sopimus kyseisestä 1,4 miljardin euron pääomanlisäyksestä tehtiin 20 päivänä toukokuuta 2010. Saksa arvioi, että loput 1,85 miljardista eurosta, toisin sanoen 450 miljoonaa euroa, sijoitetaan vuoden 2011 kolmannella vuosineljänneksellä.
II.3.1.5 Yhteensä 2,08 miljardin euron pääomanlisäys
(35)
Saksan viranomaiset ilmoittivat 10 päivänä syyskuuta 2010 HRE:hen tehtävästä enintään 2,13 miljardin euron pääomanlisäyksestä. Saksa selvensi 14 päivänä kesäkuuta 2011, että pääomanlisäyksen arvo olisi 2,13 miljardin euron sijaan 2,08 miljardia euroa ja että kyseinen sijoitus tehtäisiin FMS-WM:ään. Saksan mukaan nämä 2,08 miljardia euroa sijoitettaisiin vuoden 2011 kolmannella vuosineljänneksellä. SoFFin asetti nämä 2,08 miljardia euroa - Euroopan komission tekemän sopimuksen mukaisesti - HRE Holdingin pääomavarantojen (Kapitalrücklage) pääomavaateeksi (Einlageanspruch). HRE Holding siirsi pääomavaateen FMS-WM:lle 1 päivästä lokakuuta 2010 alkaen.
II.3.2 Takaukset
II.3.2.1 Yhteensä 35 miljardin euron takaukset
(36)
Saksa myönsi 13 päivänä marraskuuta 2008 HRE:n jälleenrahoitustarpeisiin vastaamiseksi 35 miljardin euron valtiontakaukset. Komissio hyväksyi takaukset väliaikaisesti 2 päivänä lokakuuta 2008.
(37)
Nämä takaukset myönnettiin Deutsche Bundesbankin takaamaa 20 miljardin euron likviditeettilimiittiä ja saksalaisten rahoituslaitosten konsortion ostamia 15 miljardin euron taattuja velkakirjoja vastaan.
(38)
HRE maksoi valtiolle 35 miljardin euron takauksesta takausmaksun, joka koostui peruspalkkiosta ja suhteellisesta palkkiosta. Peruspalkkio koostui 1 prosentin vuosikorosta niin sanotulle ensimmäisen tappiotason taatulle määrälle ja 0,5 prosentin vuosikorosta niin sanotulle toisen tappiotason taatulle määrälle. Suhteellinen palkkio koostui 1,25 prosentin vuosikorosta ensimmäisen tappiotason taatulle määrälle ja 0,25 prosentin vuosikorosta toisen tappiotason taatulle määrälle.
II.3.2.2 Yhteensä 52 miljardin euron takaukset
(39)
Marraskuun 2008 ja helmikuun 2009 välisenä aikana HRE sai SoFFinilta yhteensä 52 miljardin euron takaukset hyväksytyn Saksan pankkien pelastusohjelman nojalla (17).
(40)
HRE maksoi 0,5 prosentin takausmaksun takauksen niistä osista, jotka todella käytettiin joukkovelkakirjojen kattamiseen, ja 0,1 prosentin sitoumusmaksun käyttämättömistä osista.
II.3.2.3 Yhteensä 8 miljardin euron takaus
(41)
Taatut velkakirjat, jotka erääntyivät 23 päivänä joulukuuta 2009, korvattiin SoFFinin 8 miljardin euron takauksella. Komissio hyväksyi kyseisen takauksen väliaikaisesti 21 päivänä joulukuuta 2009.
(42)
HRE maksoi SoFFinille takausmaksun, joka vastasi taatun määrän 0,5 prosentin vuotuista korkotuottoa. Takauksen käyttämättömiin osiin sovellettiin 0,1 prosentin vuotuista sitoumusmaksua.
II.3.2.4 Yhteensä 10 miljardin euron takaus
(43)
Komissio hyväksyi 21 päivänä joulukuuta 2009 väliaikaisesti SoFFinin 10 miljardin euron takauksen, joka oli voimassa enintään yhden vuoden ajan, HRE:n likviditeettitarpeiden varmistamiseksi.
(44)
HRE maksoi SoFFinille takausmaksun, joka vastasi taatun määrän 0,5 prosentin vuotuista korkotuottoa. Takauksen käyttämättömiin osiin sovellettiin 0,1 prosentin vuotuista sitoumusmaksua.
II.3.2.5 Yhteensä 20 miljardin euron takaus
(45)
HRE tarvitsi täydentävän 20 miljardin euron likviditeettitakauksen pääoma- ja korkofutuurimarkkinoiden kielteisten kehityssuuntausten takia, sillä ne vaikuttivat HRE:hen, kunnes sen omaisuuserät siirrettiin selvityslaitos FMS-WM:lle. Komissio hyväksyi takauksen väliaikaisesti 24 päivänä syyskuuta 2010.
(46)
HRE maksoi takausmaksun, joka vastasi 0,8 prosentin vuotuista korkotuottoa. Takauksen käyttämättömään osaan sovellettiin 0,1 prosentin vuotuista sitoumusmaksua.
II.3.2.6 Enintään 20 miljardin euron takaus
(47)
Enintään 20 miljardin euron maksutakaus oli tarpeen niiden teknisesti monimutkaisiin menettelyihin liittyvien jäljellä olevien epäselvyyksien takia, jotka koskivat omaisuuserien siirtämistä selvityslaitokselle. Komissio hyväksyi takauksen väliaikaisesti 24 päivänä syyskuuta 2010.
(48)
HRE maksoi SoFFinille takausmaksun, joka vastasi 0,8 prosentin vuotuista korkotuottoa. Takauksen käyttämättömään osaan sovellettiin 0,1 prosentin vuotuista sitoumusmaksua.
II.3.3 Omaisuuserien siirto selvityslaitokselle
(49)
Saksa ilmoitti 10 päivänä syyskuuta 2010 myös nimellisarvoltaan noin 210 miljardin euron omaisuuserien ja 280 miljardin euron johdannaisten siirrosta selvityslaitokselle FMS-WM:lle. FMS-WM perustettiin 8 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyllä johtokunnan päätöksellä Saksan rahoitusmarkkinoiden vakautusrahastoa koskevan lain (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz, FMStFG) mukaisesti (FMStFG:n 8a pykälä). Se hallinnoi HRE-ryhmän omaisuuseriä ja johdannaisia, jotka se on ottanut haltuunsa sen takia, että ne ovat olleet ei-strategisia tai niihin on liittynyt kohtuuton riski tai pääomataakka. FMS-WM toimii HRE:stä riippumattomasti ja on edunsaajana, sikäli kuin SoFFinin on korvattava tappiot (Verlustausgleichspflicht). FMS-WM:llä ei kuitenkaan ole pankkitoimilupaa. Näin ollen useita HRE:n omaisuuseriä voitiin siirtää vain näennäisesti; tätä varten luotiin erilaisia, tiettyihin olosuhteisiin mukautettuja siirtomekanismeja, jotta PBB:lle ja HRE-ryhmälle saatiin aikaan vastaavanlainen suhteellinen helpotus viranomaispääomavaikutuksen osalta.
(50)
Komissio hyväksyi siirron väliaikaisesti 24 päivänä syyskuuta 2010. Toimenpiteellä siirrettiin ei-strategisia ja järjestämättömiä omaisuuseriä, kuten valtion obligaatioita tai kiinteistöalan järjestämättömiä saamisia (tai kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan, vain niiden viranomaisvaatimusten mukaista pääoman käyttöä), hallituksen takaamaan yhtiöön, jonka toiminta lakkautetaan useiden vuosien kuluessa. Siirrettyihin ei-strategisiin omaisuuseriin kuului myös omaisuuseriä, joita ei voitu asettaa katettujen joukkolainojen vakuudeksi.
(51)
Siirto tehtiin 30 päivänä syyskuuta 2010. Siihen mennessä siirrettäväksi tarkoitetun sijoitussalkun kirjanpitoarvo oli kuoletuksen takia 173 miljardia euroa. Arvoltaan alentuneiden omaisuuserien käsittelystä yhteisön pankkisektorilla annetun komission tiedonannon, jäljempänä ’arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskeva tiedonanto’ (18), mukaisesti komissio nimitti ulkoisia asiantuntijoita auttamaan sitä sijoitussalkun arvon ja tukiosuuden määrittämisessä ja sen arvioinnissa, onko suoritetun siirron arvo sijoitussalkun todellista taloudellista arvoa suurempi ja kuinka paljon suurempi arvo mahdollisesti on. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon säännösten mukaisesti myös Saksa teetti ulkoisella asiantuntijalla arvon riippumattoman määrityksen.
(52)
Sijoitussalkku koostui noin 30 miljardin euron kiinteistöluotoista, jotka olivat maantieteellisesti hajanaisia ja joilla oli rahoitettu pääasiassa toimistorakennuksia ja ostoskeskuksia. Ne olivat suhteellisen lyhytkestoisia (kolme vuotta), mutta niiden luoton laatu oli heikko.
(53)
Sijoitussalkun kiinteistöjä koskeva ei-kaupallinen osa koostui julkisen sektorin rahoituksesta tai julkisille viranomaisille tai yleishyödyllisille laitoksille myönnetyistä joukkolainoista ja lainoista. Useimmiten liiketoiminta koski perinteisiä joukkolainoja (plain vanilla -joukkolainat), mutta se koski myös 31 miljardin euron strukturoituja luottovälineitä sekä 30 miljardin euron lainoja julkiselle sektorille. Sijoitussalkun tämän osan omaisuuserien laatu oli huomattavasti parempi kuin kiinteistöluottojen laatu. Koska niiden maturiteetit olivat pitkiä ja koska markkinoiden korkoerot kasvoivat ostamisen jälkeen, arvopaperien markkinahinta laski merkittävästi.
(54)
Komission asiantuntijat havaitsivat, että tietyistä muista valtiontukitapauksista poiketen monimutkaisten kiinteistöluottojen ja strukturoitujen luottojen omaisuuserät (jotka koostuivat lähinnä opintolainoilla taatuista arvopapereista, julkisen sektorin varallisuudella taatuista arvopapereista ja tuottojenvaihtosopimukseen perustuvasta 5 miljardin euron sijoituksesta) olivat turvallisia. Asiantuntijat arvioivat, että kyseisistä luokista aiheutuisi vain rajallisia tappioita, jotka kuitenkin olisivat Saksan asiantuntijoiden arvioita suurempia. Tämä johtuu joukkovelkakirjalainojen arvostuksesta Halcyon/Pegasus-rakenteessa sekä negatiivisesta määräytymisperusteesta ja tuottojenvaihdosta aiheutuvista rahoituskustannuksista. Plain vanilla -joukkolainat puolestaan siirrettiin omaisuuserien vaihtotasolla, joka oli lähellä pariteettia ja huomattavasti yli niiden todellisen taloudellisen arvon. Ne kuuluivat myös markkinoille, joilla ei esiintynyt erityisiä häiriöitä, joten niiden todellisen taloudellisen arvon olisi itse asiassa pitänyt olla lähellä niiden markkina-arvoa. Tämän seurauksena komission asiantuntijat päättelivät, että sijoitussalkun kyseisen osan todellinen taloudellinen arvo on huomattavasti sitä arvoa alhaisempi, jolla HRE siirsi sen FMS-WM:lle.
(55)
Johdannaissalkun osalta komission asiantuntijat olivat pääosin samaa mieltä Saksan asiantuntijoiden havainnoista. Ne myös arvioivat, että luottoriskin vasta-arvo on hieman Saksan asiantuntijoiden määrittämää suurempi, ja antoivat esimerkkejä omasta otoksestaan ja asettivat yleisen operatiivisen riskin mukaisen pääomavaatimuksen käyttäen perusteena suojauksen yleisen tehokkuuden puutteista tehtyjä varovaisia arvioita.
(56)
Oheisessa taulukossa esitetään tiivistetysti komission asiantuntijoiden havainnot:
(miljardia euroa)
Sijoitussalkku
Kirjausarvo
Siirtoarvo
Δ Todellinen taloudellinen arvo - siirtoarvo
(Saksan määrittämä)
Δ Todellinen taloudellinen arvo - siirtoarvo
(komission asiantuntijoiden määrittämä)
Erotus
(komissio vs. Saksa)
Joukkolainat
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturoitu luotto
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Kiinteistöluotot
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Muut kuin kiinteistöluotot
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Johdannaiset
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Yhteensä
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-1,610
(57)
Näin ollen asiantuntijat arvioivat, että tukea, joka arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti ei lähtökohtaisesti sovellu sisämarkkinoille (mikä määritetään todellisen taloudellisen arvon ja siirtoarvon erotuksena), on myönnetty noin 16,2 miljardia euroa. Tuen kokonaismäärää eli siirtoarvon ja markkina-arvon välistä erotusta on vaikea määrittää, koska sijoitussalkun luotto-osan markkinahinnoista ei ole helposti saatavilla tietoa. Jos lainasalkun markkina-arvoksi määritetään ääritapauksena nolla, tuen kokonaismäärä on 90 miljardia euroa. Jos oletetaan, että luottoja kaupataan yhtä paljon kuin maturiteetiltaan ja luoton laadultaan samankaltaisia likvidejä joukkolainoja, tuen kokonaismäärä on noin 20 miljardia euroa.
II.4 Perusteellisen tutkimuksen käynnistämisen ja laajentamisen perusteet
(58)
Komissio aloitti 7 päivänä toukokuuta 2009 HRE:hen kohdistuvia valtiontukitoimenpiteitä koskevan perusteellisen tutkinnan lähinnä HRE:n kannattavuuteen liittyvien epäilyjen perusteella. Huomioon otettiin etenkin HRE:n jälleenrahoitusstrategia ja -tarpeet. Komissiolle 1 päivänä huhtikuuta 2009 toimitetussa alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa HRE:n rahoitusvaikeuksien syyksi mainittiin vain ulkoisia tekijöitä ja tavoitteeksi asetettiin taseen supistaminen vain 25 prosenttia, minkä takia uudelleenrahoituksen kokonaisvolyymi olisi ollut suuri. Sen sijaan, että HRE olisi supistanut ryhmän tasetta siirtämällä omaisuuseriä selvityslaitokselle, se aikoi supistaa tasetta myymällä omaisuuseriä markkinoilla. Yhtenä rakenneuudistussuunnitelmassa kuvatuista ydinliiketoiminnan aloista oli talousarvioiden rahoitustoiminta, jonka marginaalit ovat pieniä. Suunnitelmassa esitettiin hyvin vähän tietoa näkökohdista, jotka vaikuttavat olennaisesti rakenneuudistusmenettelyyn, esimerkiksi tietoteknisten järjestelmien muuttamisesta ja yhdentämisestä. Tässä vaiheessa komissio myös epäili, että kilpailun vääristymistä ei rajoitettu riittävästi eikä vastuuta jaettu riittävin toimenpitein.
(59)
Perusteellista tutkintaa laajennettiin 13 päivänä marraskuuta 2009, koska
a)
täydentävät HRE:hen kohdistetut valtiontukitoimenpiteet, jotka oli toteutettu 2,96 miljardin euron pääomanlisäyksenä (vertaa johdanto-osan 30 kappale), 3 miljardin euron pääomanlisäyksenä (vertaa johdanto-osan 31 ja 32 kappale), 8 miljardin euron takauksena (vertaa johdanto-osan 41 ja 42 kappale), 10 miljardin euron takauksena (vertaa johdanto-osan 43 ja 44 kappale) ja 2 miljardin euron takauksena (19) mahdollisen selvitysratkaisun jälleenrahoitusta varten sekä yhteensä 4 miljardin euron pääomanlisäyksinä (joihin kuuluivat johdanto-osan 33 ja 34 kappaleessa tarkoitettu 1,85 miljardin euron pääomanlisäys ja johdanto-osan 35 kappaleessa tarkoitettu 2,08 miljardin euron pääomanlisäys), oli katettava ja
b)
komissio epäili, että rakenneuudistustoimenpiteissä ei noudatettu komission tiedonantoa elinkelpoisuuden palauttamisesta ja rahoitusalalla tämänhetkisessä kriisissä toteutettujen rakenneuudistustoimenpiteiden arvioinnista valtiontukisääntöjen perusteella (20), jäljempänä ’rakenneuudistusta koskeva tiedonanto’.
(60)
Perusteellista tutkintaa laajennettiin 24 päivänä syyskuuta 2010 uudelleen, koska
a)
täydentävät HRE:hen kohdistetut valtiontukitoimenpiteet eli 20 miljardin euron takaus (vertaa johdanto-osan 45 ja 46 kappale), enintään 20 miljardin euron täydentävä takaus (vertaa johdanto-osan 47 ja 48 kappale) ja omaisuuserien siirto selvityslaitokselle (vertaa johdanto-osan 49-57 kappale) oli katettava ja
b)
komissio epäili, että ongelmallisiin omaisuuseriin kohdistuvassa toimenpiteessä ei noudatettu arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevaa tiedonantoa etenkään avoimuuden, arvostuksen, vastuunjaon ja korvausten osalta, ja komissio oli myös pannut merkille, että rakenneuudistussuunnitelmassa tarkasteltiin puutteellisesti elinkelpoisuuden palauttamista, vastuun asianmukaista jakamista ja kilpailun vääristymien asianmukaista ehkäisemistä.
II.5 Rakenneuudistussuunnitelman tärkeimmät näkökohdat
(61)
Saksa esitti 1 päivänä huhtikuuta 2009 ensimmäisen ehdotuksen HRE:n rakenneuudistussuunnitelmaksi ja - useiden muutosten jälkeen - toimitti suunnitelman lopullisen version 14 päivänä kesäkuuta 2011. Ellei muuta todeta, kaikilla viittauksilla rakenneuudistussuunnitelmaan tarkoitetaan tämän päätöksen jäljempänä olevissa kohdissa 14 päivänä kesäkuuta 2011 toimitettua lopullista versiota.
(62)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan HRE - joka oli vapautettu jäljellä olevista, nimellisarvoltaan 210 miljardin euron arvoltaan alentuneista omaisuuseristä siirtämällä ne selvityslaitokselle FMS-WM:lle - uudistaa liiketoimintansa niin, että sen ydinpankki PBB voi harjoittaa toimintaa vakaaseen rahoitukseen perustuvan toimintatavan ja entistä parempien sisäisten valvontajärjestelmien mukaisesti. Sen tuleva toiminta on taseen suuruuden, uuden liiketoiminnan määrän, työvoiman, tytäryhtiöverkoston ja maantieteellisen toiminta-alueen osalta huomattavasti suppeampaa kuin ennen kriisiä.
(63)
Kriisiä edeltävään tilanteeseen verrattuna PBB:n taseen strateginen taso vuoden 2011 lopussa - korjattuna niiden omaisuuserien osalta, jotka ovat lakkautustilassa tai jotka on näennäisesti siirretty FMS-WM:lle - vastaa noin 15:tä prosenttia HRE:n taseesta. Esimerkiksi uutta kiinteistöjen rahoittamiseen liittyvää toimintaa on vähennetty noin 30 prosenttia kriisiä edeltävään tasoon verrattuna (vuonna 2007 kiinteistöjen kaupalliseen rahoittamiseen liittyvä HRE:n uusi liiketoiminta oli arvoltaan 32,1 miljardia euroa). Työvoimaa on vähennetty noin 30 prosenttia ja kaikki HRE:n johtokunnan jäsenet, jotka hoitivat virkoja ennen kriisiä, on korvattu uusilla jäsenillä. Yli 30 omistusosuutta, joista kolmasosa on Euroopan ulkopuolella, on jo divestoitu tai likvidoitu tai ne ovat selvitystilassa. Noin 26 tytäryhtiötä 32 tytäryhtiöstä on lakkautettu. Tämän lisäksi on käynnistetty monivuotinen, ryhmän laajuinen rakenneuudistushanke ”New Evolution”, jolle on osoitettu määrärahoja noin 180 miljoonaa euroa ja jolla parannetaan ja yhdennetään tietoteknisiä järjestelmiä.
(64)
PBB jatkaa toimintaansa kahdella strategisella toimialalla - kiinteistöjen rahoituksen ja julkisten investointien rahoituksen alalla. Molemmilla toimialoilla keskitytään omaisuuseriin, jotka täyttävät Saksan takaamien joukkovelkakirjalainojen kelpoisuusehdot. Tässä yhteydessä käytetään joko Saksan kiinteistövakuudellisia joukkovelkakirjoja (Hypothekenpfandbriefe) tai Saksan julkisen sektorin joukkovelkakirjoja (öffentliche Pfandbriefe). Kaikki muu toiminta, etenkin talousarvioiden rahoitustoiminta, infrastruktuurin rahoitus, pääomamarkkinatoimet ja omaisuuserien hallintatoimet, keskeytetään.
(65)
HRE Holdingin kahta muuta tytäryhtiötä koskevat järjestelyt ovat seuraavat: DEPFA Bank plc lakkautetaan tämän päätöksen ilmoittamispäivästä lähtien, eikä se enää harjoita uutta liiketoimintaa. Sama koskee sen tytäryhtiöitä. HRE Finance on selvitystilassa, eikä se harjoita uutta liiketoimintaa.
(66)
Saksa toteaa, että kun perustavanlaatuisesti päätetään konservatiivisemman kaupallisen strategian noudattamisesta ja kun Saksan takaamat joukkovelkakirjalainat otetaan pääasialliseksi jälleenrahoituslähteeksi, lainanantotoimien laatu paranee, koska niihin sovelletaan joukkovelkakirjoja (Pfandbrief) koskevaa Saksan lakia (Pfandbriefgesetz), jossa asetetaan erityisiä vaatimuksia riskien hallinnasta, seuraamisesta ja valvonnasta ja säädetään suojatoimista, kuten luoton määrän ja arvon välisen suhteen rajoittamisesta. Tällä rahoitusstrategialla vähennetään merkittävästi HRE:n aiempaa riippuvuutta pankkienvälisistä rahoitusmarkkinoista, joita tarvitaan jatkossa vain katettujen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskua edeltävää säilytysjaksoa varten.
III. ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(67)
Komissio on saanut asianomaisilta huomautuksia, jotka esitetään tiivistetysti seuraavassa:
a)
Yhteenveto Verband deutscher Pfandbriefbankenin, jäljempänä ’vdp’, huomautuksista (marraskuu 2009):
-
vdp on vakuuttunut siitä, että liiketoimintamalli, joka perustuu Pfandbrief-kelpoisuusehdot täyttävään liiketoimintaan, on lupaava ja että sillä voidaan varmistaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja kannattavuus ilman valtiontakauksia.
b)
Yhteenveto Heisse Kursawe Evershedsin huomautuksista (marraskuu 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds katsoo, että valtiontuella rikotaan tiettyjen osakkaiden oikeuksia, SoFFinin suunnittelema HRE:n kaikkien osakkeiden ostaminen lunastamalla vähemmistöosakkaiden osuudet (squeeze-out) on täydentävää valtiontukea ja squeeze-out-menettelyllä annettu tuki ei ole asianmukaista ja sillä rikotaan pääoman vapaan liikkuvuuden periaatetta.
c)
Yhteenveto Heisse Kursawe Evershedsin huomautuksista (helmikuu 2010):
-
Lisähuomautuksissaan Heisse Kursawe Eversheds katsoo, että oikeus HRE:n vähemmistöosakkaiden osuuksien lunastamiseen (squeeze-out) on SEUT-sopimuksen 107 artiklassa ja sitä seuraavissa artikloissa tarkoitettua valtiontukea, kyseisellä valtiontuella rikotaan pääoman vapaata liikkuvuutta ja HRE:lle voidaan myöntää valtiontukea vain, jos HRE:n toimintaa jatketaan kestävän rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti.
d)
Yhteenveto Bohdan Kalwarowskyj’n huomautuksista (helmikuu 2010):
-
Bohdan Kalwarowskyj katsoo, että squeeze-out-menettelyn yhteydessä 5 päivänä lokakuuta 2009 esitettyjen HRE:tä koskevien arvostusasiakirjojen perusteella on selvää, että HRE on elinkelpoinen ja kannattava ja että SoFFin yrittää yhdessä HRE:n kanssa vääristää yrityksen arvoa todellista alhaisemmaksi.
IV. SAKSAN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSISTA
(68)
Komissio vastaanotti 24 päivänä maaliskuuta 2010 Saksan huomautukset asianomaisten huomautuksista:
a)
Yhteenveto Verband deutscher Pfandbriefbankenia (vdp) koskevista huomautuksista:
-
Saksan mukaan vdp:n huomautukset osoittavat, että HRE:n liiketoimintamallin suunnittelu perustuu realistisiin ennusteisiin.
b)
Yhteenveto Heisse Kursawe Evershedsiä koskevista huomautuksista:
-
Saksa katsoo, että squeeze-out-menettely ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Koska squeeze-out-menettely ei ole valtiontukea, kysymys siitä, onko pääoman vapaan liikkuvuuden periaatetta rikottu (mitä Saksan näkemyksen mukaan ei ole tapahtunut), ei ole olennainen tässä perusteellisessa tutkinnassa.
c)
Yhteenveto Bohdan Kalwarowskyja koskevista huomautuksista:
-
Saksa katsoo Bohdan Kalwarowskyj’n tavoin, että HRE:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus varmistetaan suunniteltujen rakenneuudistustoimenpiteiden avulla.
V. SAKSAN KANTA
(69)
Saksa hyväksyy sen, että toimenpiteet katsotaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.
(70)
Sen varmistamiseksi, että rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty liiketoimintamalli pannaan täytäntöön ja että vastuuta jaetaan riittävästi ja kilpailun vääristyminen rajoitetaan mahdollisimman vähäiseksi, Saksa teki 15 päivänä kesäkuuta 2011 useita sitoumuksia (21), jotka voidaan tiivistää seuraavasti:
a) Rakenneuudistussuunnitelman ja sitoumusten täytäntöönpano: Saksa varmistaa, että rakenneuudistussuunnitelman lopullinen versio ja sitoumukset pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan.
b) Sitoumusten kesto: Sitoumukset ovat periaatteessa voimassa rakenneuudistusjakson päättymiseen eli 31 päivään joulukuuta 2015 asti. DEPFA Bank plc:tä ja sen tytäryhtiöitä koskevat sitoumukset kuitenkin periaatteessa raukeavat, kun DEPFA Bank plc yksityistetään uudelleen, jos tämä tapahtuu ennen kyseistä määräaikaa. Tässä tapauksessa Saksa ilmoittaa myynnistä etukäteen komissiolle eikä se tee kauppaa ilman komission hyväksyntää, jos kauppa tehdään ennen 31 päivää joulukuuta 2013. PBB:tä koskevat sitoumukset raukeavat heti, kun PBB yksityistetään uudelleen, mutta eivät kuitenkaan ennen 31 päivää joulukuuta 2013.
c) Toimialat: Saksa varmistaa, että vain PBB harjoittaa uutta liiketoimintaa ja että se harjoittaa liiketoimintaa vain kahdella toimialalla: kiinteistöjen rahoituksen alalla ja julkisten investointien rahoituksen alalla. Kaikki muut toimialat lakkautetaan (talousarvion rahoitusta koskeva salkku pidetään PBB:n taseessa, mutta se merkitään selvitystilaan) ja kaikki muut HRE-ryhmän yhtiöt keskeyttävät liiketoimintansa.
d) PBB:n uudelleenyksityistäminen: Saksa yksityistää PBB:n uudelleen heti, kun se on mahdollista, kuitenkin viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015.
e) PBB:n kasvun rajoittaminen: Saksa varmistaa, että PBB:n kasvuaste pysyy määritetyissä rajoissa taseen suuruuden ja uuden liiketoiminnan volyymien perusteella mitattuna.
f) Selvityslaitos: Saksa varmistaa, että 30 päivän syyskuuta 2013 jälkeen PBB ei tarjoa omaisuuserien hallintapalveluja tai jälleenrahoituspalveluja selvityslaitokselle FMS-WM:lle ja että kyseiset palvelut voidaan organisatorisesti siirtää kolmansien osapuolten vastuulle.
g) Markkinaläsnäolo: Saksa varmistaa, että PBB lisää liiketoimintaa vain seuraavilla maantieteellisillä markkinoilla:
i)kiinteistöjen rahoitus:
-
ydinmarkkinat (22): Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Espanja
-
muut markkinat: Ruotsi, Puola, Tšekki, Belgia, Alankomaat, Luxemburg, Itävalta, Sveitsi, Tanska, Suomi, Norja, Slovakia ja Unkari
ii)julkisten investointien rahoitus:
-
ydinmarkkinat: Saksa, Ranska, Espanja ja Italia
-
muut markkinat: Sveitsi, Itävalta, Puola, Unkari, Tšekki, Slovakia, Ruotsi, Norja, Tanska, Suomi, Belgia, Alankomaat, Luxemburg ja Yhdistynyt kuningaskunta.
h) Korvaus selvityslaitoksen käytöstä: Saksa varmistaa, että HRE maksaa valmiuksiensa mukaisesti riittävän korvauksen selvityslaitoksen FMS-WM:n käytöstä. Saksa etenkin varmistaa, että Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, jäljempänä ’FMSA’, määrää HRE:n maksamaan FMS-WM:lle yhteensä 1,59 miljardia euroa joko itse tai sen tytäryhtiöiden välityksellä. HRE:n ne tytäryhtiöt, jotka siirtävät omaisuuserät selvityslaitokselle ja joiden peruspääomakiintiö on yli 15 prosenttia, ovat periaatteessa vastuussa kyseisestä maksusta. PBB kerää ja kerryttää tuottoja, jotta se voi maksaa takaisin äänettömän osakkuuden.
i) Kuponkimaksuja ja tuoton jakamista koskevat rajoitukset: Saksa varmistaa, että HRE ja sen tytäryhtiöt pidättäytyvät lainsäädännössä säädetyissä rajoissa kuponkimaksuista ja muista tuoton jakamiseen liittyvistä toimenpiteistä.
j) Takaisinmaksuja koskevat rajoitukset: Saksa varmistaa, että HRE ja sen tytäryhtiöt eivät maksa takaisin nykyisiä rahoitusvälineitä.
k) Yritysostokielto: Saksa varmistaa, että HRE ja sen tytäryhtiöt eivät osta muita yrityksiä rakenneuudistusjakson aikana.
l) HRE:n/PBB:n tietotekniikkaa koskevat sitoumukset: Saksa varmistaa, että pankin tietoteknisten järjestelmien parantamiseksi toteutettava hanke pannaan täytäntöön kokonaisuudessaan.
m) Riskipainotettua pääoman tuottoa koskeva sitoumus: Saksa varmistaa, että PBB:n strategisessa uudessa liiketoiminnassa ei myönnetä uusia lainoja, joiden riskipainotettu pääoman tuotto on liiketapahtumakohtaisesti alle 10 prosenttia.
n) Valvova välimies: Saksa varmistaa, että rakenneuudistussuunnitelma ja kaikki sitoumukset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että asianmukaisen pätevyyden saanut valvova välimies valvoo täytäntöönpanoa jatkuvasti.
VI. TUEN ARVIOINTI
VI.1 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen mahdollinen myöntäminen ja mahdolliset edunsaajat
(71)
Saksa tai SoFFin - Saksan hallituksen perustama ja valvoma oikeushenkilö - on toteuttanut suoraan nämä erilaiset toimenpiteet, joten niihin liittyy valtion varoja. Toimenpiteillä annetaan HRE:lle valikoiva etu, jonka avulla se saa uutta pääomaa ja takuita ja on ongelmallisiin omaisuuseriin kohdistuvien toimenpiteiden kohteena suotuisammin ehdoin kuin tavallisissa markkinaolosuhteissa. HRE harjoittaa pankkitoimintaa kansainvälisesti ja kilpailee muiden pankkien kanssa Saksassa ja muissa valtioissa. Aiemmissa HRE:tä koskevissa komission päätöksissä (23) esitetyistä syistä toimenpiteet katsotaankin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.
(72)
HRE-ryhmästä vain PBB (ja sen tytäryhtiöt) harjoittavat uutta liiketoimintaa ja näin ollen toimivat markkinoilla aktiivisesti. Tämän perusteella voidaan katsoa, että PBB on oikeushenkilö, joka jatkaa entisen HRE:n toimintaa (vaikkakin rajatusti, kuten johdanto-osan 63 kappaleessa todetaan). Kaikki muut HRE-ryhmän oikeushenkilöt (eli DEPFA Bank plc ja sen tytäryhtiöt sekä HRE Finance i.L.) ovat selvitystilassa, ja niiden toimintaa on rajoitettu siihen, mikä on tarpeen toiminnan asianmukaiseksi lakkauttamiseksi, eivätkä ne enää harjoita uutta liiketoimintaa.
(73)
Kaikkien tukitoimenpiteiden lopullisena tavoitteena ja vaikutuksena (riippumatta siitä, onko ne virallisesti myönnetty HRE:lle, HRE Holdingille, PBB:lle vai DEPFA Bank plc:lle) on antaa PBB:lle mahdollisuus jatkaa toimintaansa markkinoilla. Näin ollen juuri PBB:n pysyminen markkinoilla vääristää kilpailua. DEPFA Bank plc voidaan (FMS-WM:n tavoin) katsoa pelkästään niistä omaisuuseristä vastaavaksi selvityslaitokseksi, joita ei eri syistä siirretty FMS-WM:lle (roskapankki). Se realisoi omaisuuseränsä, kun ne saavuttavat maturiteetin, tai myy ne markkinoilla, mutta se ei tee sopimuksia uudesta liiketoiminnasta tämän päätöksen ilmoittamispäivästä lähtien (24).
(74)
Ottaen huomioon, että PBB on näin ollen HRE:n taloudellisen toiminnan jatkaja ja että komission päätöksentekomenettelyjen mukaisesti (25) PBB katsotaan tuen edunsaajaksi, tuen soveltuvuuden myöhemmässä arvioinnissa keskitytään PBB:hen.
(75)
Heisse Kursawe Eversheds huomautti, että squeeze-out-menettely on valtiontukea. Tämän osalta komissio toteaa, että vaikka HRE:hen tehdyt pääomanlisäykset ovat valtiontukea, vähemmistöosakkaiden osuuksien lunastamiseen (toisin sanoen niiden osuuksien lunastamiseen osakkaille suoritettua maksua vastaan) ei sinällään sisälly valtiontukiosuuksia, koska sillä ei lisätä pankin etuasemaa valtion varojen avulla. Squeeze-out-menettelyssä valtio suoritti maksun vähemmistöosakkaille, mutta se ei vaikuttanut taloudellisesti HRE:hen. HRE:n kannalta tarkasteltuna vain sen omistusrakenne muuttui. Näin ollen kysymystä siitä, onko squeeze-out-menettelyllä rikottu perussopimuksen säännöksiä pääoman vapaasta liikkuvuudesta, ei tarvitse arvioida tässä päätöksessä.
VI.2 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille
VI.2.1 SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan soveltaminen
(76)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla tuki voidaan katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos sillä poistetaan jäsenvaltion taloudessa oleva vakava häiriö. Koska järjestelmän kannalta olennaisen pankin romahdus voi vaikuttaa suoraan rahoitusmarkkinoihin ja välillisesti koko jäsenvaltion talouteen, komissio arvioi pankkialalla valtiontukilainsäädännön nojalla toteutettuja valtiontukitoimenpiteitä - rahoitusmarkkinoilla vallitsevan herkän tilanteen huomioon ottaen - kyseisen säännöksen perusteella.
(77)
Komissiolla ei ole syytä epäillä Saksan HRE:lle antamaa asemaa järjestelmän kannalta olennaisena pankkina, etenkin kun huomioon otetaan sen aiempi asema Saksan Pfandbrief-markkinoilla, HRE:n taseen alkuperäinen suuruus ja HRE:n hallussa aiemmin olleiden johdannaisten määrä.
(78)
Komissio panee merkille, että HRE on saanut pelastamistukea, jonka komissio on katsonut sisämarkkinoille soveltuvaksi; kyseistä tukea on nyt kuitenkin arvioitava sen määrittämiseksi, voidaanko se katsoa rakenneuudistustueksi, joka soveltuu sisämarkkinoille. Näin ollen komission on arvioitava kyseisten toimenpiteiden ja kaikkien muiden rakenneuudistustoimenpiteiden eli 52 miljardin euron takauksien ja 2,08 miljardin euron pääomanlisäyksen soveltuvuutta arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon ja rakenneuudistusta koskevan tiedonannon perusteella.
VI.2.2 Arviointi arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon perusteella
(79)
Omaisuuserien kaikki siirrot selvityslaitokselle on tehtävä arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon mukaisesti. Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa myös todetaan selvästi, että asianmukaisen vastikkeen määrääminen valtion tukitoimelle on yleensä yksi tehokkaimmista keinoista rajoittaa kilpailun vääristymistä, koska sillä rajoitetaan tuen määrää. Lisäksi voi olla tarpeen rajoittaa pankin laajenemista tietyille liiketoiminta-aloille tai maantieteellisille alueille esimerkiksi toteuttamalla markkinalähtöisiä korjaustoimia, kuten asettamalla tiettyjä pääomavaatimuksia, jos laajenemisen suora rajoittaminen heikentäisi markkinoita. Laajenemisen rajoittaminen voi olla tarpeen myös moraalikadon estämiseksi.
(80)
Siirrettäväksi osoitettujen omaisuuserien tukikelpoisuuden osalta arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 34 kohdassa todetaan, että arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevien toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvat omaisuuserien tyypit on valittava käytännöllisesti ja joustavasti. Komissio on soveltanut tätä joustavuutta muissa valtiontukiasioissa ja hyväksynyt sellaisten omaisuuserien siirron, jotka eivät varsinaisesti olleet uhattuina, mutta jotka eivät olleet strategisesti merkittäviä, kun huomioon otettiin kyseisen pankin liiketoimintamallin perusteellinen muuttuminen.
(81)
Kuten arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 46 kohdassa todetaan, on tarpeen varmistaa, että edunsaajapankki ja sen omaisuuserät, joiden arvo on alentunut, erotetaan toisistaan sekä toiminnallisesti että organisatorisesti, jotta pankkia autetaan keskittymään elinkelpoisuuden palauttamiseen ja ehkäistään mahdolliset eturistiriidat. Komissio tiedostaa, että kun selvityslaitos perustettiin, PBB:n ja FMS-WM:n välisten yhteyksien katkaiseminen ei etenkään teknisistä syistä ollut välittömästi mahdollista. Tämä tilanne on kuitenkin korjattava mahdollisimman pikaisesti. Tämän perusteella Saksa on luvannut, että PBB kehittää organisaatiotaan niin, että se voi tarjota asiaankuuluvia palveluja täysin riippumattomasti, eikä se enää tarjoa niitä FMS-WM:lle 30 päivän syyskuuta 2013 jälkeen.
(82)
Arvostuksen ja vastuunjaon osalta arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 21 kohdassa todetaan, että asianmukainen korvaus on osa vastuunjakoa koskevaa vaatimusta. Kuten arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon liitteessä IV todetaan, komissio varmistaa, että ongelmallisiin omaisuuseriin suunnattavien tukitoimien hinnoitteluun sisällytetään valtiolle maksettava korvaus, jonka määrässä otetaan asianmukaisesti huomioon riski tulevista tappioista, jotka ylittävät todellista taloudellista arvoa määritettäessä arvioidut tappiot. Ongelmallisia omaisuuseriä koskeviin tukitoimiin liittyvien komission päätöksentekomenettelyjen mukaisesti (26) pääomavaikutuksen tarvittavan korvauksen määrä arvioidaan todellisella taloudellisella arvolla tehtävän siirron perusteella, vaikka todellinen taloudellinen arvo olisikin siirtoarvoa alhaisempi.
(83)
Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 41 kohdassa todetaan, että siirtoarvon on vastattava todellista taloudellista arvoa. Jos jäsenvaltioiden mielestä on tarpeen erityisesti teknisen maksukyvyttömyyden välttämiseksi määrittää omaisuuserille siirtoarvo, joka ylittää niiden todellisen taloudellisen arvon, tämä voidaan hyväksyä vain, jos sen lisäksi toteutetaan laajamittainen rakenneuudistus ja asetetaan ehtoja, joiden nojalla ylimääräinen tuki voidaan periä takaisin myöhemmin, esimerkiksi käyttämällä takaisinperintälausekkeita.
(84)
Tämän perusteella komissio katsoo, että todellisen taloudellisen arvon ja siirtoarvon välinen erotus, joka peritään takaisin myöhemmin ja joka on määritetty komission riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella, on 16,2 miljardia euroa. Komissio kehottaakin tekemään pankille perusteellisen rakenneuudistuksen ja supistamaan sen toimintaa. Arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon 21 kohdan mukaisesti lisäkorvausta ei tarvita, koska kun pääomasta vähennetään etukäteen 16,2 miljardia euroa, toimenpiteellä ei enää vaikuteta pääomaan (27).
(85)
Komissio panee merkille, että Saksa ei ole yksiselitteisesti vaatinut kyseisen rahamäärän takaisinperintää. Se on kuitenkin ottanut käyttöön lausekkeita, joilla takaisinperintä sallitaan mahdollisimman tehokkaasti. Näissä lausekkeissa säädetään seuraavaa:
a)
HRE suorittaa selvityslaitokselle 1,59 miljardin euron ehdollisen maksun.
b)
PBB käyttää kerättyjä voittoja lunastaakseen takaisin Saksan liittotasavallan äänettömän osakkuuden.
c)
Kun 1,59 miljardin euron maksu on suoritettu kokonaisuudessaan, DEPFA Bank plc:n alaryhmittymän (eli emoyhtiön ja kaikkien tytäryhtiöiden) on maksettava Saksalle asianmukainen korvaus valtiontuesta.
d)
Vaikka HRE on kansallistettu, Saksa aikoo yksityistää PBB:n uudelleen, mikä tarkoittaa, että Saksa saa tuottoa mahdollisesta myöhemmästä uudelleenyksityistämisestä. Koska valtio on ottanut pankin julkiseen omistukseen ja aikoo nyt yksityistää sen uudelleen, voidaan myös katsoa, että valtio yrittää elvyttää sitä mahdollisimman tehokkaasti ja että aiemmat osakkaat ovat osallistuneet tähän asianmukaisesti.
Ehdotettu rakenneuudistus on erittäin perusteellinen ja tarkoittaa myös kannattavaa pankkitoimintaa harjoittavan ydinpankin toiminnan dramaattista supistamista noin 15 prosenttiin HRE:n koosta vuoden 2008 lopussa. Kun lopullinen rakenneuudistuspaketti yhdistetään kasvun rajoittamista, tuotevalikoiman rajoittamista, yrityshallintoa ja julkisella tarjouskilpailulla toteutettavaa uudelleenyksityistämistä koskeviin sitoumuksiin, voidaan katsoa, että se on riittävän perusteellinen arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevan tiedonannon tarkoituksessa.
(86)
Komissio panee myös merkille, että sen huolestuneisiin huomautuksiin Saksan ja HRE:n halukkuudesta ja kyvystä antaa arvoltaan alentuneista omaisuuseristä täydellisiä tietoja läpinäkyvästi ja etukäteen on vastattu kattavilla tiedoilla, jotka asiaan osoitettu pankin työryhmä on toimittanut. HRE on - osittain komission pyynnöstä - myös tarkastuttanut tietoaineistojensa yhdenmukaisuuden ja laadun, mikä on auttanut komission asiantuntijoita lopullisen arvioinnin tekemisessä. Saksa ja PBB haluavat myös lievittää komission huolestuneisuutta mahdollisista hallintotietojärjestelmien tulevista puutteista, ja ne ovatkin sitoutuneet parantamaan kattavasti riskinhallinta- ja raportointijärjestelmiä.
VI.2.3 Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon noudattaminen
(87)
Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa määritetään valtiontukisäännöt, joita sovelletaan rahoituslaitosten rakenneuudistukseen tämänhetkisen kriisin aikana. Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon mukaan rahoituslaitos soveltuu tämänhetkisen rahoitusalan kriisin yhteydessä sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, jos sen rakenneuudistus johtaa pankin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseen, edunsaajat osallistuvat rakenneuudistukseen riittävästi omalla osallistumisellaan (vastuunjako) ja rakenneuudistuksen yhteydessä toteutetaan riittävästi toimenpiteitä kilpailun vääristymisen rajoittamiseksi (28).
(88)
Tähän mennessä myönnettyjen pääomanlisäysten yhteenlaskettu arvo, suunnitellun pääomanlisäyksen arvo ja omaisuuserien siirron perusteella myönnetyn valtiontuen määrä vastaavat yhdessä yli 20:tä prosenttia HRE:n kriisiä edeltävistä riskipainotetuista omaisuuseristä.
VI.2.3.1 PBB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(89)
Rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 2 luvun mukaisesti Saksa toimitti kattavan ja yksityiskohtaisen rakenneuudistussuunnitelman, jossa määritettiin HRE:n taloudellisten vaikeuksien syyt ja annettiin yksityiskohtaista tietoa liiketoimintamallista.
(90)
Rakenneuudistussuunnitelmassa ja Saksan toimittamissa täydentävissä tiedoissa osoitetaan, että HRE:n vaikeudet johtuivat pääasiassa seuraavista syistä:
a)
HRE:n ja etenkin sen tytäryhtiön DEPFA Bank plc:n asema yksinomaan tukkurahoitettuna pankkina ilman franchise-rahoitusta, minkä takia se oli erittäin riippuvainen pankkienvälisten rahoitusmarkkinoiden vakaudesta; pankkienväliset rahoitusmarkkinat puolestaan tyrehtyivät väliaikaisesti kokonaan Lehman Brothersin romahduksen jälkeen,
b)
perinnejärjestelmiin liittyvä ongelma, joka aiheutui omaisuuseristä, joiden sijoitetun pääoman tuottoprosentti ei ollut asianmukainen niiden todelliseen riskiprofiiliin nähden, ja
c)
se, että HRE oli luotu sulauttamalla yhteen useita pieniä pankkilaitoksia, joissa käytettiin erilaisia tietoteknisiä järjestelmiä, joita ei yhdennetty kattavaksi, koordinoiduksi riskinhallintajärjestelmäksi.
(91)
Kuten edellä todetaan, rakenneuudistuksella ja suunnitelluilla toimenpiteillä, jotka koskevat ensisijaisesti pankin rahoitusta ja sisäisiä valvontajärjestelmiä, pyritään varmistamaan, että maksuvalmiusongelmat, joiden takia pankki joutui maksukyvyttömyyden partaalle, eivät enää voi toistua. Rakenneuudistussuunnitelmassa tarkastellaan suurimpia ongelmia erittäin tarkasti keskittymällä entistä vakaampaan, Pfandbrief-lähtöiseen rahoitusratkaisuun, vähentämällä huomattavasti aiempaa riippuvaisuutta pankkienvälisistä rahoitusmarkkinoista, kehittämällä ja yhdentämällä sen tietoteknisiä järjestelmiä ja supistamalla maantieteellistä toiminta-aluetta, tytäryhtiöverkostoa ja liiketoiminnan absoluuttista laajuutta. Tätä ratkaisua täydennetään järkevästi lakkauttamalla muu toiminta ja tarkastelemalla kyseisiä toimia PBB:n taseessa selvitystilassa olevina omaisuuserinä.
(92)
Näin ollen PBB:n molemmilla jäljelle jäävillä toimialoilla keskitytään omaisuuseriin, jotka täyttävät Saksan takaamien joukkovelkakirjalainojen kelpoisuusehdot. Tässä yhteydessä käytetään joko Saksan kiinteistövakuudellisia joukkovelkakirjoja (Hypothekenpfandbriefe) tai Saksan julkisen sektorin joukkovelkakirjoja (öffentliche Pfandbriefe). Väite siitä, että tällaisella konservatiivisemmalla kaupallisella strategialla voidaan parantaa lainanantotoimien laatua, on uskottava, etenkin kun huomioon otetaan Saksan Pfandbrief-laissa asetetut erityisvaatimukset riskien hallinnasta, seurannasta ja valvonnasta ja siinä säädetyt suojatoimenpiteet, kuten luoton määrän ja arvon välisen suhteen rajoittaminen.
(93)
Laajentamista koskevan 24 päivänä syyskuuta 2010 annetun päätöksen (vertaa tämän päätöksen johdanto-osan 15 kappale) johdanto-osan 92 kappaleessa komissio ilmaisi epäilevänsä, että pankki ei tulevilla liiketoimillaan välttämättä voi saavuttaa riittäviä marginaaleja etenkään julkisen sektorin rahoituksessa, jossa marginaalit ovat tyypillisesti pieniä. Joitakin HRE:n aiempia julkisen sektorin rahoitukseen liittyviä toimia, toisin sanoen julkisten investointien rahoitustoimia, on jatkettava. Kyseisillä julkisten investointien rahoitustoimilla rahoitetaan kuitenkin vain tuotteita, jotka liittyvät julkisen sektorin asiakkaiden sijoituksiin. Näin ollen ne voidaan erottaa talousarvioiden rahoitustoiminnasta eli julkisten viranomaisten kohdentamattomasta rahoituksesta, jossa marginaalit ovat tyypillisesti erityisen pieniä. Mukautetussa liiketoimintamallissa pienimarginaaliset talousarvioiden rahoitustoimet keskeytetään (ne vastaavat noin 75:tä prosenttia aiemmista julkisen sektorin rahoitustoimista), ja niistä saatava salkku merkitään PBB:n taseessa selvitystilaan. Tällä vastataan tätä näkökohtaa koskeviin komission huolenaiheisiin. Huolestuneisuutta vähennetään myös Saksan sitoumuksella, jonka mukaan se varmistaa, että PBB ei uudessa strategisessa liiketoiminnassaan tee sopimuksia lainoista, joiden riskipainotettu pääoman tuotto on liiketapahtumakohtaisesti alle 10 prosenttia.
(94)
Komissio myös panee merkille, että pitämällä julkisten investointien rahoitustoimet PBB:n toisena toimialana lievennetään markkinatoimijoiden ja luottoluokituslaitosten huolestuneisuutta liiketoimien valikoiman vähentymisestä sellaisissa pankeissa, jotka rajaavat toimintansa yhteen toimialaan (niin sanotut erikoistuneet pankit) ja jotka näin ollen ovat liian riippuvaisia yhdestä toimialasta. Kun PBB:llä on kaksi toimialaa, joiden suhdannekehitys voi olla erilaista, PBB voi varmistaa vakaat ja ennustettavissa olevat tuotot ja saada tarvittavaa näkyvyyttä institutionaalisten sijoittajien joukossa.
(95)
Rakenneuudistuksen ansiosta organisaatiorakenteet selventyvät, koska vähäinen toiminta, esimerkiksi pääomamarkkinoihin ja omaisuuserien hallintaan liittyvät toimet, lakkautetaan ja tytäryhtiöverkostoa supistetaan merkittävästi. Huomattava määrä myyntitoimistoja on jo suljettu; yksityiskohtaisen ja alueellisen liiketoimintamallin mukaan neljä myyntitoimistoa (Berliini, Hampuri, Reinin/Ruhrin alue ja Tukholma) avataan uudelleen.
(96)
Rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan, että PBB ei perusteettomasti lisää toimintaansa markkinoilla. Uusien lainojen myöntämistä on rajoitettu molemmilla toimialoilla. PBB pyrkii omilla ydinmarkkinoillaan saavuttamaan julkisten investointien rahoitustoimissa 1-2 prosentin markkinaosuuden ja kiinteistöjen rahoitustoimissa 2-6 prosentin markkinaosuuden.
(97)
Komissio panee merkille, että pankki on alkanut korjata tietoteknisen järjestelmänsä puutteita; kyseinen järjestelmä oli alun perin melko heterogeeninen ja sisälsi vakavia puutteita etenkin riskinhallintatoimintojen ja sovellusten osalta. Vuonna 2009 HRE perusti monivuotisen, ryhmän laajuisen New Evolution -hankkeen, jolle osoitettiin määrärahoja noin 180 miljoonaa euroa. Hankkeella muutetaan tietoteknistä ympäristöä. Hankkeessa otetaan käyttöön useita järjestelmää parantavia uudistuksia kuuden peräkkäisen ohjelmistojulkaisun avulla. Hanke koskee muun muassa operatiivisia uudistuksia, kuten luoton hallintajärjestelmien vakauttamista, luotto-, markkina- ja maksuvalmiusriskien hallintaan liittyviä tietoteknisen järjestelmän uudistuksia, palvelutoimistojärjestelmien standardointia ja tietojen täsmällisyyden, yksityiskohtaisuuden ja laadun parantamista. Tietoteknisen muutosprosessin sisällöstä ja edistymisestä toimitettujen tietojen perusteella alkuperäisiin ongelmiin on puututtu asianmukaisesti ja ne voidaan ratkaista vaatimusten mukaisesti PBB:n rakenneuudistuksen aikana. Komissio katsoo, että tuleva tietotekninen järjestelmä on oikea-aikaisen ja huolellisen riskinhallinnan toimiva ja tehokas alusta, joka soveltuu liiketoiminnan menettelyihin. Siksi on ratkaisevan tärkeää, että se pannaan täydellisesti täytäntöön.
(98)
PBB:n likviditeetti, maksuvalmius ja kannattavuus (29) katsotaan pankin elinkelpoisuuden tärkeimmiksi indikaattoreiksi, ja niitä arvioidaan perusskenaarion ja stressiskenaarion mukaisesti (30).
(99)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan PBB ei enää saa valtiontakauksia jälleenrahoitukselleen. PBB on kuitenkin edelleen tukkurahoitettu laitos, joka ei saa franchise-rahoitusta. Tilannetta lieventää PBB:n strategia, jolla vähennetään merkittävästi tarvittavan vakuudettoman rahoituksen määrää ja sen sijaan lasketaan liikkeelle taattuja joukkovelkakirjoja, jotka katsotaan vakaammaksi rahoituslähteeksi.
(100)
Koska akuutti likviditeettivaje oli yksi suurimmista syistä HRE:n ongelmiin, joiden takia se lopulta tarvitsi valtiontukea, rakenneuudistussuunnitelmalla varmistetaan riittävä käteis- ja maksuvalmiusvaranto ottaen huomioon Basel III -sopimuksen vaatimusten mahdolliset vaikutukset. Varanto on suurimmillaan rakenneuudistusjakson käynnistyessä ja vähenee asteittain. Perusskenaariossa käteis- ja maksuvalmiusvaranto on noin [12-17] prosenttia PBB:n taseesta vuoden 2011 loppuun mennessä ja saavuttaa noin [7-17] prosentin tason vuoden 2015 loppuun mennessä. Stressiskenaariossa käteis- ja maksuvalmiusvaranto on yli [7-10] prosenttia PBB:n taseesta vuoden 2011 loppuun mennessä ja saavuttaa noin [7-10] prosentin tason vuoden 2015 loppuun mennessä. Komissio katsoo, että maksuvalmiustilanne on asianmukainen sekä perusskenaariossa että stressiskenaariossa.
(101)
Kun Tier 1 -suhdeluku (joka lasketaan Basel II -sopimuksessa säädetyn sisäisten luottoluokitusten menetelmän mukaisesti) on ennusteiden mukaan vuoden 2011 loppuun mennessä 12,9 prosenttia perusskenaariossa tai 10,5 prosenttia stressiskenaariossa, PBB:lle on varmistettu riittävästi pääomaa ja se vastaa pääomaa koskevia vähimmäisvaatimuksia rakenneuudistusjaksolla. Rakenneuudistussuunnitelmassa käytettyjen olettamusten mukaan Tier 1 -suhdeluku on vuoden 2015 lopussa 12,4 prosenttia perusskenaariossa tai 11,3 prosenttia stressiskenaariossa. Tier 1 -suhdeluvun pienentyminen perusskenaariossa johtuu tappioiden sijaan pääasiassa riskipainotettujen omaisuuserien ennustetusta kasvusta, joka aiheutuu suunnitellusta kasvusta (perusskenaariossa PBB:n tulos on verojen jälkeen positiivinen vuosina 2011-2015; vain stressiskenaariossa PBB ei pääse verojen jälkeen nollatulokseen vuosina 2011 ja 2012).
(102)
PBB:n kannattavuuden odotetaan kasvavan rakenneuudistusjaksolla. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan PBB:n nettotuotto verojen jälkeen on perusskenaariossa yhteensä [110-150] miljoonaa euroa vuonna 2011 ja [280-320] miljoonaa euroa vuonna 2015. Vuonna 2011 tulos vastaa vain [3-6] prosentin pääoman tuottoa (verojen jälkeen), mutta rakenneuudistusjakson päättyessä vuonna 2015 se vastaa [8-11] prosentin pääoman tuottoa (verojen jälkeen). Perusskenaariossa tavoitteeksi asetettu kannattavuus voidaan näin ollen katsoa tyydyttäväksi pankille, joka harjoittaa rakenneuudistussuunnitelmassa määritettyä liiketoimintaa, kun asiaa tarkastellaan elinkelpoisuuden kannalta ja PBB:n suunnitellun uudelleenyksityistämisen perusteella. Saksan mukaan PBB:n nettotuotoilla verojen jälkeen korvataan edeltävien vuosien tappiot. Kun huomioon otetaan seuraaville vuosille siirretyt tappiot, tämä tarkoittaa, että PBB:n taseeseen kirjataan tappioita (Bilanzverluste) vuoteen 201[…] asti, mutta ei enää vuonna 201[…], kun äänetön osakkuus lunastetaan takaisin.
(103)
Taulukko 1: PBB:n tulosennuste, IFRS-standardit (International Financial Reporting Standards) (perusskenaario) rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti
2011
2012
2013
2014
2015
Korkokate ja vastaavat tulot
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Palkkiotulot, netto
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Toiminnan tuotot
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Luottotappiovaraukset
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hallinnolliset menot
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Muiden tulojen/menojen tase
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Tuotto/tappio ennen veroja
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Verot
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Tuotto/tappio verojen jälkeen
miljoonaa euroa
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
PBB:n kannattavuutta lisääviä tärkeimpiä osatekijöitä arvioitaessa esiin nousee kaksi kannattavuutta lisäävää tekijää: PBB:n kaupallisesta toiminnasta saamat tulot kasvavat ja toimintakustannukset vähenevät.
(105)
Tulojen kasvamisen osalta rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että lainojen keskimääräistä marginaalia voidaan kasvattaa etenkin sitoutumalla uuteen ja entistä kannattavampaan liiketoimintaan. Kiinteistöjen rahoitusta koskevan toimialan osalta nykyisten salkkujen perusteella laskettujen nettomarginaalien odotetaan kasvavan [80-100] peruspisteestä [105-120] peruspisteeseen vuonna 2011, [105-110] peruspisteeseen vuonna 2012 ja tämän jälkeen [95-100] peruspisteeseen. Julkisten investointien rahoitusta koskevan toimialan nettomarginaali on [27-35] peruspistettä koko rakenneuudistusjakson ajan, mikä on huomattava parannus julkisen sektorin rahoitustoimien nykyiselle salkulle lasketun [6-12] peruspisteen nettomarginaaliin verrattuna (31). Paraneminen johtuu pääosin siitä, että yhtiö ei enää toteuta talousarvioiden rahoitustoimia, joiden marginaalit ovat tyypillisesti erityisen pieniä.
(106)
Kun otetaan huomioon, että riittävän suurten marginaalien varmistaminen on tärkeää, Saksan sitoutuminen siihen, että PBB ei uudessa strategisessa liiketoiminnassaan tee sopimuksia lainoista, joiden riskipainotettu pääoman tuotto on liiketapahtumakohtaisesti alle 10 prosenttia, on asianmukainen ja tarpeellinen.
(107)
Vuosina 2011 ja 2012 maksut, jotka on peritty FMS-WM:lle (HRE:n roskapankille) tarjotuista omaisuuserien hallintapalveluista, ovat PBB:n tärkeä tulonlähde. Kuten arvoltaan alentuneita omaisuuseriä koskevassa tiedonannossa todetaan, on tarpeen varmistaa, että edunsaajapankki ja sen omaisuuserät, joiden arvo on alentunut, erotetaan toisistaan sekä toiminnallisesti että organisatorisesti, jotta pankkia autetaan keskittymään elinkelpoisuuden palauttamiseen ja ehkäistään mahdolliset eturistiriidat. Komissio ymmärtää, että kun selvityslaitos perustettiin, PBB:n ja FMS-WM:n välisten yhteyksien katkaiseminen ei etenkään teknisistä syistä ollut välittömästi mahdollista. Tämä tilanne on kuitenkin korjattava mahdollisimman pikaisesti. Tämän perusteella Saksa on luvannut, että PBB kehittää organisaatiotaan niin, että se voi tarjota asiaankuuluvia palveluja täysin riippumattomasti, eikä se enää tarjoa kyseisiä palveluja FMS-WM:lle 30 päivän syyskuuta 2013 jälkeen. Sama koskee FMS-WM:n jälleenrahoitusta. Sitoumuksella autetaan myös varmistamaan, että PBB:n keskipitkän aikavälin kannattavuus perustuu arvoltaan alentuneiden omaisuuserien siirroista saatavien maksutulojen sijaan sen omaan toimintaan.
(108)
Komissio panee merkille, että PBB aikoo vähentää merkittävästi toimintakustannuksiaan. Rakenneuudistusjakson aikana kustannus-tuottosuhde paranee perusskenaariossa huomattavasti, sillä vuonna 2011 se on [64-79] prosenttia ja vuonna 2015 puolestaan [32-42] prosenttia.
(109)
PBB on hyväksynyt joitakin ratkaisevia rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka vaikuttavat sen kustannuspohjaan. Se on sulkenut huomattavan määrän myyntitoimistoja ja vähentänyt työntekijöiden määrää noin 30 prosenttia (1 366 työntekijää vuoden 2010 lopussa verrattuna 2 000 työntekijään vuoden 2007 lopussa) (32). Vaikka nämä toimenpiteet vaikuttavat myönteisesti toimintakustannuksiin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, rakenneuudistusmenettelystä aiheutuu lyhyellä aikavälillä satunnaisia kustannuksia, etenkin työttömyys- ja varhaiseläkemaksuja, asianajajien ja konsulttien maksuja ynnä muita. Komission näkemyksen mukaan on syytä olettaa, että toimintakustannukset vakiintuvat huomattavasti alhaisemmalle tasolle, kun rakenneuudistusmenettely on saatu päätökseen.
(110)
Kun arvoltaan alentuneet omaisuuserät on siirretty FMS-WM:lle, mikä laskee merkittävästi tasetta, PBB:n luottotappiovaraukset pysyvät perusskenaarion mukaan vakaina rakenneuudistusjakson ajan.
(111)
Komissio katsoo, että PBB:n tavoitteeksi asetettu kannattavuus on riittävä myös tarkasteltaessa stressiskenaarion olettamuksia, koska pankin elinkelpoisuus tai PBB:n uudelleenyksityistämistä koskevat mahdollisuudet eivät vaarannu. Rakenneuudistussuunnitelman mukaan PBB:n tappio stressiskenaariossa olisi [100-125] miljoonaa euroa vuonna 2011, mutta rakenneuudistusjakson päättyessä vuonna 2015 PBB:n odotetaan tuottavan voittoa [270-310] miljoonaa euroa. Pääoman tuotto (verojen jälkeen) olisi negatiivinen vuonna 2011 (- [2,8-3,8] prosenttia) ja vuonna 2012, mutta kyseisessä skenaariossa pääoman odotettu tuotto vuonna 2015 olisi lähes [9-12] prosenttia.
(112)
Taulukko 2: PBB:n tulosennusteet, IFRS-standardit (International Financial Reporting Standards) (stressiskenaario) rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti
2011
2012
2013
2014
2015
Korkokate ja vastaavat tulot
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Palkkiotulot, netto
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Toiminnan tuotot
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Luottotappiovaraukset
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hallinnolliset menot
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Muiden tulojen/menojen tase
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Tuotto/tappio ennen veroja
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Verot
miljoonaa euroa
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Tuotto/tappio verojen jälkeen
miljoonaa euroa
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Liiketoimintamalliin, tekniseen infrastruktuuriin ja organisaatiorakenteeseen tehtyjen uudistusten ja niiden PBB:n likviditeetti-, maksuvalmius- ja kannattavuustilanteeseen kohdistuvien odotettujen vaikutusten perusteella komissio katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma vastaa rakenneuudistusta koskevan tiedonannon vaatimuksia pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta.
VI.2.3.2 Oma osallistuminen / vastuunjako
(114)
Rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa todetaan, että edunsaajan on osallistuttava rakenneuudistuskustannuksiin asianmukaisesti. Periaatteet esitetään rakenneuudistusta koskevan tiedonannon 3 luvussa seuraavasti:
a)
Rakenneuudistustuki on rajoitettava niin, että se kattaa kustannukset, jotka ovat välttämättömiä elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
b)
Jotta tukimäärä voidaan rajoittaa välttämättömään vähimmäismäärään, edunsaajapankin on ensin käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseen, esimerkiksi myytävä omaisuuseriä.
c)
Rakenneuudistukseen liittyviä kustannuksia ei kanna ainoastaan valtio vaan myös pankkiin sijoittaneet, jotka kattavat tappioita käytettävissä olevalla pääomalla ja maksavat asianmukaisen vastikkeen valtion tukitoimista. Vastuunjaolla pyritään kahteen tavoitteeseen: rajoittamaan kilpailun vääristymistä ja estämään moraalikato (33).
(115)
Komissio ei ole enää huolissaan siitä, onko tuen määrä rajoitettu siihen välttämättömään vähimmäismäärään, joka on tarpeen PBB:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiseksi. Saksa on sijoittanut tai aikoo sijoittaa HRE:hen yhteensä lähes 10 miljardia euroa. Osa pääomanlisäyksistä eli 2,08 miljardia euroa käytetään selvityslaitoksen FMS-WM:n jälleenrahoitukseen ja 1,59 miljardia euroa siirretään FMS-WM:lle rakenneuudistuksen aikana. Noin 63 prosenttia lähes 10 miljardin euron pääomasta pysyy edelleen HRE-ryhmässä.
(116)
PBB on HRE-ryhmän ainoa oikeushenkilö, joka harjoittaa jatkossa uutta liiketoimintaa ja näin ollen osallistuu aktiivisesti kilpailuun. Perusskenaariossa sen Tier 1 -suhdelukujen (jotka perustuvat Basel II -sopimuksessa säädettyyn luottoluokitusten menetelmään) ennustetaan olevan 12,9 prosenttia vuoden 2011 lopussa, laskevan hieman rakenneuudistusjaksolla ja saavuttavan 12,4 prosentin tason vuoden 2015 loppuun mennessä. Rakenneuudistussuunnitelma ei anna syytä epäillä, että pankki ei täyttäisi pääomaa koskevia vähimmäisvaatimuksia rakenneuudistusjakson aikana. Ennustettu Tier 1 -suhdeluku on hyvä, mutta vastaa kuitenkin kilpailijoiden suhdelukuja. Rahoitusalan kriisin seurauksena pankeilta odotetaan nyt suurempia suhdelukuja kuin ennen kriisiä. On myös pidettävä mielessä, että kriisin aikana kohtaamiensa ongelmien takia PBB tarvitsee vankan pääomaperustan, jotta se voi vakuuttaa markkinatoimijat siitä, että se on luotettava liikekumppani. Komissio katsoo, että varatun pääoman määrä ja siihen perustuvat suhdeluvut ovat näin ollen riittäviä ja että ne on rajoitettu välttämättömään vähimmäistasoon.
(117)
HRE on myös saanut yhteensä 145 miljardin euron takaukset, joista on tosi asiassa käytetty 124 miljardia euroa. Takaukset olivat tarpeen, jotta pankki sai mahdollisuuden jatkaa toimintaansa maksukyvyttömyyden uhan alaisena edes siihen asti, että HRE sai mahdollisuuden siirtää arvoltaan alentuneet omaisuuseränsä FMS-WM:lle. Kaikki HRE-ryhmän käyttämät takaukset, joiden määrä oli yhteensä 124 miljardia euroa, siirrettiin FMS-WM:lle 1 päivästä lokakuuta 2010 alkaen. Näin ollen PBB:n toiminta ei enää perustu valtiontakauksiin. Siirron avulla varmistettiin, että takauksina annettu tuki rajoitettiin mahdollisimman lyhyelle välttämättömälle jaksolle.
(118)
Kuten rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa todetaan, edunsaajapankkien on ensin käytettävä omia varojaan rakenneuudistuksen rahoittamiseksi, mikä yleensä toteutetaan myymällä omaisuuseriä. Huomattava osa HRE:n omaisuuseristä siirrettiin siltä pois siirtämällä nimellisarvoltaan noin 210 miljardin euron omaisuuserät ja 280 miljardin euron johdannaiset selvityslaitokselle FMS-WM:lle, millä sen tasetta leikattiin 50 prosenttia. Kyseisellä tapahtumalla ei kuitenkaan saatu aikaan ylijäämää, jolla olisi voitu rahoittaa rakenneuudistuskustannuksia. Valtiontukitoimenpiteeksi olisi ennemmin luokiteltava itse siirto, koska hinta, jonka HRE sai omaisuuseristä, oli noin 16,2 miljardia euroa suurempi kuin omaisuuserien todellinen taloudellinen arvo. Yhtiö on kuitenkin myynyt ja myy useita yhtiöiden omistusosuuksia (esimerkiksi Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Sveitsi), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) ja Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE on maksanut SoFFinille korkoa kaikista Saksan myöntämistä takauksista, ja kyseiset vuotuiset korkokannat ovat 0,5-0,8 prosenttia. Näin ollen se on valtiontukisääntöjen soveltamisesta maailmanlaajuisen finanssikriisin seurauksena rahoituslaitosten suhteen toteutettuihin toimenpiteisiin annetun komission tiedonannon (34), jäljempänä ’pankkitiedonanto’, mukaisesti riittävästi korvannut valtiontuen kyseisen osan. Tähän mennessä pankki ei puolestaan ole maksanut korvauksia saadusta pääomasta tai ongelmallisiin omaisuuseriin kohdistuvan toimenpiteen pääomavaikutuksesta eikä se voi varmistaa asianmukaista takaisinperintämekanismia tukiosuudelle, joka on saatu omaisuuserien todellista taloudellista arvoa suurempana siirtoarvona.
(120)
HRE:n yleisen taloudellisen tilanteen perusteella voidaan päätellä, että pankki yksinkertaisesti ei voinut mielekkäästi osallistua rakenneuudistuskustannuksiin enempää (35). Tämän takia oman osallistumisen puute on korvattava rakenneuudistussuunnitelman erityisen perusteellisilla rakenteellisilla toimenpiteillä, joilla varmistetaan, että pankki ja sen osakkaat jakavat asianmukaisesti vastuun pankin pelastamisesta. Komissio katsoo yleisesti, että kun asian erityiset olosuhteet otetaan huomioon, rakenneuudistussuunnitelmassa määritetyillä organisaation kokoa, markkinaläsnäoloa, toiminnan laajuutta ja taseen määrää koskevilla supistuksilla paikataan asianmukaisesti tätä riittävän oman osallistumisen puutetta.
(121)
On myös pidettävä mielessä, että pankki otettiin julkiseen omistukseen ja sen entisten osakkaiden saama korvaus perustui yrityksen arvoon ilman valtiontukea (36). Tämä on valtiontuen kannalta tarkasteltuna myönteinen tulos ja tarkoittaa, että entiset osakkaat on lunastettu ulos yhtiöstä, joten niiden voidaan katsoa osallistuneen riittävästi HRE:n rakenneuudistuksen kustannuksiin.
(122)
HRE:n etuoikeusasemaltaan toissijaisen velan haltijoiden osalta Saksa on sitoutunut siihen, että HRE ei suorita tuottoperusteisista rahoitusvälineistä harkinnanvaraisia maksuja kolmansille osapuolille, millä varmistetaan, että Tier 2 -pääomanhaltijat eivät saa tai saavat vain vähän korvausta sijoituksestaan ja näin ollen osallistuvat vastuunjakoon yhtä lailla kuin Tier 1 -pääomanhaltijat.
(123)
Tämän perusteella komissio katsoo, että HRE:n osakkaat ovat riittävästi osallistuneet rakenneuudistuksen kustannuksiin ja että moraalikadon vaara on näin ollen estetty asianmukaisesti.
VI.2.3.3 Toimenpiteet, joilla rajoitetaan kilpailun vääristymistä
(124)
Kilpailun vääristymistä rajoittavien toimenpiteiden osalta rakenneuudistusta koskevassa tiedonannossa todetaan, että komission on arvioissaan otettava huomioon tuen määrä, vastuun jakaminen ja rahoituslaitoksen asema markkinoilla rakenneuudistuksen jälkeen. Analyysin perusteella on päätettävä asianmukaisista toimista.
(125)
HRE:stä johtuva kilpailun vääristyminen on merkittävää. Saksan valtio on tehnyt tai tekee HRE:hen pääomanlisäyksiä yhteensä noin 9,95 miljardia euroa (FMS-WM on saanut tai saa osan pääomasta) ja on antanut tai antaa takauksia 145 miljardia euroa. Lisäksi HRE:n osalta on toteutettu omaisuuseriin kohdistuva toimenpide, jossa tukiosuus on ollut noin 20 miljardia euroa. Tämän huomattavan valtiontuen takia HRE:lle on tehtävä perusteellinen rakenneuudistus.
(126)
HRE:n seuraajaa PBB:tä rahoitetaan hyvin, eikä sen tarvitse kantaa vastuuta HRE:n aiemmasta suuririskisestä luotonannosta. Suuri tukimäärä on ollut tarpeen PBB:n liiketoiminnan jatkamiseksi ja erottautumisen helpottamiseksi. PBB on kuitenkin paljon pienempi pankki, ja Saksa onkin toteuttanut riittäviä toimenpiteitä kilpailun mahdollisen vääristymisen rajoittamiseksi.
(127)
PBB on taloudellinen toimija, joka on melko erilainen aiempaan HRE:hen verrattuna. Se on otettu julkiseen omistukseen, ja sille tehdään nyt perusteellinen rakenneuudistus. Näin ollen PBB on paljon pienempi pankki kuin HRE aikoinaan. Kun joukko omaisuuseriä siirrettiin FMS-WM:lle, PBB:n taseen strateginen taso - jossa ei oteta huomioon taseen niitä omaisuuseriä, jotka ovat lakkautustilassa tai jotka on näennäisesti siirretty FMS-WM:lle - on noin 15 prosenttia HRE:n taseesta vuoden 2008 lopussa.
(128)
Saksa on myös esittänyt komissiolle useita sitoumuksia, joilla rajoitetaan PBB:n markkinaläsnäoloa. Näitä sitoumuksia kuvataan yksityiskohtaisesti V osassa. PBB harjoittaa uutta liiketoimintaa vain kahdella toimialalla: julkisten investointien rahoituksen ja kiinteistöjen rahoituksen alalla. Nämä kaksi toimialaa voivat kasvaa rakenneuudistusjaksolla vain rajatusti, koska uuden liiketoiminnan, taseen ja omaisuuserien koon on kaikkien pysyttävä määritettyjen rajojen mukaisina, millä rajoitetaan tehokkaasti PBB:n mahdollisuuksia laajentaa toimintaa markkinoilla ja näin ollen vääristää kilpailua. Nämä kasvurajoitukset ovat voimassa ainakin 31 päivään joulukuuta 2013 asti ja mahdollisesti pidempään, jos PBB:tä ei ole vielä uudelleenyksityistetty. HRE-ryhmän kaikkien muiden yhtiöiden on lopetettava liiketoimintansa ja lakkautettava salkkunsa etenkin infrastruktuurin rahoituksen, pääomamarkkinoiden ja omaisuuserien hallinnan alalla ja lopetettava myös valtiontukeen liittyvä toiminta.
(129)
Komissio on myös esittänyt huolestuneisuutensa siitä, että PBB voi haitata kilpailua ja kilpailijoita liiallisen aggressiivisilla hinnoittelustrategioillaan. Saksa on vastannut huolestuneisuuteen esittämällä sitoumuksen, jonka mukaan PBB:n strategisessa uudessa liiketoiminnassa ei myönnetä uusia lainoja, joiden riskipainotettu pääoman tuotto on liiketapahtumakohtaisesti alle 10 prosenttia. Komissio katsoo, että myös tällä sitoumuksella torjutaan tehokkaasti kilpailun perusteetonta vääristymistä.
(130)
PBB:n toimintaa rajoitetaan myös toimintaan liittyvillä rajoituksilla, joita ovat esimerkiksi yritysostokielto ja kielto valtiontukeen viittaamisesta mainonnassa.
(131)
Saksa on myös sitoutunut yksityistämään PBB:n uudelleen heti, kun se on mahdollista, ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015. PBB:n myynnin avulla Saksan liittotasavalta saa takaisin varat (tai osan varoista), jotka se on sijoittanut HRE:hen. Komissio myös panee merkille, että oikea-aikaisella uudelleenyksityistämisellä voidaan varmistaa, että kolmannet osapuolet voivat ostaa PBB:n.
VII. VALVONTA
(132)
Saksa on sitoutunut siihen, että HRE:n rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa ja sitoumusten täytäntöönpanoa valvoo valvova välimies, joka toimittaa komissiolle selvityksiä neljännesvuosittain.
VIII. PÄÄTELMÄT
(133)
Komissio katsoo, että edellä tarkastellut toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(134)
Lisäksi komissio katsoo, että rakenneuudistustuki soveltuu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla sisämarkkinoille, jos 14 päivänä kesäkuuta 2011 ajan tasalle lopulta saatettu rakenneuudistussuunnitelma pannaan täytäntöön ja tämän päätöksen liitteessä esitetyt sitoumukset täytetään,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt ja aikoo myöntää Hypo Real Estate -ryhmälle ja joka koostuu
-
17 päivänä huhtikuuta 2009 ilmoitetusta 60 miljoonan euron pääomanlisäyksestä,
-
3 päivänä kesäkuuta 2009 ilmoitetusta 2,96 miljardin euron pääomanlisäyksestä,
-
26 päivänä lokakuuta 2009 ilmoitetusta 3 miljardin euron pääomanlisäyksestä,
-
30 päivänä huhtikuuta 2010 ilmoitetusta 1,85 miljardin euron pääomanlisäyksestä, josta 450 miljoonaa euroa on myönnetty tietyin ehdoin,
-
10 päivänä syyskuuta 2010 ilmoitetusta 2,08 miljardin euron pääomanlisäyksestä,
-
30 päivänä syyskuuta 2008 ilmoitetuista 35 miljardin euron takauksista,
-
17 päivänä huhtikuuta 2009 ilmoitetuista 52 miljardin euron takauksista,
-
26 päivänä lokakuuta 2009 ilmoitetusta 8 miljardin euron takauksesta,
-
26 päivänä lokakuuta 2009 ilmoitetusta 10 miljardin euron takauksesta,
-
2 päivänä syyskuuta 2010 ilmoitetusta 20 miljardin euron likviditeettitakauksesta,
-
10 päivänä syyskuuta 2010 ilmoitetusta 20 miljardin euron maksutakauksesta ja
-
10 päivänä syyskuuta 2010 ilmoitetusta omaisuuserien siirrosta selvityslaitokselle FMS Wertmanagement AöR,
soveltuu sisämarkkinoille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla, kun huomioon otetaan sitoumukset, jotka esitetään tämän päätöksen liitteessä.
2 artikla
Saksan on toimitettava komissiolle tämän päätöksen hyväksymisestä alkaen neljännesvuosittain yksityiskohtaiset selvitykset päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutetuista toimenpiteistä sitoumusten liitteessä esitettyjen määräaikojen mukaisesti.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2011.