RÅDETS AFGØRELSE 2011/429/FUSP
af 18. juli 2011
om Den Europæiske Unions holdning vedrørende den holdning, Den Europæiske Union skal indtage på den syvende gennemgangskonference mellem de deltagende stater i konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling og oplagring af bakteriologiske (biologiske) våben og toksinvåben samt om disse våbens tilintetgørelse (BTWC)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 29, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Det Europæiske Råd vedtog den 12. december 2003 en EU-strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben, der bl.a. tager sigte på at styrke konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling og oplagring af bakteriologiske (biologiske) våben og toksinvåben samt om disse våbens tilintetgørelse (BTWC), fortsætte diskussionerne om kontrol af BTWC, støtte den universelle anvendelse og nationale gennemførelse af BTWC, herunder gennem straffelovgivningen, og styrke overholdelsen af den.
(2)
De Forenede Nationers Sikkerhedsråd vedtog den 28. april 2004 med enstemmighed resolution 1540 (2004), hvori spredning af masseødelæggelsesvåben og disses fremføringsmidler betegnes som en trussel mod den internationale fred og sikkerhed. Den 27. april 2006 vedtog FN's sikkerhedsråd enstemmigt resolution 1673 (2006) med henblik på at intensivere bestræbelserne på at fremme den fulde gennemførelse af resolution 1540 (2004). Gennemførelsen af disse resolutioners bestemmelser bidrager til gennemførelse af BTWC.
(3)
Den 26. august 1988 vedtog FN's Sikkerhedsråd resolution 620 (1988), der bl.a. opfordrer generalsekretæren til snarest at foranstalte undersøgelser af påstande om, at kemiske og bakteriologiske (biologiske) våben eller toksinvåben anvendes i modstrid med Genèveprotokollen af 1925. Den 8. september 2006 vedtog Generalforsamlingen FN's globale anti-terror strategi, der er knyttet som bilag til resolution 60/288, hvori medlemsstaterne opfordrer generalsekretæren til at ajourføre fortegnelsen over de eksperter og laboratorier samt de tekniske retningslinjer og procedurer, der står til rådighed for generalsekretæren med henblik på rettidige og effektive undersøgelser af påstandene.
(4)
Sjette gennemgangskonference mellem de deltagende stater i BTWC besluttede, at syvende gennemgangskonference skal afholdes i Genève senest i 2011 og bør gennemgå BTWC s anvendelse under hensyntagen til blandt andet den nye videnskabelige og teknologiske udvikling, der er relevant for BTWC, så vel som de deltagende staters fremskridt for så vidt angår gennemførelsen af forpligtelserne i henhold til BTWC, og gennemførelsen af de beslutninger og anbefalinger, der blev vedtaget på sjette gennemgangskonference.
(5)
Rådet vedtog den 27. februar 2006 fælles aktion 2006/184/FUSP (1) og den 10. november 2008 vedtog Rådet fælles aktion 2008/858/FUSP (2). Begge fælles aktioner fremmer den universelle anvendelse af BTWC og støtte dens gennemførelse i de deltagende stater. Endvidere fremmer fælles aktion 2008/858/FUSP de deltagende staters indgivelse af erklæringer om tillidsskabende foranstaltninger (CBM) og yder støtte til BTWC-processen mellem konferencerne.
(6)
Sideløbende med fælles aktion 2006/184/FUSP nåede Den Europæiske Union til enighed om en EU's handlingsplan vedrørende biologiske våben og toksinvåben, som supplerer den fælles EU-aktion til støtte for BTWC) (3) vedrørende BTWC, hvori medlemsstaterne forpligter sig til at forelægge CBM-erklæringer for FN i april hvert år og lister over relevante eksperter og laboratorier for FN's generalsekretær for at lette eventuelle undersøgelser af påstået brug af (kemiske) biologiske våben og toksinvåben.
(7)
På baggrund af den kommende syvende BTWC-gennemgangskonference den 5.-22. december 2011 bør Den Europæiske Unions holdning ajourføres -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE
Artikel 1
Unionens mål på den syvende gennemgangskonference mellem de deltagende stater i konventionen om forbud mod udvikling, fremstilling og oplagring af bakteriologiske (biologiske) våben og toksinvåben samt om disse våbens tilintetgørelse (BTWC) er at gennemgå anvendelsen af BTWC og undersøge mulighederne for at styrke den yderligere.
For at nå dette mål fremlægger Unionen konkrete forslag til syvende gennemgangskonference der finder sted fra den 5.-22. december 2011.
Artikel 2
På den syvende gennemgangskonference skal Unionen navnlig arbejde for at sikre, at de deltagende stater i BTWC (herefter »deltagende stater«) behandler følgende prioriteter:
-
skabe tillid til overholdelsen af BTWC
-
støtte dens nationale gennemførelse, og
-
fremme dens universelle anvendelse.
Artikel 3
Med henblik på at opfylde målene i artikel 1 og de i artikel 2 fastsatte prioriteter vil Unionen:
a)
bidrage til en fuldstændig gennemgang af BTWC s anvendelse på syvende gennemgangskonference, herunder gennemførelse af de forpligtelser, de deltagende stater har påtaget sig i henhold til BTWC
b)
støtte en yderligere substantiel proces i perioden mellem syvende og ottende gennemgangskonference og udpege særlige områder, hvor der skal gøres yderligere fremskridt under processen, og forstærkede ordninger hertil
c)
støtte en ottende gennemgangskonference, der skal afholdes senest i 2016
d)
skabe konsensus med henblik på et godt resultat af syvende gennemgangskonference på grundlag af de rammer, der er opstillet på tidligere gennemgangskonferencer, og bl.a. fremme følgende nøglespørgsmål:
i)
arbejde hen imod at finde frem til og styrke effektive mekanismer til at skabe tillid til overholdelsen af BTWC
ii)
De deltagende stater bør være i stand til at dokumentere overholdelsen gennem udveksling af oplysninger og øget åbenhed omkring deres kapacitet til og indsats for at sikre gennemførelsen og hensigtserklæringer med hensyn til overholdelsen. Dette kan opnås gennem erklæringer, samråd og aktiviteter på stedet, der udgør stigende grader af åbenhed og kontrol, men også gennem udveksling af oplysninger og gennemgang under processen i perioden mellem konferencerne. Unionen anerkender, at der ikke i øjeblikket er enighed om kontrol, som forbliver et centralt element i en fuldstændig og effektiv ordning for nedrustning og ikke-spredning, men er samtidig villig til at arbejde hen imod at identificere valgmuligheder, der kan frembringe lignende mål
iii)
effektiv gennemførelse og alle de deltagende staters fulde opfyldelse af alle forpligtelserne i henhold til BTWC; om nødvendigt støtte og styrke de nationale gennemførelsesforanstaltninger, herunder straffelovgivningen, samt kontrollen med patogene mikroorganismer og toksiner inden for BTWCs rammer, blandt andet ved at øge kapaciteten hos støtteenheden for gennemførelsen i FN's Kontor for Nedrustningsanliggender (ISU) til at støtte national gennemførelse og tage dette op som et spørgsmål i perioden mellem konferencerne. Der kan overvejes yderligere tiltag og træffes beslutninger om måder til at fremme den nationale gennemførelse på og midlerne hertil. Unionen vil tilskynde til drøftelser om mulige løsninger i denne henseende, især inden for national lovgivning, koordinering blandt nationale interessenter og regionalt og subregionalt samarbejde og gennemførelse af passende biosikkerheds- og biosikringsforvaltningsstandarder for biovidenskabelige institutioner.
iv)
alle staters universelle tiltrædelse af BTWC, herunder opfordre alle stater, der ikke er parter i BTWC, til ikke at vente længere med at tiltræde BTWC og til at indgå en juridisk forpligtelse til nedrustning og ikke-spredning af biologiske våben og toksinvåben, og indtil disse stater tiltræder BTWC, tilskynde dem til at deltage som observatører i parternes møder og frivilligt gennemføre BTWC s bestemmelser. Arbejde hen imod et forbud mod biologiske våben og toksinvåben som en universelt bindende regel i folkeretten, bl.a. ved universel anvendelse af BTWC og derfor anbefale at vedtage en handlingsplan om universel anvendelse, der koordineres af ISU og evalueres på særlige møder under processen i perioden mellem konferencerne
v)
bestræbelser på at øge gennemsigtigheden og skabe tillid til overholdelsen omfatter CBM-mekanismen. Unionen er villig til at arbejde på en styrkelse af denne mekanisme ved at identificere foranstaltninger til at øge deltagelsen, kvaliteten og omfanget af CBM-mekanismen
vi)
øge åbenheden omkring samarbejde og bistand i henhold til artikel X i BTWC under hensyntagen til arbejdet og ekspertisen i andre internationale organisationer. Unionen vil fortsat støtte den konkrete gennemførelse af artikel X i BTWC gennem sine forskellige bistandsprogrammer og er villig til at fortsætte udarbejdelsen af fælles forståelser, der danner grundlag for en effektiv indsats med hensyn til samarbejde om fredelige formål inden for rammerne af BTWC. Der kan overvejes yderligere tiltag og træffes beslutninger med henblik på at øge internationalt samarbejde, bistand og udvekslinger inden for biologisk videnskab og teknologi til fredelige formål og fremme kapacitetsopbygning inden for overvågning, påvisning og diagnosticering af samt kontrol med smitsomme sygdomme
vii)
styrke FN's generalsekretærs mekanisme til undersøgelse af påstået anvendelse af biologiske våben og toksinvåben. Der kan overvejes yderligere tiltag og træffes beslutninger om ydelse af bistand og koordination inden for rammerne af artikel VII i BTWC med de relevante organisationer på anmodning af en deltagerstat i tilfælde af påstået anvendelse af biologiske våben og toksinvåben, herunder forbedring af de nationale kapaciteter inden for overvågning, påvisning og diagnosticering af sygdomme og af de offentlige sundhedsvæsener. Arbejde, der er udført særskilt med henblik på styrkelse af FN's generalsekretærs mekanisme til undersøgelse af påstået anvendelse af biologiske våben og toksinvåben, kan yderligere hjælpe med til indirekte at styrke artikel VI og VII i BTWC
viii)
støtte en proces med hyppigere vurderinger af relevant videnskabelig og teknologisk udvikling, som kan have konsekvenser for BTWC, såsom den stigende konvergens mellem kemi og biologi og inden for syntetisk biologi og nanoteknologi, der er i rivende udvikling
ix)
opfylde forpligtelserne i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1540 (2004) og 1673 (2006), navnlig forpligtelsen til at fjerne risikoen for, at biologiske våben og toksinvåben anskaffes eller anvendes til terrorformål, herunder terroristers eventuelle adgang til materialer, udstyr og viden, der kan anvendes til udvikling og fremstilling af biologiske våben og toksinvåben
x)
G8's globale partnerskabsprogram med henblik på støtte til nedrustning, kontrol og sikkerhed i forbindelse med følsomme materialer, anlæg og ekspertise
xi)
overvejelser vedrørende og beslutninger om yderligere tiltag på grundlag af den hidtidige indsats i forbindelse med processen i perioden mellem konferencen fra 2007-2010 og bestræbelserne på at drøfte og fremme en fælles forståelse og en effektiv indsats med hensyn til vedtagelse af de nødvendige nationale foranstaltninger til gennemførelse af forbuddet i BTWC.
Artikel 4
For at styrke overholdelsen af BTWC vil Unionen fremme:
a)
foranstaltninger vedrørende CBM-erklæringer:
i)
gennemgå de årlige CBM-erklæringer som det almindelige nationale erklæringsredskab vedrørende gennemførelse og overholdelse og videreudvikle dem med dette mål for øje
ii)
øge kvaliteten af CBM-erklæringerne ved
-
at mindske CBM-formularernes kompleksitet så meget som muligt og fjerne eventuelle uklarheder. De detaljerede og konkrete forslag til ændring af CBM-formularen bygger på rapporterne fra Genèveforummets workshopper
-
at støtte indsamlingen af oplysninger til CBM-formularerne. Med henblik herpå vil Unionen støtte ISU i at spille en større rolle i forbindelse med at støtte de nationale kontaktpunkter og de nationale myndigheder med ansvar for at sikre overholdelse. Denne støtte kan omfatte elementer såsom oprettelse af et referencebibliotek, en »helpdesk«-funktion, at tilbyde CBM-formularer på flere sprog, indførelse af et elektronisk format og afholde regionale seminarer for nationale kontaktpunkter
-
at indføre incitamenter til CBM-indgivelse, f.eks. ved at integrere enkeltheder om oplysninger relateret til artikel X i BTWC i CBM-mekanismen (ved at anvende den nuværende D-formular eller udarbejde en ny formular)
iii)
øge relevansen og fuldstændigheden af CBM-formularerne ved
-
at henvise til alle de relevante artikler i BTWC, under hensyntagen til behovet for at opnå en passende balance mellem levering af nyttige oplysninger og den indsats, der kræves for at indhente dem. Dette for at undgå at øge kompleksiteten og arbejdsbyrden, hvilket potentielt kunne svække deltagelsen
-
ændre CBM'erne gennem en eventuel totrinstilgang, hvor ændringer, der kræver yderligere overvejelse, udskydes til en senere proces i perioden mellem konferencerne
b)
foranstaltninger vedrørende FN's generalsekretærs mekanisme til undersøgelse af påstået anvendelse af biologiske våben og toksinvåben; endnu en gang at påpege nødvendigheden af, at deltagerstaterne sikrer effektiviteten i mekanismens bestemmelser, og tage praktiske skridt med henblik herpå, såsom at yde støtte til uddannelsesprogrammer og udvikling af et analytisk laboratoriesystem.
Artikel 5
Ud over målene i artikel 1 og de i artikel 2 fastsatte prioriteter vil Unionen støtte en styrkelse af ISU's rolle. Unionen vil navnlig støtte:
a)
en forlængelse af ISU's mandat med endnu fem år
b)
medtagelse af følgende yderligere opgaver i ISU's mandat:
i)
oprettelse af en kommunikations- og informationsplatform vedrørende politiske, videnskabelige og andre aktiviteter, der er relevante for BTWC (oprettelse af et »referencebibliotek«/elektronisk database for de deltagende stater, den akademiske verden og industrien)
ii)
samarbejde og udveksling af oplysninger med andre relevante internationale organisationer
iii)
yderligere styrkelse af den nationale gennemførelse af BTWC ved at lette udveksling af oplysninger og rådgivning om national gennemførelse
iv)
yderligere støtte til systemet med CBM ved at deltage i en gennemgang af CBM-erklæringerne. På grundlag af oplysningerne i de gennemgåede CBM'er kan ISU gives mandat til at samle de oplysninger, der er relateret til artikel X i BTWC i en onlinedatabase
v)
udvikle et system til at gennemgå den videnskabelige og teknologiske udvikling og dens indvirkning på BTWC
vi)
udarbejdelse af en handlingsplan for universel anvendelse
c)
en passende forøgelse af det nuværende ISU-personale, således at ISU sættes i stand til at udføre de i litra b) nævnte opgaver.
Artikel 6
Med henblik på at støtte gennemgangen og styrkelsen af processen i perioden mellem konferencerne vil Unionen navnlig:
a)
støtte følgende spørgsmål til den nye proces i perioden mellem konferencerne, enten som mellemliggende spørgsmål eller gennem særlige arbejdsgrupper:
i)
national gennemførelse
ii)
universel anvendelse
iii)
yderligere arbejde med CBM'er efter gennemgangskonferencerne
iv)
bistand og samarbejde i henhold til artikel VII og X i BTWC, herunder fastlæggelse af betingelserne for bistand til udvikling og vedtagelse af passende reguleringsordninger (der fokuserer på biosikkerhed og biosikring i første omgang)
v)
den videnskabelige og teknologiske udvikling
b)
støtte en proces med hyppigere vurderinger af den relevante videnskabelige og teknologiske udvikling. ISU kan spille en rolle gennem sit fornyede mandat. Ud over en grundig drøftelse i processen mellem konferencerne kan de deltagende stater træffe beslutning om alternative måder at drøfte videnskabelige og teknologiske spørgsmål på (f.eks. at nedsætte en ny arbejdsgruppe, medtage et videnskabeligt og teknologisk punkt på dagsordenen for deltagerstaternes møder, afholde et særligt videnskabeligt og teknologisk ekspertmøde, nedsætte et rådgivende panel eller etablere et forum uden fast dagsorden)
c)
støtte udviklingen af nationale reguleringsordninger, særlig vedrørende biosikkerhed og biosikring. Vedtagelsen af passende biosikkerheds- og biosikringsforvaltningsstandarder for laboratorier og industrien kan, selv om de ikke på nogen måde er en erstatning for en overholdelsesordning, på lang sigt hjælpe de deltagende stater med gennemførelsen af de forpligtelser, der er fastlagt i BTWC. De kan også vise sig at være et nyttigt redskab, der sammen med andre foranstaltninger, kan bidrage til en fremtidig forbedret overholdelsesordning. Drøftelserne om denne udvikling, dvs. med den relevante industri, kan udgøre en del af en ny proces i perioden mellem konferencerne
d)
støtte styrkelsen af den beslutningsmæssige karakter af processen mellem konferencerne ved at undersøge en række muligheder såsom at gøre den endelige rapport til de deltagende staters møde bindende, nå til enighed om køreplaner, overveje muligheden for at nedsætte arbejdsgrupper til bestemte spørgsmål, handlingsplaner eller anbefalinger.
Artikel 7
Unionen vil for at støtte universel anvendelse:
a)
støtte vedtagelsen af en handlingsplan for universel anvendelse, der forvaltes af ISU, og som fastsætter konkrete skridt og aktiviteter. Handlingsplanen kan indeholde aktiviteter som f.eks. outreacharrangementer, fælles demarcher, oversættelse af relevante dokumenter, incitamenter såsom udveksling af oplysninger om tilbydelse af bistand og bistandsbesøg med henblik på at fuldføre de første CBM-indgivelser. Denne handlingsplan vil blive evalueret og om nødvendigt ændret på hvert møde mellem de deltagende stater
b)
støtte afholdelsen af særlige møder eller arbejdsgruppemøder om universel anvendelse i perioden mellem konferencerne med henblik på at koordinere outreachaktiviteterne med de forskellige aktører og planlægge regionale initiativer.
Artikel 8
Unionen vil støtte gennemgangen af gennemførelsen af artikel X i BTWC på syvende gennemgangskonference. Denne gennemgang tilsigter:
a)
at undersøge, hvordan oplysninger om bistand kan integreres i CBM'erne ved at revidere D-formularen eller udarbejde en ny formular, for at gøre det muligt for deltagerstaterne at udveksle oplysninger om aktiviteter vedrørende samarbejde og bistand
b)
at give ISU mandat til at samle artikel X-relaterede oplysninger i en onlinedatabase, som kan placeres på et sted med begrænset adgang på webstedet.
Artikel 9
Unionens indsats i forhold til de i artikel 1-8 nævnte formål består i:
a)
Unionens forslag på grundlag af den i artikel 1-8 anførte holdning til specifikke, praktiske og gennemførlige ordninger til effektiv fremme af gennemførelsen af BTWC til overvejelse i de deltagende stater på syvende gennemgangskonference
b)
demarcher foretaget af Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik eller EU-delegationerne
c)
erklæringer fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik eller EU-delegationen ved FN i tiden op til og under den syvende gennemgangskonference.
Artikel 10
Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2011.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2011/429/YUTP,
annettu 18 päivänä heinäkuuta 2011,
bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämisestä ja niiden hävittämisestä tehdyn yleissopimuksen (BTWC) osapuolina olevien valtioiden seitsemännessä tarkistuskonferenssissa omaksuttavasta Euroopan unionin kannasta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
Eurooppa-neuvosto hyväksyi 12 päivänä joulukuuta 2003 joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian, jolla pyritään muun muassa vahvistamaan bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämisestä ja niiden hävittämisestä tehtyä yleissopimusta (Convention on the Prohibition of the Development, Production and Stockpiling of Bacteriological (Biological) and Toxin Weapons and on their Destruction, BTWC), jäljempänä ’biologisten aseiden kieltosopimus’ tai ”kieltosopimus”, jatkamaan kieltosopimuksen tarkastusjärjestelyjä koskevaa keskustelua, tukemaan kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista ja kansallista täytäntöönpanoa, myös rikoslainsäädännön avulla, sekä tehostamaan sen noudattamista.
(2)
Yhdistyneiden kansakuntien (YK) turvallisuusneuvosto hyväksyi 28 päivänä huhtikuuta 2004 yksimielisesti päätöslauselman 1540 (2004), jossa joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen todetaan uhkaksi kansainväliselle rauhalle ja turvallisuudelle. YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi yksimielisesti päätöslauselman 1673 (2006), jonka tarkoituksena on tehostaa pyrkimyksiä edistää päätöslauselman 1540 (2004) täysimääräistä täytäntöönpanoa. Näiden päätöslauselmien määräysten täytäntöönpano edistää biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanoa.
(3)
YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi 26 päivänä elokuuta 1988 päätöslauselman 620 (1988), jossa muun muassa rohkaistaan YK:n pääsihteeriä tutkimaan viipymättä väitteitä kemiallisten ja bakteriologisten (biologisten) tai toksiiniaseiden käytöstä, joka rikkoo vuoden 1925 Geneven pöytäkirjaa. YK:n yleiskokous hyväksyi 8 päivänä syyskuuta 2006 YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian, joka on päätöslauselman 60/288 liitteenä. Sen mukaan jäsenvaltiot rohkaisevat pääsihteeriä pitämään hänen käytettävissään olevan asiantuntijoita ja laboratorioita koskevan luettelon sekä tekniset ohjeet ja menettelyt ajan tasalla, jotta edellä mainittua väitettyä käyttöä voidaan tutkia ajallaan ja tehokkaasti.
(4)
Kuudennessa biologisten aineiden kieltosopimuksen osapuolina olevien valtioiden tarkistuskonferenssissa päätettiin, että seitsemäs tarkistuskonferenssi pidetään Genevessä viimeistään vuonna 2011 ja että siinä olisi tarkasteltava biologisten aseiden kieltosopimuksen toimintaa ottaen huomioon muun muassa kieltosopimuksen kannalta merkittävä uusi tieteellinen ja teknologinen kehitys sekä osapuolina olevien valtioiden, jäljempänä ’sopimusvaltiot’, edistyminen kieltosopimuksen mukaisten velvoitteiden täytäntöönpanossa sekä kuudennessa tarkistuskonferenssissa hyväksyttyjen päätösten ja suositusten täytäntöönpanossa.
(5)
Neuvosto hyväksyi 27 päivänä helmikuuta 2006 yhteisen toiminnan 2006/184/YUTP (1) ja 10 päivänä marraskuuta 2008 yhteisen toiminnan 2008/858/YUTP (2). Kummallakin yhteisellä toiminnalla edistetään biologisten aseiden kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista ja tuetaan sen täytäntöönpanoa sopimusvaltioissa. Yhteisellä toiminnalla 2008/858/YUTP rohkaistaan lisäksi sopimusvaltioiden suorittamaa luottamusta lisääviä toimia koskevien ilmoitusten, jäljempänä ’LLT-ilmoitukset’, toimittamista ja tuetaan kieltosopimuksen konferenssien välisenä aikana toteutettavaa prosessia.
(6)
Yhteisen toiminnan 2006/184/YUTP rinnalla Euroopan unioni sopi biologisia aseita ja toksiiniaseita koskevan EU:n toimintasuunnitelman, joka täydentää EU:n yhteistä toimintaa biologisia ja toksiiniaseita koskevan yleissopimuksen tukemiseksi (3), jossa jäsenvaltiot sitoutuivat toimittamaan LLT-ilmoituksia YK:lle kunkin vuoden huhtikuussa sekä luetteloja asianomaisista asiantuntijoista ja laboratorioista YK:n pääsihteerille helpottaakseen minkä hyvänsä väitetyn (kemiallisten) biologisten ja toksiiniaseiden käytön tutkintaa.
(7)
Koska biologisten aseiden kieltosopimuksen seitsemäs tarkistuskonferenssi järjestetään 5-22 päivänä joulukuuta 2011, on asianmukaista saattaa Euroopan unionin kanta ajan tasalle,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Unionin tavoitteena bakteriologisten (biologisten) ja toksiiniaseiden kehittämisen, tuottamisen ja varastoimisen kieltämisestä ja niiden hävittämisestä tehdyn yleissopimuksen (BTWC) osapuolina olevien valtioiden seitsemännessä tarkistuskonferenssissa on tämän kieltosopimuksen toiminnan uudelleen tarkastelu ja vaihtoehtojen kartoittaminen sen edelleen tehostamiseksi.
Unioni tekee tämän tavoitteen saavuttamiseksi konkreettisia ehdotuksia seitsemännessä tarkistuskonferenssissa, jonka on määrä kokoontua 5-22 päivänä joulukuuta 2011.
2 artikla
Unioni pyrkii seitsemännessä tarkistuskonferenssissa erityisesti varmistamaan, että kieltosopimuksen osapuolina olevat valtiot, jäljempänä ’sopimusvaltiot’, käsittelevät seuraavia ensisijaisia kysymyksiä:
a)
kieltosopimuksen noudattamista koskevan luottamuksen lisääminen;
b)
sopimuksen kansallisen täytäntöönpanon tukeminen; ja
c)
sen maailmanlaajuisen soveltamisen edistäminen.
3 artikla
Edellä 1 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja 2 artiklassa asetettujen ensisijaisten kysymysten käsittelemiseksi unioni
a)
osallistuu seitsemännessä tarkistuskonferenssissa tapahtuvaan biologisten aseiden kieltosopimuksen toiminnan täydelliseen uudelleen tarkasteluun, sopimusvaltioiden kieltosopimuksen mukaisesti antamien sitoumusten täytäntöönpano mukaan lukien;
b)
kannattaa uutta asiasisältöä koskevaa prosessia seitsemännen ja kahdeksannen tarkistuskonferenssin väliselle ajalle, ja tuo esiin erityisalueita ja tehostettuja järjestelyjä, joilla tämän prosessin puitteissa voidaan edistyä;
c)
kannattaa kahdeksannen tarkistuskonferenssin järjestämistä viimeistään vuonna 2016;
d)
pyrkii luomaan yhteisymmärryksen, jotta seitsemännessä tarkistuskonferenssissa voidaan onnistua aiemmissa konferensseissa muodostuneiden puitteiden pohjalta ja edistää muun muassa seuraavia keskeisiä kysymyksiä:
i)
pyritään tuomaan esiin ja vahvistamaan tehokkaita mekanismeja, joilla lisätään luottamusta biologisten aseiden kieltosopimuksen noudattamiseen;
ii)
sopimusvaltioiden olisi voitava osoittaa kieltosopimuksen noudattaminen niiden täytäntöönpanovalmiuksia ja -toimia sekä sopimuksen noudattamiseen tähtääviä pyrkimyksiä koskevan tiedonvaihdon ja lisääntyneen avoimuuden kautta. Tämä voidaan toteuttaa ilmoituksin, neuvotteluin ja paikan päällä toteutettavain toimin, mikä lisäisi avoimuutta ja valvontaa, mutta myös konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin kuluessa tapahtuvan tiedonvaihdon ja uudelleen tarkastelun avulla. Vaikka unioni tunnustaa, ettei todentamisesta ole päästy yhteisymmärrykseen, mikä on täydellisen ja tehokkaan aseidenriisunnan ja aseiden leviämisen estämisen keskeinen osatekijä, se haluaa osoittaa vaihtoehtoja, joilla voidaan päästä samanlaisiin tavoitteisiin;
iii)
kaikkien sopimusvaltioiden suorittama kaikkien biologisten aseiden kieltosopimuksen mukaisten velvoitteiden tosiasiallinen täytäntöönpano ja täysimääräinen noudattaminen. Tarvittaessa tuetaan ja lujitetaan kansallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä, myös rikoslainsäädäntöä, sekä patogeenisten mikro-organismien ja toksiinien valvontaa biologisten aseiden kieltosopimuksen puitteissa, muun muassa lisäämällä YK:n aseriisuntatoimiston täytäntöönpanon tukiyksikön (Implementation Support Unit), jäljempänä ’ISU’, valmiuksia tukea kansallista täytäntöönpanoa ja tuomalla se esiin konferenssien välisenä aikana käsiteltävänä kysymyksenä. Voidaan harkita lisätoimia ja tehdä päätöksiä, jotka koskevat tapoja tehostaa kansallista täytäntöönpanoa. Unioni rohkaisee keskustelua mahdollisista vaihtoehdoista tältä osin, erityisesti kansallisen lainsäädännön, kansallisten sidosryhmien välisen yhteensovittamisen sekä alueellisen ja paikallisen yhteistyön aloilla, sekä bioturvallisuuteen ja biomateriaalien suojaamiseen liittyvien asianmukaisten standardien täytäntöönpanoa biotieteenalan laitoksissa;
iv)
kaikkien valtioiden yleismaailmallinen liittyminen biologisten aseiden kieltosopimukseen, mikä käsittää kaikkien niiden valtioiden, jotka eivät ole biologisten aseiden kieltosopimuksen osapuolia, kehottamisen liittymään siihen viipymättä ja sitoutumaan oikeudellisesti biologisten ja toksiiniaseiden riisuntaan ja niiden leviämisen estämiseen ja, kunnes nämä valtiot ovat liittyneet sopimukseen, niiden rohkaisemisen osallistumaan tarkkailijoina sopimusvaltioiden kokouksiin ja panemaan kieltosopimuksen määräykset vapaaehtoisesti täytäntöön. Pyrkimys siihen, että biologisten ja toksiiniaseiden kielto julistetaan sitovaksi kansainvälisen oikeuden määräykseksi, myös soveltamalla biologisten aseiden kieltosopimusta maailmanlaajuisesti. Tämän vuoksi suositellaan kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista koskevan sellaisen toimintasuunnitelman hyväksymistä, jota ISU sovittaa yhteen ja jota arvioidaan konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin erityisistunnoissa;
v)
pyrkimykset parantaa avoimuutta ja lisätä luottamusta kieltosopimuksen noudattamiseen käsittävät luottamusta lisäävien toimien (LLT) mekanismin. Unioni haluaa tehostaa tätä mekanismia osoittamalla toimenpiteitä LLT-mekanismiin osallistumisen sekä sen laadun ja kattavuuden lisäämiseksi;
vi)
kieltosopimuksen X artiklaan liittyvän yhteistyön ja avunannon avoimuuden lisääminen ja muiden kansainvälisten järjestöjen työn ja asiantuntemuksen huomioon ottaminen. Unioni tukee edelleenkin kieltosopimuksen X artiklan konkreettista täytäntöönpanoa eri avustusohjelmiensa kautta, ja se haluaa edelleen pyrkiä yhteisiin näkemyksiin, mikä on tehokkaan toiminnan perusta, kun tavoitteena on rauhanomaisiin tarkoituksiin pyrkivä yhteistyö biologisten aseiden kieltosopimuksen puitteissa. Voidaan harkita lisätoimia ja tehdä päätöksiä, jotka koskevat kansainvälisen yhteistyön, rauhanomaisiin tarkoituksiin pyrkivän avunannon ja tiedonvaihdon lisäämistä biotieteiden ja teknologian osalta, sekä valmiuksien kehittämistä tarttuvien tautien valvonnan, havaitsemisen, diagnosoinnin ja leviämisen estämisen alalla;
vii)
biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevien väitteiden tutkimiseen tarkoitettua YK:n pääsihteerin käytössä olevaa mekanismia tehostetaan. Voidaan harkita lisätoimia ja tehdä päätöksiä, jotka koskevat kieltosopimuksen VII artiklassa tarkoitettua avunantoa ja yhteensovittamista asiaankuuluvien järjestöjen kanssa minkä tahansa sopimusvaltion pyynnöstä, jos esitetään biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevia väitteitä, mukaan lukien tautien valvontaa, havaitsemista ja diagnosointia koskevien kansallisten valmiuksien ja julkisten terveydenhuoltojärjestelmien parantaminen. Erikseen suoritettava työ, jonka tavoitteena on tehostaa biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevien väitteiden tutkimiseen tarkoitettua YK:n pääsihteerin käytössä olevaa mekanismia, voi omalta osaltaan välillisesti tehostaa myös kieltosopimuksen VI ja VII artiklaa;
viii)
sellaisen alaan liittyvän tieteellisen ja teknologisen kehityksen aiempaa useammin tapahtuvan arvioinnin tehostaminen, joka voi vaikuttaa biologisten aseiden kieltosopimukseen, kuten kemian ja biologian lähentyminen sekä nopeasti kehittyvät synteettisen biologian ja nanoteknologian alat;
ix)
YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmista 1540 (2004) ja 1673 (2006) johtuvien velvoitteiden noudattaminen erityisesti sen estämiseksi, että biologisia ja toksiiniaseita hankitaan tai käytetään terrorismitarkoituksiin tai että terroristit saavat haltuunsa aineita, tarvikkeita ja tietoja, joita voidaan käyttää biologisten ja toksiiniaseiden kehittelyssä ja tuotannossa;
x)
G8-maiden yleismaailmalliset kumppanuusohjelmat, joilla pyritään tukemaan aseidenriisuntaa sekä arkaluontoisten aineiden, laitosten valvontaa ja turvaamista sekä asiantuntemusta;
xi)
lisätoimien harkitseminen ja niitä koskevien päätösten teko vuosina 2007-2010 toteutetun konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin suorittaman työskentelyn perusteella, sekä pyrkimykset herättää keskustelua ja edistää yhteisymmärrystä ja tehokasta toimintaa biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanon edellyttämien kansallisten toimenpiteiden toteuttamiseksi.
4 artikla
Tehostaakseen biologisten aseiden kieltosopimuksen noudattamista unioni tukee seuraavia toimenpiteitä:
a)
LLT-ilmoituksiin liittyvät toimenpiteet
i)
vuosittaisten LLT-ilmoitusten tarkastelu täytäntöönpanoa ja noudattamista koskevina säännöllisinä kansallisina ilmoitusvälineinä sekä niiden edelleen kehittäminen tämän tavoitteen mukaisesti;
ii)
LLT-ilmoitusten laadun parantaminen
-
yksinkertaistamalla mahdollisimman paljon LLT-lomakkeita ja poistamalla mahdollisia epäselvyyksiä. LLT-lomakkeiden muuttamista koskevat yksityiskohtaiset ja konkreettiset ehdotukset perustuvat Geneven foorumin seminaarin selvityksiin,
-
kannattamalla LLT-ilmoituksissa annettujen tietojen kokoamista yhteen. Unioni tukisi tätä varten ISU:n aseman vahvistamista kansallisten yhteyspisteiden ja kieltosopimuksen noudattamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten tukemisessa. Tähän tukeen voivat sisältyä muun muassa käsikirjaston perustaminen, tukipalvelut, LLT-lomakkeiden tarjoaminen useilla kielillä, sähköisen lomakkeen käyttöönotto ja kansallisille yhteyspisteille tarkoitetut alueelliset seminaarit,
-
ottamalla käyttöön kannustimia LLT-ilmoitusten toimittamiselle, esimerkiksi sisällyttämällä LLT-mekanismiin kieltosopimuksen X artiklaan liittyviä yksityiskohtaisia tietoja (käyttämällä jo olemassa olevaa lomaketta D tai laatimalla uusi lomake);
iii)
LLT-lomakkeiden tarkoituksenmukaisuuden ja laaja-alaisuuden lisääminen
-
viittaamalla biologisten aseiden kieltosopimuksen kaikkiin asiaankuuluviin artikloihin ja ottamalla erityisesti huomioon tarpeen löytää sopiva tasapaino käyttökelpoisen tiedon toimittamisen ja sen hankkimisen edellyttämän vaivan välillä. Tavoitteena on, ettei lisätä monimutkaisuutta ja työmäärää, mikä voisi mahdollisesti haitata osallistumista,
-
muuttamalla LLT-ilmoituksia mahdollisesti kaksivaiheista lähestymistapaa käyttäen jättämällä lisätarkastelua edellyttävät muutokset uuden konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin käsiteltäviksi;
b)
biologisten ja toksiiniaseiden käyttöä koskevien väitteiden tutkimiseen tarkoitettuun YK:n pääsihteerin käytössä olevaan mekanismiin liittyvät toimenpiteet samalla kun vahvistetaan uudelleen, että sopimusvaltioiden on tarpeen varmistaa tuon mekanismin määräysten tehokkuus ja toteuttaa tätä varten käytännön toimia, kuten tuen antaminen koulutusohjelmiin ja analyysilaboratoriojärjestelmän kehittäminen.
5 artikla
Edellä 1 artiklassa asetettujen tavoitteiden ja 2 artiklassa esitettyjen ensisijaisten alojen lisäksi unioni kannattaa ISU:n aseman vahvistamista. Unioni tukee erityisesti seuraavaa:
a)
ISU:n toimeksiannon jatkaminen edelleen viidellä vuodella;
b)
seuraavien toimien sisällyttäminen ISU:n toimeksiantoon:
i)
biologisten aseiden kieltosopimuksen kannalta merkittävää poliittista, tieteellistä ja muuta toimintaa käsittelevän viestintä- ja tiedotusfoorumin perustaminen (perustamalla käsikirjasto tai sähköinen tietokanta sopimusvaltioiden, tiedeyhteisön ja alan teollisuuden tietoisuuden lisäämiseksi);
ii)
yhteyksien luominen muihin asiaankuuluviin kansainvälisiin järjestöihin ja tietojen vaihtaminen niiden kanssa;
iii)
biologisten aseiden kieltosopimuksen kansallisen täytäntöönpanon edelleen tehostaminen helpottamalla sitä koskevaa tietojenvaihtoa ja neuvontaa;
iv)
luottamusta lisäävien toimenpiteiden järjestelmän edelleen tukeminen osallistumalla LLT-ilmoitusten arviointimenettelyyn. Tarkistetuissa LLT-ilmoituksissa annettujen tietojen pohjalta ISU:lle voitaisiin antaa tehtäväksi kieltosopimuksen X artiklaan liittyvien tietojen kokoaminen verkkotietokannaksi;
v)
uuden tieteellisen ja teknologisen kehityksen ja sen biologisten aseiden kieltosopimukseen kohdistuvien vaikutusten arvioimista koskevan järjestelmän kehittäminen;
vi)
kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista koskevan toimintasuunnitelman laatiminen;
c)
tarvittava ISU:n nykyisen henkilöstön lisääminen, jotta ISU voi huolehtia edellä b alakohdassa tarkoitetuista toimista.
6 artikla
Konferenssien välisenä aikana toteutettavan prosessin tarkistamisen ja tehostamisen tukemiseksi unioni aikoo erityisesti
a)
kannattaa seuraavien kysymysten käsittelemistä uudessa konferenssien välisenä aikana toteutettavassa prosessissa joko konferenssien välillä käsiteltävinä aiheina tai erityistyöryhmissä:
i)
kansallinen täytäntöönpano;
ii)
maailmanlaajuinen soveltaminen;
iii)
LLT-ilmoituksiin liittyvä työ tarkistuskonferenssin jälkeen;
iv)
biologisten aseiden kieltosopimuksen VII ja X artiklan mukainen avunanto ja yhteistyö, mukaan lukien asianmukaisten sääntelypuitteiden laatimiseen ja hyväksymiseen liittyvän avun tarpeen kartoittaminen (keskittyen aluksi bioturvallisuuteen ja biomateriaalien suojaamiseen);
v)
tieteen ja teknologian kehitys;
b)
kannattaa alaan liittyvän tieteellisen ja teknologisen kehityksen aiempaa useammin tapahtuvaa arviointia. ISU voisi uudistetun toimeksiantonsa johdosta osallistua siihen. Konferenssien välisenä aikana toteutettavassa prosessissa käytävän yksityiskohtaisen keskustelun lisäksi sopimusvaltiot voisivat päättää vaihtoehtoisista tavoista käsitellä tiede- ja teknologiakysymyksiä (esim. uuden työryhmän perustaminen, tieteen ja teknologian sisällyttäminen sopimusvaltioiden kokousten esityslistaan, erityisen tiedettä ja teknologiaa koskevan asiantuntijakokouksen järjestäminen, neuvoa-antavan paneelin tai avoimen tiede- ja teknologiafoorumin perustaminen);
c)
kannattaa kansallisten sääntelypuitteiden laatimista erityisesti bioturvallisuuden ja biomateriaalien suojaamisen alalla. Laboratorioita ja teollisuutta koskevien bioturvallisuuteen ja biomateriaalien suojaamiseen liittyvien standardien hyväksyminen voi pitkällä aikavälillä auttaa sopimusvaltioita kieltosopimuksessa määrättyjen velvoitteiden täytäntöönpanossa, vaikka ne eivät millään tavalla korvaa sopimuksen noudattamisen valvontaa. Ne voivat myös osoittautua muiden toimenpiteiden ohella hyödylliseksi välineeksi pyrittäessä luomaan tehokkaampi järjestelmä noudattamisen valvontaa varten. Tästä kehityksestä käytävät keskustelut esimerkiksi alan teollisuuden kanssa voisivat olla osa uutta konferenssien välisenä aikana toteutettavaa prosessia;
d)
kannattaa konferenssien välisenä aikana toteutettavaan prosessiin liittyvän päätöksenteon tehostamista kartoittamalla eri vaihtoehtoja, kuten sitä, että sopimusvaltioiden kokousten loppuraportista tehtäisiin sitova, sovittaisiin etenemissuunnitelmista tai harkittaisiin mahdollisia aihekohtaisia työryhmiä, toimintasuunnitelmia tai suosituksia.
7 artikla
Biologisten aseiden kieltosopimuksen maailmanlaajuisen soveltamisen tukemiseksi unioni
a)
kannattaa kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista koskevan sellaisen toimintasuunnitelman hyväksymistä, jota ISU hallinnoi ja jossa asetetaan konkreettisia toimenpiteitä ja toimia. Toimintasuunnitelmaan voisi sisältyä sellaisia toimia kuin tiedotustapahtumat, yhteiset viralliset yhteydenotot, asiaankuuluvien asiakirjojen kääntäminen, kannustimet kuten tiedonvaihto avun antamista koskevista tarjouksista sekä avustusvierailut ensimmäisten LLT-ilmoitusten tekemisen tukemiseksi. Toimintasuunnitelmaa arvioitaisiin ja tarvittaessa muutettaisiin kussakin sopimusvaltioiden kokouksessa;
b)
kannattaa kieltosopimuksen maailmanlaajuista soveltamista käsittelevien erityisistuntojen tai työryhmäkokousten järjestämistä konferenssien välillä toteutettavan prosessin yhteydessä tiedotustoimien yhteensovittamiseksi eri toimijoiden välillä ja alueellisten aloitteiden suunnittelemiseksi.
8 artikla
Unioni kannattaa biologisten aseiden kieltosopimuksen X artiklan täytäntöönpanon tarkistamista seitsemännessä tarkistuskonferenssissa. Tarkistuksen tavoitteena on:
a)
tarkastella, miten LLT-mekanismiin voitaisiin sisällyttää avunantoa koskevia tietoja, joko tarkistamalla lomaketta D tai laatimalla uusi lomake, jotta sopimusvaltiot voivat vaihtaa tietoja yhteistyöhön ja avunantoon liittyvistä toimista;
b)
valtuuttaa ISU kokoamaan kieltosopimuksen X artiklaan liittyviä tietoja verkkotietokannaksi, joka voitaisiin sijoittaa internetsivuston suojatulle alueelle.
9 artikla
Unioni toteuttaa seuraavat toimet 1-8 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi:
a)
unioni ehdottaa 1-8 artiklassa esitetyn kannan perusteella sopimusvaltioiden harkittaviksi seitsemännessä tarkistuskonferenssissa yksittäisiä, käytännönläheisiä ja toteuttamiskelpoisia järjestelyjä, joilla parannetaan tehokkaasti biologisten aseiden kieltosopimuksen täytäntöönpanoa;
b)
unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai unionin valtuuskunnat suorittavat virallisia yhteydenottoja;
c)
unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja tai unionin YK:ssa oleva edustusto esittävät kannanottoja ennen seitsemättä tarkistuskonferenssia ja sen aikana.
10 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2011.