RÅDETS AFGØRELSE 2010/799/FUSP
af 13. december 2010
om støtte til en tillidsskabende proces, der fører til oprettelse i Mellemøsten af en zone, som er fri for masseødelæggelsesvåben og deres fremføringsmidler, til støtte for gennemførelsen af EU's strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 26, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
EU gennemfører aktivt EU’s strategi mod spredning af masseødelæggelsesvåben og de foranstaltninger, der er anført i kapitel III heri, f.eks. at multilateralismen skal gøres mere effektiv, og at der skal fremmes et stabilt internationalt og regionalt klima.
(2)
EU går ind for det multilaterale traktatsystem, der danner det retlige og normative grundlag for alle ikke-sprednings-bestræbelser. EU's politik går ud på at arbejde for implementering og universalisering af de eksisterende normer for nedrustning og ikke-spredning. EU vil hjælpe tredjelande med at opfylde deres forpligtelser i henhold til multilaterale konventioner og ordninger.
(3)
Fremme af et stabilt internationalt og regionalt klima er en forudsætning for bekæmpelse af spredning af masseødelæggelsesvåben (WMD). Med henblik herpå vil EU aktivt fremme regionale sikkerhedsordninger og regionale processer til våbenkontrol og nedrustning.
(4)
Positive og negative sikkerhedsgarantier kan spille en vigtig rolle: De kan både udgøre et incitament til at afstå fra at anskaffe WMD og have en afskrækkende virkning. EU vil fremme videre overvejelser vedrørende sikkerhedsgarantier.
(5)
Spredning af WMD er en global trussel, der kræver en global indsats. Da sikkerheden i Europa er nært knyttet til sikkerheden og stabiliteten i Middelhavsområdet og Mellemøsten, mener EU imidlertid, at det er forpligtet til at bidrage til sikkerheden og stabiliteten i denne region.
(6)
Fælleserklæringen fra middelhavstopmødet i Paris den 13. juli 2008 bekræftede det fælles ønske om at opnå fred og regional sikkerhed i overensstemmelse med Barcelonaerklæringen vedtaget på Euro-Middelhavskonferencen den 27.-28. november 1995, der bl.a. fremmer den regionale sikkerhed ved at arbejde for ikke-spredning af nukleare, kemiske og biologiske våben gennem tilslutning til og overholdelse af en kombination af internationale og regionale ikke-spredningsordninger og aftaler om våbenkontrol og nedrustning, såsom traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT), konventionen om kemiske våben, konventionen om forbud mod biologiske våben og toksinvåben, traktaten om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger og/eller regionale arrangementer som f.eks. våbenfrie zoner og de tilhørende verifikationsordninger, og ved i god tro at opfylde forpligtelserne i henhold til konventionerne om våbenkontrol, nedrustning og ikke-spredning.
(7)
Parterne i Middelhavsunionen vil arbejde for, at Mellemøsten bliver frit for WMD og nukleare, kemiske og biologiske våben og deres fremføringssystemer, og for, at dette kan kontrolleres gensidigt og effektivt. Parterne vil endvidere overveje praktiske skridt til at forhindre spredning af nukleare, kemiske og biologiske våben samt for stor akkumulering af konventionelle våben.
(8)
Ifølge Euro-Middelhavsassocieringsaftalerne mellem EU og Middelhavspartnerne skal der etableres en regelmæssig politisk dialog, der skal fremme regional sikkerhed og stabilitet og dække alle emner af fælles interesse, navnlig fred, sikkerhed, demokrati og regional udvikling.
(9)
Den 19.-20. juni 2008 holdt EU et seminar i Paris om mellemøstlig sikkerhed, ikke-spredning af WMD og nedrustning med deltagelse af repræsentanter for staterne i regionen og EU-medlemsstaterne samt universitetsfolk og nationale atomenergiagenturer. Deltagerne opfordrede EU til at fremme fortsat debat i forskellige fora og til gradvis at gå over til et mere formelt format, som omfatter drøftelser mellem regeringsembedsmænd, på grundlag af Barcelonarammen, men som foregår i et geografisk mere inklusivt format.
(10)
NPT-gennemgangskonferencen i 2010 understregede betydningen af en proces, der fører til fuldstændig gennemførelse af konferencens resolution fra 1995 om Mellemøsten (»resolutionen fra 1995«). Med henblik herpå godkendte konferencen en række praktiske skridt, bl.a. hensyntagen til alle tilbud om støtte til gennemførelsen af resolutionen fra 1995, herunder EU's tilbud om at være vært for et seminar til opfølgning af det, der fandt sted i juni 2008.
(11)
NPT-gennemgangskonferencen i 2010 anerkendte endvidere den vigtige rolle, civilsamfundet spiller ved at bidrage til gennemførelsen af resolutionen fra 1995, og tilskyndede til enhver bestræbelse i den henseende.
(12)
Det 20. fælles råds- og ministermøde mellem EU og GCC, der blev afholdt den 14. juni 2010 i Luxembourg, hilste det vellykkede resultat af NPT-gennemgangskonferencen i 2010 velkommen. Deltagerne gentog, at de støtter oprettelsen i Mellemøsten, herunder Golfregionen, af en zone, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Til opfølgning af EU-seminaret i 2008 om mellemøstlig sikkerhed, ikke-spredning af WMD og nedrustning støtter EU aktiviteter med henblik på at fremme følgende mål:
-
tilskynde til regional politisk og sikkerhedsrelateret dialog inden for civilsamfund og regeringer og navnlig blandt eksperter, embedsmænd og universitetsfolk
-
identificere tillidsskabende foranstaltninger, der kan udgøre praktiske skridt i retning af en zone i Mellemøsten, som er fri for WMD og deres fremføringsmidler
-
tilskynde til drøftelser om relevante internationale traktaters og andre instrumenters universalisering og gennemførelse for at forhindre spredning af WMD og deres fremføringssystemer
-
drøfte spørgsmål vedrørende fredelig udnyttelse af kerneenergi og internationalt og regionalt samarbejde herom.
2. De projekter, EU skal støtte, skal i den forbindelse omfatte følgende specifikke aktiviteter:
a)
stille midler til rådighed for afholdelsen af et arrangement til opfølgning af EU-seminaret i 2008 om mellemøstlig sikkerhed, ikke-spredning af WMD og nedrustning
b)
stille midler til rådighed for forberedelsen af baggrundspapirer om emner, som skal behandles på opfølgningsseminaret.
Bilaget indeholder en detaljeret beskrivelse af projekterne.
Artikel 2
1. Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik er ansvarlig for gennemførelsen af denne afgørelse.
2. Den tekniske gennemførelse af de projekter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, overlades til EU-konsortiet for ikke-spredning, der skal udføre denne opgave under den højtstående repræsentants ansvar. Med henblik herpå indgår den højtstående repræsentant de nødvendige arrangementer med EU-konsortiet for ikke-spredning.
Artikel 3
1. Det finansielle referencegrundlag for gennemførelsen af de i artikel 1, stk. 2, nævnte projekter er på 347 700 EUR.
2. De udgifter, der finansieres over beløbet i stk. 1, forvaltes i overensstemmelse med de procedurer og regler, der gælder for EU's almindelige budget.
3. Kommissionen overvåger, at de i stk. 1 omhandlede udgifter forvaltes korrekt. Med henblik herpå indgår den en finansieringsaftale med EU-konsortiet for ikke-spredning. I finansieringsaftalen fastsættes det, at EU-konsortiet for ikke-spredning skal sørge for, at EU's bidrag bliver synligt i en grad, der svarer til dets størrelse.
4. Kommissionen bestræber sig på at indgå den finansieringsaftale, der er omhandlet i stk. 3, snarest muligt efter denne afgørelses ikrafttræden. Den underretter Rådet om eventuelle vanskeligheder i forbindelse med denne proces og om datoen for indgåelsen af aftalen.
Artikel 4
1. Den højtstående repræsentant aflægger rapport til Rådet om gennemførelsen af denne afgørelse på grundlag af regelmæssige rapporter fra EU-konsortiet for ikke-spredning. Disse rapporter skal danne udgangspunkt for Rådets evaluering.
2. Kommissionen oplyser om de finansielle aspekter af de i artikel 1, stk. 2, omhandlede projekter.
Artikel 5
1. Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.
2. Denne afgørelse udløber 18 måneder efter indgåelsen af finansieringsaftalen i artikel 3, stk. 3. Den udløber dog seks måneder efter ikrafttrædelsen, hvis der ikke er indgået nogen finansieringsaftale inden da.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2010.
NEUVOSTON PÄÄTÖS 2010/799/YUTP,
annettu 13 päivänä joulukuuta 2010,
joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaan alueen perustamiseen Lähi-idässä johtavien luottamusta lisäävien toimien tukemisesta joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen EU:n strategian täytäntöönpanon tukemiseksi
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 26 artiklan 2 kohdan
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
EU panee aktiivisesti täytäntöön joukkotuhoaseiden leviämisen vastaista EU:n strategiaa ja toteuttaa sen III luvussa lueteltuja toimenpiteitä, joita ovat monenvälisen järjestelmän tehostaminen sekä kansainvälisen ja alueellisen vakauden edistäminen.
(2)
EU on sitoutunut monenväliseen sopimusjärjestelmään, joka on sekä oikeudellinen että normatiivinen perusta kaikille aseiden leviämisen vastaisille toimille. EU:n politiikkana on jatkaa nykyisten aseidenriisunta- ja asesulkunormien täytäntöönpanoa sekä niiden saattamista yleismaailmallisiksi. EU avustaa kolmansia maita niille monenvälisten yleissopimusten ja järjestelmien nojalla kuuluvien velvollisuuksien täyttämisessä.
(3)
Kansainvälisen ja alueellisen vakauden edistäminen on joukkotuhoaseiden leviämisen vastaisen toiminnan edellytys. Tästä syystä EU suosii alueellisia turvallisuusjärjestelyjä sekä alueellisia asevalvonta- ja aseidenriisuntaprosesseja.
(4)
Positiivisten ja negatiivisten turvallisuustakeiden merkitys voi olla suuri: ne voivat toimia sekä kannustimina olla hankkimatta joukkotuhoaseita että pelotteina. EU edistää turvallisuustakeiden jatkotarkastelua.
(5)
Joukkotuhoaseiden leviäminen on maailmanlaajuinen uhka, joka edellyttää maailmanlaajuista lähestymistapaa. Koska Euroopan turvallisuus on kuitenkin tiiviissä yhteydessä Välimeren alueen ja Lähi-idän turvallisuuteen ja vakauteen, EU katsoo, että sillä on velvollisuus edistää kyseisen alueen turvallisuutta ja vakautta.
(6)
Pariisissa 13 päivänä heinäkuuta 2008 pidetyn Välimeri-huippukokouksen julkilausumalla perustettiin Välimeren unioni ja vahvistettiin uudelleen yhteinen pyrkimys saavuttaa rauha ja alueellinen turvallisuus 27 ja 28 päivänä marraskuuta 1995 pidetyssä Euro-Välimeri-kokouksessa hyväksytyn Barcelonan julistuksen mukaisesti, jossa muun muassa edistetään alueellista turvallisuutta tukemalla ydinaseiden sekä kemiallisten ja biologisten aseiden leviämisen estämistä liittymällä erilaisiin kansainvälisiin ja alueellisiin asesulkujärjestelmiin sekä asevalvonta- ja aseidenriisuntasopimuksiin, kuten ydinaseiden leviämisen estämisestä tehtyyn sopimukseen, jäljempänä ’ydinsulkusopimus’, kemiallisten aseiden kieltämistä koskevaan yleissopimukseen, biologisten ja toksiiniaseiden kieltämistä koskevaan yleissopimukseen ja sopimukseen täydellisestä ydinkoekiellosta, ja/tai alueellisiin järjestelyihin, kuten aseettomiin vyöhykkeisiin niiden todentamisjärjestelmät mukaan lukien, ja toimimalla niiden mukaisesti, sekä täyttämällä vilpittömässä mielessä asevalvontaa, aseidenriisuntaa ja asesulkua koskevien yleissopimusten mukaiset sitoumukset.
(7)
Välimeren unionin osapuolten tavoitteena on saada aikaan keskinäisesti ja tehokkaasti todennettavissa oleva Lähi-idän alue, jolla ei ole joukkotuhoaseita (ydinaseita, kemiallisia aseita tai biologisia aseita) eikä niiden maaliinsaattamisjärjestelmiä. Tämän lisäksi osapuolet tarkastelevat käytännön toimia muun muassa ydinaseiden, kemiallisten aseiden ja biologisten aseiden leviämisen sekä tavanomaisten aseiden liiallisen keskittymisen estämiseksi.
(8)
EU:n ja Välimeren kumppanien välisissä Euro-Välimeri-assosiaatiosopimuksissa edellytetään säännöllisen sekä alueellista turvallisuutta ja vakautta vahvistavan poliittisen vuoropuhelun aloittamista kaikista osapuolia kiinnostavista aiheista, erityisesti rauhasta, turvallisuudesta, demokratiasta ja alueellisesta kehityksestä.
(9)
EU järjesti 19 ja 20 päivänä kesäkuuta 2008 Pariisissa Lähi-idän turvallisuutta, joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä ja aseidenriisuntaa koskevan seminaarin, joka saattoi koolle alueen valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden sekä akateemisen yhteisön ja kansallisten ydinenergiajärjestöjen edustajia. Osallistujat kannustivat EU:ta edistämään keskustelun jatkamista eri foorumeilla ja pyrkimään asteittain virallisempaan muotoon, joka käsittäisi hallitusten virkamiesten välisiä keskusteluja, ja ottamaan lähtökohdaksi Barcelonan prosessin, mutta maantieteellisesti laajemmassa muodossa.
(10)
Ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssi korosti vuonna 1995 antamansa Lähi-itää koskevan päätöslauselman, jäljempänä ’vuoden 1995 päätöslauselma’, täydelliseen täytäntöönpanoon johtavan prosessin merkitystä. Tämän tavoitteen toteuttamiseksi konferenssi vahvisti käytännön toimia, muun muassa kaikkien vuoden 1995 päätöslauselman tukemiseksi tarkoitettujen tarjousten tarkastelun, mukaan lukien EU:n tarjous isännöidä kesäkuussa 2008 järjestetyn seminaarin seurantaseminaaria.
(11)
Ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssi tunnusti lisäksi kansalaisyhteiskunnan merkittävän osuuden vuoden 1995 päätöslauselman täytäntöönpanossa ja rohkaisi kaikkiin tätä koskeviin toimiin.
(12)
EU:n ja Persianlahden yhteistyöneuvoston välinen 20. yhteisneuvosto ja ministerikokous, jotka pidettiin Luxemburgissa 14 päivänä kesäkuuta 2010, ilmaisivat tyytyväisyytensä ydinsulkusopimuksen vuoden 2010 tarkistuskonferenssin onnistuneeseen tulokseen. Osallistujat vahvistivat tukensa joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaan alueen perustamiselle Lähi-idässä, Persianlahden alue mukaan lukien,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. EU tukee vuonna 2008 järjestetyn, Lähi-idän turvallisuutta, joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa käsitelleen EU:n seminaarin jatkona toimenpiteitä seuraavien tavoitteiden edistämiseksi:
-
kannustetaan alueellista poliittista ja turvallisuuteen liittyvää vuoropuhelua kansalaisyhteiskuntien ja hallitusten sekä erityisesti asiantuntijoiden, virkamiesten ja akateemisen yhteisön keskuudessa;
-
määritetään luottamusta lisääviä toimenpiteitä, jotka voisivat edistää käytännössä Lähi-idän joukkotuhoaseista ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmistä vapaata aluetta koskevia suunnitelmia;
-
kannustetaan keskusteluun asiaan liittyvien kansainvälisten sopimusten ja muiden välineiden saattamisesta yleismaailmallisiksi ja niiden täytäntöönpanosta tarkoituksena estää joukkotuhoaseiden ja niiden maaliinsaattamisjärjestelmien leviäminen;
-
keskustellaan ydinenergian rauhanomaiseen käyttöön liittyvistä kysymyksistä sekä siihen liittyvästä kansainvälisestä ja alueellisesta yhteistyöstä.
2. Tässä yhteydessä hankkeet, joita EU:n on määrä tukea, kattavat seuraavat erityistoimet:
a)
tuetaan vuonna 2008 järjestetyn Lähi-idän turvallisuutta, joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä ja aseriisuntaa käsitelleen EU:n seminaarin seurantatapahtuman järjestämistä;
b)
tuetaan tausta-asiakirjojen laatimista seurantaseminaarissa käsiteltävistä aiheista.
Hankkeiden yksityiskohtainen kuvaus esitetään liitteessä.
2 artikla
1. Unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja, jäljempänä ’korkea edustaja’, vastaa tämän päätöksen täytäntöönpanosta.
2. Edellä 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden teknisestä täytäntöönpanosta vastaa EU:n asesulkukonsortio, joka suorittaa tämän tehtävän korkean edustajan alaisuudessa. Tätä tarkoitusta varten korkea edustaja sopii tarvittavista järjestelyistä EU:n asesulkukonsortion kanssa.
3 artikla
1. Rahoitusohje 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden toteuttamiseksi on 347 700 euroa.
2. Edellä 1 kohdassa vahvistetulla määrällä rahoitettavien menojen hallinnointiin sovelletaan unionin talousarvioon sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä.
3. Komissio valvoo 1 kohdassa tarkoitettujen menojen asianmukaista hallinnointia. Tätä varten se tekee rahoitussopimuksen EU:n asesulkukonsortion kanssa. Tässä sopimuksessa määrätään, että EU:n asesulkukonsortion on varmistettava EU:n osuuden näkyvyys sen suuruuden mukaisesti.
4. Komissio pyrkii tekemään 3 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mahdollisimman pian tämän päätöksen voimaantulon jälkeen. Se ilmoittaa neuvostolle mahdollisista vaikeuksista kyseisessä prosessissa ja sopimuksen tekopäivästä.
4 artikla
1. Korkea edustaja raportoi neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanosta EU:n asesulkukonsortion laatimien säännöllisten raporttien pohjalta. Nämä raportit ovat perustana neuvoston suorittamalle arvioinnille.
2. Komissio antaa tietoja 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen hankkeiden rahoitukseen liittyvistä näkökohdista.
5 artikla
1. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
2. Tämän päätöksen voimassaolo päättyy 18 kuukauden kuluttua 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen rahoitussopimusten tekemisestä. Tämän päätöksen voimassaolo päättyy kuitenkin kuuden kuukauden kuluttua sen voimaantulosta, jos tällaista rahoitussopimusta ei ole tehty siihen mennessä.
Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 2010.