KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr 138/2011
af 16. februar 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 20. maj 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til EU af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras »Stikla Skiedra« AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH (»klagerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse åben mesh-stoffer af glasfibre. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina og Kinas repræsentanter, kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i USA, Canada, Kroatien, Tyrkiet og Thailand, da disse lande påtænktes anvendt som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage stikprøver, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. april 2009 til 31. marts 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
(5)
Der blev modtaget 16 besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter i Kina, hvilket dækker 86 % af importen i undersøgelsesperioden som defineret i nedenstående betragtning. Samarbejdsniveauet blev derfor betragtet som højt.
(6)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af to individuelle eksporterende producenter og én eksporterende producentgruppe, der bestod af fire forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som repræsenterede 42 % af EU-importen i undersøgelsesperioden (UP) som defineret i betragtning 13 nedenfor. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter og de kinesiske myndigheder hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven og gjorde ikke indsigelse.
(7)
Med hensyn til EU-producenterne fremlagde 12 producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag heraf udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire største EU-producenter med hensyn til salg og produktion, som tegner for 70 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg som defineret i betragtning 59 nedenfor.
(8)
Kun fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremlagde de ønskede oplysninger inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for at udtage en stikprøve af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(9)
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle de eksporterende producenter i stikprøven anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis undersøgelser skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Desuden anmodede en eksporterende producent, der bestod af en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(10)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter i stikprøven og til de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, som havde anmodet om en individuel undersøgelse, samt til de fire EU-producenter i stikprøven, de fire samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører og alle de kendte brugere i EU. Der blev fremsendt spørgeskemaer til producenter i USA, der som nævnt i indledningsmeddelelsen var foreslået som referenceland, og til producenter i andre mulige referencelande. Der indkom besvarede spørgeskemaer fra de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven og fra den samarbejdsvillige producent, der havde anmodet om en individuel undersøgelse, fra en producent i USA og en producent i Canada, der som forklaret i betragtning 43 nedenfor var under overvejelse som referenceland, fra alle EU-producenterne i stikprøven og fra fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen brugere forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på sine vurderinger i forbindelse med spørgsmålet markedsøkonomisk behandling/individuel behandling og med henblik på foreløbig fastsættelse af dumping, heraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, som er sammensat af:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
EU-producenter
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Den Tjekkiske Republik
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungarn
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Tyskland
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Letland
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne importører
-
Masterplast, Ungarn.
(12)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Canada som referenceland:
d)
Producent i referencelandet
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Canada.
3. Undersøgelsesperiode
(13)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2 og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99.
(15)
Åben mesh-stoffer er lavet af glasfibergarn og findes i forskellig cellestørrelse og vægt pr. kvadratmeter. De anvendes for det meste som forstærkningsmateriale i byggesektoren (udvendig temperaturisolering, marmor/gulvforstærkning, vægreparationer).
(16)
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende producent i Kina, som fremstiller glasfiberskiver, om præcisering af, hvorvidt denne varetype er omfattet af varedefinitionen. EU-erhvervsgrenen blev hørt og var af den opfattelse, at sådanne skiver kan betragtes som varer i efterfølgende produktionsled og derfor ikke nødvendigvis er omfattet af varedefinitionen. Da de oplysninger, der er tilgængelige for Kommissionen, på dette stadie af proceduren endnu ikke muliggør en endegyldig konklusion om varens grundlæggende egenskaber, blev det besluttet foreløbigt at behandle glasfiberskiver som omfattet af definitionen af den pågældende vare, indtil indhentningen af yderligere oplysninger og tilkendegivelser fra de interesserede parter i forbindelse med resten af undersøgelsen er tilendebragt.
2. Samme vare
(17)
Undersøgelsen har vist, at åben mesh-stoffer af glasfibre, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Canada, der midlertidigt blev valgt som referenceland, samt åben mesh-stoffer af glasfibre, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, stort set har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Generel metode
(18)
Den i det efterfølgende beskrevne generelle metode er blevet anvendt på de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina med henblik på at fastslå, om de praktiserede dumping.
2. Markedsøkonomisk behandling
(19)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
2)
Firmaer skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(20)
I denne undersøgelse anmodede samtlige eksporterende producenter i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(21)
For alle ovennævnte stikprøveudvalgte eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg hos nedennævnte virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, og alle andre oplysninger, den fandt nødvendige.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, som er sammensat af:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
-
Den fjerde virksomhed i den stikprøveudvalgte gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder er beliggende på De Britiske Jomfruøer og indgik derfor ikke i vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(22)
Indledningsvis blev det ved undersøgelsen fastslået, at to stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Kina opfyldte alle kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), for at kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, mens den tredje stikprøveudvalgte eksporterende producent, der bestod af en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder, ikke opfyldte kriterium 2 vedrørende internationale standarder for regnskabsføring. Navnlig konstateredes det, at visse omkostninger, indtægter og regnskaber ikke nøjagtigt afspejlede den finansielle situation for virksomhederne i gruppen. Desuden var regnskabernes ufuldstændighed ikke nævnt i revisionsrapporten.
(23)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina og klagerne. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(24)
Efter offentliggørelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling indkom der kun bemærkninger fra den stikprøveudvalgte eksporterende producent/gruppe, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse bemærkninger kunne dog ikke foranledige en ændring af resultaterne på dette område, da de ikke kunne tilbagevise den fremførte kritik, men kun give generelle forklaringer, der gik ud på, at hele gruppen er kontrolleret af en person, og at virksomhederne i gruppen var på vej gennem en overgangsfase med henblik på integrering af forretningen.
(25)
Umiddelbart forud for kontrolbesøgene vedrørende dumping blev der for Kommissionen fremlagt en række påstande, som i et enkelt tilfælde kunne dokumenteres, vedrørende de to eksporterende producenter i Kina, som indledningsvis blev foreslået indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse påstande blev undersøgt i forbindelse med kontrolbesøgene vedrørende dumping.
(26)
For den første eksporterende producents vedkommende gik den fremsatte påstand specifikt ud på, at producenten havde fremlagt forfalskede vedtægter i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og i løbet af kontrolbesøget vedrørende markedsøkonomisk behandling. Kommissionen modtog kopier af de angiveligt ægte vedtægter og den hertil svarende joint venture-kontrakt mellem virksomhedens aktionærer. Ved det første kontrolbesøg vedrørende dumping fremlagde den eksporterende producent en attesteret kopi af sine vedtægter registreret hos de lokale myndigheder; dette var det samme udaterede dokument som det, virksomheden havde vedlagt sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og fremlagt i forbindelse med kontrol på stedet vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(27)
Ved en sammenligning af dette dokument med det dokument, Kommissionen havde modtaget, jf. betragtning 25 og 26, blev der konstateret forskelle med hensyn til datering, involverede parter og visse bestemmelser om restriktioner vedrørende ansættelse af arbejdskraft. Der konstateredes desuden forskelle med hensyn til salgsrestriktioner ved sammenligning af den joint venture-kontrakt, der var vedlagt virksomhedens ansøgning om markedsøkonomisk behandling, og den Kommissionen havde modtaget.
(28)
Ved brev blev den eksporterende producent orienteret om, at disse oplysninger kunne danne grundlag for anvendelse af grundforordningens artikel 18, og producenten blev anmodet om at fremsætte bemærkninger hertil. Den eksporterende producent kunne i sit svar ikke tilstrækkeligt overbevisende forklare de pågældende forskelle og dermed ikke fjerne tvivlen om det første dokuments autenticitet og om de oplysninger, den eksporterende producent havde afgivet i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling.
(29)
Påstanden vedrørende den anden eksporterende producent omhandlede specifikt forfalskede reviderede regnskaber. Denne påstand blev undersøgt ved kontrol på stedet, og der konstateredes uoverensstemmelser med hensyn til de balancer, der var overført fra de ikke reviderede regnskaber for 2006 til de første reviderede årsregnskaber for 2007. Desuden var der ikke i virksomhedens regnskaber bogført revisionshonorarer og betalinger heraf for 2007 og 2008.
(30)
Ved brev blev den eksporterende producent orienteret om de uoverensstemmelser, der var konstateret ved kontrollen på stedet, og producenten blev anmodet om at fremsætte bemærkninger hertil. Producenten blev også orienteret om, at disse nye oplysninger kunne danne grundlag for anvendelse af grundforordningens artikel 18. Den eksporterende producents svar indeholdt ikke nye oplysninger, som kunne bortveje tvivlen vedrørende nøjagtigheden og fuldstændigheden af de tal, producenten havde fremlagt i sine årsregnskaber. Tværtimod indrømmede den eksporterende producent i sit svar, at der eksisterede to forskellige sæt regnskaber med forskellige tal for 2006, og at virksomhedens regnskaber for 2007 og 2008 indeholdt fejl, som ikke var kommenteret af revisor.
(31)
På baggrund af ovennævnte nye oplysninger fandt Kommissionen, at den første eksporterende producent havde afgivet vildledende oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. På dette grundlag besluttedes det at anvende grundforordningens artikel 18 og at trække det oprindelige forslag om indrømmelse af markedsøkonomisk behandling tilbage.
(32)
For den anden eksporterende producents vedkommende blev det besluttet at nægte markedsøkonomisk behandling på grund af virksomhedens manglende opfyldelse af kriterie 2 i vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
3. Individuel behandling
(33)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden ikke desto mindre er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(34)
De tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, såfremt de ikke skulle blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Da grundforordningens artikel 18 fandt anvendelse på den første eksporterende producent, blev denne nægtet individuel behandling. Om den anden eksporterende producent konstateredes det, at virksomheden opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling.
(35)
For den tredje eksporterende producent (gruppe af virksomheder), om hvem det konstateredes, at den ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling, blev det besluttet at indrømme individuel behandling, da det fandtes, at virksomheden opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(36)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at følgende to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene for indrømmelse af individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, som er sammensat af:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
4. Individuel undersøgelse
(37)
Gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, og som anmodede om individuel undersøgelse, anmodede også om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, såfremt det ved undersøgelsen skulle blive fastslået, at de ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling, og indsendte besvaret ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte tidsfrist.
(38)
De oplysninger, som den virksomhed, der anmodede om individuel undersøgelse, havde angivet i ansøgningsformularen vedrørende markedsøkonomisk behandling, blev ikke verificeret. Dette vil efterfølgende blive undersøgt.
5. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(40)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(41)
Fire samarbejdende eksporterende producenter meddelte, at USA ikke ville være et passende referenceland, eftersom det glasfibergarn, der anvendes her, og som er den vigtigste råvare ved produktionen af den pågældende vare, er af en anden type end det, der anvendes af de kinesiske eksporterende producenter, og dermed dyrere. De foreslog i stedet Tyrkiet eller Thailand anvendt som referenceland, da producenterne af den pågældende vare i disse to lande anvender den samme type glasfibergarn som de kinesiske eksporterende producenter.
(42)
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende et andet land som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til producenter af den pågældende vare i Canada, Kroatien, Tyrkiet og Thailand. Kun én af producenterne af den pågældende vare i USA og den eneste producent i Canada besvarede spørgeskemaet.
(43)
Både Canadas og USA's marked blev undersøgt med henblik på at fastslå, om disse lande var velegnede som referencelande. Med hensyn til Canada konstateredes det, at Canada, til trods for at der i landet kun findes en producent af den pågældende vare, har et åbent marked uden importtold, og at konkurrencen på markedet er sikret ved betragtelig import af den pågældende vare fra tredjelande. Desuden konstateredes det, at den canadiske producent fremstiller alle typer af den pågældende vare - til forskel fra producenten i USA, der kun fremstiller en enkelt type af samme vare - hvilket gør det muligt at beregne den normale værdi for hver type af den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at Canada foreløbigt kunne anvendes som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi.
(44)
Oplysningerne i den samarbejdsvillige canadiske producents besvarelse blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(45)
Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at Canada er et hensigtsmæssigt og rimeligt valg af referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(46)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor.
(47)
Den canadiske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængde, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til EU af de samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(48)
Hjemmemarkedssalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i løbet af undersøgelsesperioden kunne anses for at have fundet sted i normal handel for alle typer af samme vare fremstillet af den canadiske producent. På grund af kvalitetsforskel mellem samme vare produceret og solgt i Canada og den pågældende vare blev det vurderet mere hensigtsmæssigt at beregne den normale værdi for at kunne tage disse forskelle i betragtning og sikre en retfærdig sammenligning, jf. betragtning 52.
(49)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), blev SA&G og fortjeneste beregnet på basis af dataene for den canadiske producent.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(50)
For to af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til EU gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
d) Sammenligning
(51)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik.
(52)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den normale værdi blev justeret for kvaliteten af input, såsom kemikalier, belægning og råmaterialer (type glasfibergarn). Der blev foretaget yderligere justeringer vedrørende indirekte skatter, søtransport, forsikrings- og håndteringsomkostninger og hermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
6. Dumpingmargener
a) For samarbejdende eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(53)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de to stikprøveudvalgte samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor.
(54)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(55)
Dumpingmargenen for de samarbejdende eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som gennemsnittet af den dumpingmargen, der var fastsat for de to eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling.
(56)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og for den stikprøveudvalgte eksporterende producent, der var omfattet af grundforordningens artikel 18, blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, med Eurostats tilsvarende statistikker.
(57)
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen, idet de samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for ca. 86 % af al import fra Kina i undersøgelsesperioden, blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat ved at anvende den højeste dumpingmargen, der blev konstateret for de to eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling.
(58)
På det grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen på basis af stikprøven og det landsdækkende dumpingniveau følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven (jf. bilag I)
57,7 %
Restdumpingmargen for de ikkesamarbejdsvillige producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. SKADE
1. EU-produktion
(59)
I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af 19 producenter i EU. Disse producenter udgør den samlede EU-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Da der blev indsamlet oplysninger eller forelå oplysninger fra alle de 19 producenter, som støttede klagen, vil disse producenter i det følgende blive benævnt »EU-erhvervsgrenen«.
(60)
Som anført i betragtning 7 indsendte 12 EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Der blev udtaget en stikprøve bestående af fire producenter, der repræsenterede ca. 70 % af den skønnede samlede EU-produktion.
2. EU-forbruget
(61)
Beregningen af EU-forbruget blev baseret på beløb nævnt i klagen og suppleret med efterprøvede tal fra producenter og importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. EU-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i Unionen af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen og importmængden af den pågældende vare fra Kina og fra tredjelande.
(62)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
2006
2007
2008
2009
UP
EU-forbruget i m2
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indeks: 2006 = 100
100
120
126
109
112
Kilde: Klagen, suppleret med data fra de samarbejdsvillige virksomheder og fra Eurostat.
(63)
Forbruget af den pågældende vare og samme vare i EU steg med 12 % i den betragtede periode. Det steg med 26 % mellem 2006 og 2008 og faldt med 17 % mellem 2008 og 2009. I løbet af UP steg forbruget igen en smule. Det midlertidige fald i 2009 kan tilskrives en afmatning på markedet for byggevarer.
3. Import fra det pågældende land
a) Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(64)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare fra Kina med 48 % gennem hele den betragtede periode. I takt med udviklingen i forbruget og afmatningen i byggesektoren faldt den igen en smule i 2009. Ikke desto mindre foreligger der en klar langsigtet stigende tendens for denne import, og stigningen i importmængden var meget mere markant end stigningen i EU-forbruget.
2006
2007
2008
2009
UP
Import fra Kina i m2
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indeks: 2006 = 100
100
141
154
143
148
Kilde: Eurostat og klagen.
(65)
Den øgede importmængde af den pågældende vare fra Kina blev ledsaget af et fald i den gennemsnitlige importpris, der således faldt med 12 % mellem 2006 og UP.
2006
2007
2008
2009
UP
Prisen på importen fra Kina i euro
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indeks: 2006 = 100
100
99
101
89
88
Kilde: Eurostat og klagen.
(66)
Markedsandelen for importen fra det pågældende land steg med 32 % i den betragtede periode, hvilket i dette tilfælde betyder en stigning på 13 procentpoint. I UP tegnede importen fra det pågældende land sig for en markedsandel på hele 51 %.
2006
2007
2008
2009
UP
Markedsandel for importen fra Kina
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Indeks: 2006 = 100
100
117
123
131
132
Kilde: Beregning.
b) Virkningen af dumpingimporten på priserne
(67)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de samarbejdsvillige eksporterende kinesiske producenters gennemsnitlige importpriser sammenlignet med de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitspriser i UP. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignet med cif-importprisen. Sidstnævnte priser blev justeret for importtold og omkostninger efter import. På grund af kvalitetsforskel mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare produceret af EU-industrien blev der desuden foretaget endnu en justering af priserne på importen fra Kina. Denne justering afspejler forskelle i parametre såsom maskinretning, retning på tværs af maskinretning, trækbrudstyrke og brudforlængelse, som ikke var fuldt dækket som parametre i forbindelse med varekontrolnummeret.
(68)
I betragtning af justeringen for kvalitet var den konstaterede vejede gennemsnitlige underbudsmargen udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser på mellem 29,5 % og 30,2 % i UP.
4. EU-erhvervsgrenens situation
a) Indledende bemærkninger
(69)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(70)
Det erindres, at Kommissionen som nævnt i betragtning 7 ovenfor udtog en stikprøve bestående af de fire største EU-producenter (efter salg og produktion).
(71)
Indikatorerne for makroøkonomiske data såsom produktion, kapacitet, salgsmængde og markedsandel er baseret på data vedrørende hele EU-erhvervsgrenen (nedenstående tabeller refererer til makrodata som kilde). De øvrige indikatorer er baseret på efterprøvede data fra producenterne i stikprøven. Der henvises til disse indikatorer som mikroøkonomiske data.
(72)
I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at en del af EU-erhvervsgrenens salg fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Virksomhederne hævdede, at disse transaktioner burde behandles som salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, da forbindelserne mellem virksomhederne angiveligt ikke var direkte, og salget fandt sted efter armslængdeprincippet. Imidlertid blev det besluttet foreløbigt at udelukke disse transaktioner fra beregningen af skadesmargenen og fra skadesindikatorerne, idet Kommissionen vil fortsætte sin analyse af disse specifikke salg. Der er gjort undtagelser for salg mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i forbindelse med to af de stikprøveudvalgte virksomheder, i forbindelse med hvilke der kunne redegøres for gensalgsmekanismen, og denne kunne verificeres.
b) Skadesindikatorer
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2006
2007
2008
2009
UP
Produktion i m2
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indeks: 2006 = 100
100
112
120
98
96
Kapacitet i m2
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indeks: 2006 = 100
100
103
117
106
111
Kapacitetsud-nyttelse
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Kilde: Makroøkonomiske data..
(73)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 4 %. Generelt fulgte produktionen tendensen for forbruget, dvs. en stigning i årene 2006-2008 efterfulgt af et brat fald i 2009 og yderligere et mindre fald i UP. Til forskel fra forbruget forbedredes EU-erhvervsgrenens produktion således ikke i UP, men fortsatte med at falde.
(74)
EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelsesrate faldt i den betragtede periode med 10 procentpoint fra 77 % i 2006 til 67 % i UP. Det bør imidlertid bemærkes, at dette delvist kan tilskrives den omstændighed, at selve kapaciteten steg en smule som følge af EU-producenternes investeringer.
Lagerbeholdninger
2006
2007
2008
2009
UP
Slutlagre i m2
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indeks: 2006 = 100
100
263
330
322
285
Kilde: Makroøkonomiske data.
(75)
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger tredobledes næsten i den betragtede periode. Denne tendens falder sammen med faldende mængder for salg og produktion. I forhold til produktionsmængden øgedes lagerbeholdningerne mindre end 4 % i 2006 til over 11 % i UP.
Salgsmængde og markedsandel
2006
2007
2008
2009
UP
Salgsmængde i m2
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indeks: 2006 = 100
100
108
110
88
89
EU-erhvervsgrenens markedsandel
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Indeks: 2006 = 100
100
89
87
81
80
Kilde: Makroøkonomiske data.
(76)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt i løbet af den betragtede periode med 11 %, hvilket resulterede i et tab af markedsandele på 12 procentpoint fra 58 % til 46 % af det samlede EU-forbrug.
(77)
Salgspriser
2006
2007
2008
2009
UP
Salgspriser i euro
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indeks: 2006 = 100
100
106
105
99
97
Kilde: Mikroøkonomiske data.
(78)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris til ikkeforretningsmæssigt forbundne parter i EU faldt med 3 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen sænkede ikke sine salgspriser i nævneværdigt omfang med henblik på at konkurrere med dumpingimporten. Dette bidrog imidlertid til et betydeligt tab af markedsandele i løbet af den betragtede periode.
Rentabilitet
2006
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlig fortjeneste før skat
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Indeks: 2006 = 100
100
309
234
166
212
Kilde: Mikroøkonomiske data.
Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2006
2007
2008
2009
UP
Investeringer (EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Afkast af nettoaktiverne
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Likviditet (EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Kilde: Mikroøkonomiske data.
(79)
Som beskrevet i betragtning 68 ovenfor udøvede importen fra Kina et betydeligt pres på EU-markedet i den betragtede periode. Ikke desto mindre lykkedes det EU-erhvervsgrenen at opretholde en god finansiel situation mellem 2006 og 2007, hvor rentabiliteten steg fra 6 % til 18 %. Rentabiliteten, der derefter begyndte at falde, var i UP på 12 %. Andre finansielle indikatorer, såsom afkastet af aktiver og likviditeten, forblev også positive. EU-erhvervsgrenen indgik med andre ord ikke i aggressiv priskonkurrence med den kinesiske import. I stedet valgte man at påbegynde en omstruktureringsproces, hvor der investeredes i produktionsteknologier med henblik på langsigtet at øge produktets kvalitet og reducere produktionsomkostningerne. Dette skete imidlertid på baggrund af faldende salgsmængder og tab af markedsandele til de kinesiske konkurrenter. Det bør nævnes, at der i forbindelse med ovennævnte beregning af fortjenester ikke blev taget hensyn til visse stikprøveudvalgte producenters ekstraordinært høje omstruktureringsomkostninger. Hvis disse omkostninger blev inddraget, ville EU-erhvervsgrenens rentabilitet være betragteligt lavere. Dette ville påvirke ovennævnte øvrige finansielle indikatorer negativt.
(80)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen stadig i stand til at opretholde et højt investeringsniveau med henblik på at reducere produktionsomkostningerne og udvikle mere effektive produktionsmetoder. Investeringerne i UP mere end tredobledes i forhold til tallene for 2006.
(81)
EU-erhvervsgrenen fandt ikke evnen til at rejse kapital problematisk i den betragtede periode.
(82)
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2006
2007
2008
2009
UP
Beskæftigelse
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Indeks: 2006 = 100
100
96
100
84
79
Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat (EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivitet pr. ansat (m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Kilde: Mikroøkonomiske data - undtagen for beskæftigelsen - og makroøkonomiske data.
(83)
Antallet af arbejdstagere i den del af EU-erhvervsgrenen, der fremstiller samme vare, faldt betragteligt (med 21 %) i den betragtede periode. Til trods for det høje lønningsniveau fik EU-erhvevsgrenen fra og med 2008 yderligere reduceret de gennemsnitlige lønomkostninger pr. ansat. Som følge heraf steg produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. ansat, i løbet af den betragtede periode.
c) Dumpingens størrelse
(84)
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet ikke anses for at være ubetydelige i UP.
5. Konklusion vedrørende skade
(85)
Som det klart fremgår af skadesanalysen ovenfor, led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade i den betragtede periode med hensyn til salg, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse og markedsandele samt antallet af ansatte, der faldt betydeligt med 21 % som følge af erhvervets omstruktureringsbestræbelser. Derfor kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af væksten på markedet, der blev fuldstændigt overtaget af den kinesiske import. Stigningen på 48 % i importmængden i den betragtede periode var da også meget højere end stigningen på 12 % i EU-forbruget.
(86)
Det vurderes, at hvis den kinesiske dumpingimport fortsat i væsentlig grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser, vil dette fortsat påvirke salgsmængden negativt og dermed uundgåeligt også forværre EU-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske situation. På mellemlang sigt forventes de europæiske virksomheders rentabilitet og andre finansielle indikatorer at forværres.
(87)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(88)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(89)
I den betragtede periode steg dumpingimporten fra Kina af den pågældende vare med næsten 50 % og opnåede en betydelig andel af EU-markedet. Sideløbende var der en direkte og sammenlignelig forværring af den økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som er den eneste anden væsentlige aktør på EU-markedet, da importen fra andre lande er ubetydelig.
(90)
Den fortsatte stigning i mængden af dumpingimport blev ledsaget af et betydeligt underbud af EU-erhvervsgrenens priser. I den betragtede periode var den gennemsnitlige pris for importen fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker ca. 50 % lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris. Selv efter justering for forskelle i kvalitet var de beregnede underbudsmargener for de kinesiske eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, på ca. 35 % i løbet af UP. Det kan derfor med rimelighed konkluderes, at dumpingimporten var årsag til et vist pristryk i 2009 og i UP, og især til det betragtelige tab af markedsandele, som EU-erhvevsgrenen led i løbet af den betragtede periode.
(91)
I betragtning af det tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimporten, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde og faldet i markedsandele, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten volder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Virkningerne af andre faktorer
a) EU-erhvervsgrenens eksportresultater
2006
2007
2008
2009
UP
Eksport i m2
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indeks: 2006 = 100
100
82
90
74
75
Kilde: Makroøkonomiske data.
(92)
EU-erhvervsgrenens eksportmængde faldt i den betragtede periode med 25 %, men udgjorde i gennemsnit kun ca. 8 % af det samlede salg. Betydningen af faldet i eksporten for EU-erhvervsgrenens samlede resultater var således begrænset.
b) Import fra tredjelande
(93)
Importen fra tredjelande var ubetydelig i den betragtede periode og kan ikke have bidraget til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen.
c) Virkningerne af krisen i byggesektoren
(94)
Virkningerne af den økonomiske krise i byggesektoren kan klart observeres i dataene vedrørende forbruget fra 2009 og frem. Krisen burde imidlertid have påvirket EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører i samme omfang. I forbindelse med skadesundersøgelsen konstateredes det imidlertid, at importen fra Kina fortsat - også under krisen - fratog EU-erhvervsgrenen markedsandele.
(95)
Desuden strakte krisens negative virkninger på EU-markedet sig kun over en relativt kort periode, idet der allerede i UP var tegn på bedring.
(96)
Således bryder virkningerne af krisen ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(97)
Ud fra ovenstående bekræftes det foreløbigt, at den pågældende dumpingimport forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(98)
En række andre faktorer end dumpingimporten blev undersøgt, men ingen af disse kunne forklare de alvorlige tab af markedsandele og produktions- og salgsmængder, som fandt sted i den betragtede periode og især i UP. Disse tab, som EU-erhvervsgrenen har lidt, falder sammen med stigningen i mængden af dumpingimport af den pågældende vare fra Kina.
(99)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Generelle bemærkninger
(100)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i det foreliggende tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(101)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EU-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et fald i salget på EU-markedet og et betydeligt tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen.
(102)
Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land er sket direkte på EU-erhvervsgrenens bekostning. Det skal understreges, at den pågældende vare er en vigtig vare for omsætningen hos de stikprøveudvalgte EU-producenter, da den udgør indtil 40 % af deres omsætning i forbindelse med salg. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation meget sandsynlig på grund af det langvarige pristryk, der er udøvet af dumpingimporten fra Kina på EU-markedet. Ydermere vil de bestræbelser, EU-erhvervsgrenen har udfoldet med henblik på at omstrukturere og forbedre kvaliteten af deres produkt blive fuldstændigt undermineret. Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikkeskadevoldende niveau, hvilket vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår.
(103)
Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
3. Importørernes interesser
(104)
De sandsynlige virkninger af foranstaltningerne for importører skal behandles i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. I denne forbindelse skal det bemærkes, at fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører har samarbejdet med undersøgelsen; deres samlede import af den pågældende vare udgjorde 15 % af importen fra Kina i UP.
(105)
På baggrund af data verificeret ved kontrol på stedet for den største af de samarbejdsvillige importørers vedkommende forventes virkningerne af foranstaltningerne for denne virksomhed ikke at blive væsentlige, da den pågældende vare kun udgør en mindre del af virksomhedens omsætning.
(106)
Virksomheden påpegede imidlertid, at EU-erhvervsgrenens samlede produktionskapacitet er lavere end den nuværende efterspørgsel, som angiveligt forventes at vokse. Virksomheden påpegede også, at mulighederne for forsyninger fra tredjelande er begrænsede. Derfor forventer virksomheden forstyrrelser af forsyningen, hvis toldniveauet bliver for højt. I denne henseende bør det bemærkes, at det foreslåede niveau for foranstaltningerne, der tager højde for kvalitetsforskelle mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, i betragtning af det betydelige prisunderbud ikke forventes at eliminere importen af den pågældende vare fra Kina til EU.
4. Brugernes og forbrugernes interesser
(107)
Der blev sendt spørgeskemaer til 13 kendte brugere. Ingen af disse indsendte imidlertid besvarelser eller besluttede at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort.
(108)
I betragtning af de manglende oplysninger vedrørende den pågældende vares andel af produktionsomkostningerne for varer i efterfølgende produktionsled eller vedrørende andelen af salget af varer i efterfølgende produktionsled i brugernes samlede omsætning, er det ikke muligt på dette stadie af undersøgelsen at bedømme foranstaltningernes virkninger for disse virksomheder. Det manglende samarbejde kan imidlertid ses som et tegn på, at virkningerne er begrænsede for brugerne.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(109)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina.
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(110)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, heraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
1. Skadestærskel
(111)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(112)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 12 % af omsætningen. Der er tale om den gennemsnitlige fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i årene 2006-2007. Rentabiliteten for den pågældende vare blev påvirket af dumpingimporten, og det er derfor klart, at dette rentabilitetsniveau er formålstjenstligt og ikke alt for stort. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Da målfortjenesten er lig EU-erhvervsgrenens faktiske fortjeneste i UP, blev den vejede gennemsnitlige pris ab fabrik anvendt som reference.
(113)
Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat for hver af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af denne virksomheds importpris som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikkeskadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. De forskelle, der var resultatet af denne sammenligning, blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
(114)
På dette grundlag blev de foreløbige skadesmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Foreløbig skadesmargen
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
I overensstemmelse den metode, der anvendtes til beregning af dumpingmargenen, beregnedes skadesmargenen for de samarbejdende eksporterende producenter i Kina, der ikke indgik i stikprøven, som et vejet gennemsnit af den, der var fastsat for de to stikprøveudvalgte eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling.
(116)
I overensstemmelse med metoden til beregning af dumpingmargenen blev den landsdækkende skadesmargen for alle andre ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina samt for den stikprøveudvalgte eksporterende producent, der var underlagt artikel 18, beregnet ved at anvende den højeste af de margener, der var beregnet for de to eksporterende producenter, der var indrømmet individuel behandling.
(117)
På dette grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige skadesmargen på basis af stikprøven og den landsdækkende skadesmargen følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
68,2 %
Restdumpingmargen for ikkesamarbejdsvillige producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(118)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(119)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(120)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(121)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(122)
De fastlagte dumping- og skadesmargener og den midlertidige antidumpingtold er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Restmargen for ikkesamarbejdsvillige producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(123)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99 (Taric-kode 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 og 7019909950), og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Virksomheder anført i bilag I
57,7
B008
Alle andre virksomheder
62,9
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 138/2011,
annettu 16 päivänä helmikuuta 2011,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä20 päivänä toukokuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden tuontia unioniin koskevan polkumyyntimenettelyn aloittamisesta.
(2)
Polkumyyntimenettely aloitettiin sen jälkeen, kun Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras ’Stikla Skiedra’ AS ja Vitrulan Technical Textiles GmbH, jäljempänä ’valituksen tekijät’, olivat 6 päivänä huhtikuuta 2010 tehneet valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia tiettyjen seulakankaiden kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn aloittamiseksi.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, Kiinan edustajille ja tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille. Komissio ilmoitti asiasta myös tuottajille Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, Kanadassa, Kroatiassa, Turkissa ja Thaimaassa, koska näitä maita harkittiin mahdolliseksi vertailumaaksi. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(4)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, etuyhteydettömien tuojien ja unionin tuottajien ilmeisen suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 väliseltä ajalta. Lisäksi kuultiin Kiinan viranomaisia.
(5)
Kiinassa toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatiin kuusitoista vastausta otantamenettelyyn, ja näiden tuottajien osuus tuonnista tutkimusajanjaksolla on 86 prosenttia, kuten jäljempänä olevassa johdanto-osan kappaleessa määritellään. Yhteistyössä toimimisen astetta voidaan siis pitää korkeana.
(6)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti vientiä harjoittavista tuottajista otoksen, joka perustui tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittu otos koostuu kahdesta yksittäisestä vientiä harjoittavasta tuottajasta ja yhdestä neljän etuyhteydessä olevan yrityksen muodostamasta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä; näiden osuus tuonnista unioniin oli 42 prosenttia tutkimusajanjakson aikana, joka määritellään jäljempänä johdanto-osan 13 kappaleessa. Asianomaisia osapuolia ja Kiinan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa.
(7)
Unionin tuotannonalalta kaksitoista tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Tältä pohjalta komissio valitsi otoksen, johon kuului neljä myynniltään ja tuotannoltaan suurinta unionin tuottajaa, joiden osuus jäljempänä johdanto-osan 59 kappaleessa määritellyn unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä oli 70 prosenttia.
(8)
Ainoastaan neljä etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Sen vuoksi päätettiin, että otanta oli tarpeeton etuyhteydettömien tuojien osalta.
(9)
Jotta otokseen valitut Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. Lisäksi yksi etuyhteydessä olevien yritysten ryhmästä koostuva vientiä harjoittava tuottaja, joka ei kuulunut otokseen, pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(10)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille sekä yksilöllistä tarkastelua pyytäneelle otokseen kuulumattomalle vientiä harjoittavalle tuottajalle, otokseen valituille neljälle unionin tuottajalle, neljälle yhteistyössä toimivalle etuyhteydettömälle tuojalle ja kaikille tiedossa oleville käyttäjille unionissa. Kyselylomakkeet lähetettiin myös tuottajille Yhdysvalloissa, joka oli ehdotettu vertailumaa, kuten vireillepanoilmoituksessa mainitaan, sekä tuottajille muissa mahdollisissa vertailumaissa. Kyselylomakevastaukset saatiin otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja yksilöllistä tarkastelua pyytäneeltä yhteistyössä toimivalta tuottajalta, yhdeltä tuottajalta Yhdysvalloista ja yhdeltä tuottajalta Kanadasta, jota harkittiin vertailumaaksi, kuten jäljempänä johdanto-osan 43 kappaleessa selitetään, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta ja neljältä etuyhteydettömältä tuojalta. Yksikään käyttäjä ei toimittanut tietoja tai ilmoittautunut komissiolle tutkimuksen aikana.
(11)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan analyysin sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, joka koostuu seuraavista:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Unionin tuottajat
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Tšekki
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Unkari
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Saksa
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Latvia
c)
Etuyhteydettömät tuojat
-
Masterplast, Unkari.
(12)
Niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, oli tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaana olevaa Kanadaa koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:
d)
Tuottaja vertailumaassa
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada.
3. Tutkimusajanjakso
(13)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin olevat lasikuidusta valmistetut seulakankaat, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 ja ex 7019 90 99.
(15)
Seulakankaat valmistetaan lasikuitulangoista, ja niiden silmäkoko ja paino neliömetriä kohti vaihtelee. Niitä käytetään pääasiassa vahvikemateriaalina rakennusalalla (ulkopuolinen lämmöneristys, marmori-/lattiavahvistus, seinäkorjaus).
(16)
Menettelyn aloittamisen jälkeen yksi Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja, joka valmistaa lasikuituvahvikekiekkoja (fibreglass discs), pyysi selvennystä siihen, sisältyykö kyseinen tuotelaji tuotteen määritelmään. Unionin tuotannonalaa kuultiin, ja sen mielipide oli, että tällaisia kiekkoja voidaan pitää jatkojalostustuotteena, eikä tuotteen määritelmä sen vuoksi välttämättä kata niitä. Koska tässä menettelyn vaiheessa komission käytettävissä olevien tietojen perusteella ei vielä voida tehdä lopullista päätelmää lasikuituvahvikekiekkojen perusominaisuuksista, päätettiin, että niitä käsiteltäisiin alustavasti osana tarkasteltavaa tuotetta odotettaessa lisätietoja ja huomautuksia asianomaisilta osapuolilta tutkimuksen kuluessa.
2. Samankaltainen tuote
(17)
Tutkimus on osoittanut, että Kiinan kotimarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Kanadan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä lasikuidusta valmistetuilla seulakankailla samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamilla ja myymillä lasikuidusta valmistetuilla seulakankailla on olennaisesti samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Yleiset menetelmät
(18)
Jäljempänä esitettyjä yleisiä menetelmiä on sovellettu yhteistyössä toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa sen määrittämiseksi, harjoittivatko ne polkumyyntiä.
2. Markkinatalouskohtelu
(19)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;
3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4)
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; sekä
5)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(20)
Tässä tutkimuksessa kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet asetetun määräajan kuluessa.
(21)
Komissio hankki kaikista edellä mainituista otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot seuraavien yritysten tiloissa:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, joka koostuu seuraavista:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Otokseen valittuun etuyhteydessä olevien yritysten ryhmään sisältyvä neljäs yritys sijaitsee Brittiläisillä Neitsytsaarilla eikä sen vuoksi kuulunut osana markkinatalouskohtelua koskevaan arviointiin.
(22)
Tutkimuksessa todettiin aluksi, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täytti kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset markkinatalouskohtelun myöntämiseksi, kun taas kolmas otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, joka koostui etuyhteydessä olevien yritysten ryhmästä, ei täyttänyt edellytystä 2, joka koskee kansainvälisiä kirjanpitonormeja. Erityisesti todettiin, että tietyt kustannukset, tulot ja tilit eivät antaneet oikeaa kuvaa ryhmään kuuluvien yritysten todellisesta taloudellisesta tilanteesta. Lisäksi tilien puutteellisuutta ei mainittu tilintarkastuskertomuksessa.
(23)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä valituksen tekijöille. Niille annettiin myös tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(24)
Markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen huomautuksia saatiin ainoastaan otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta/ryhmältä, jolle ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Nämä huomautukset eivät kuitenkaan muuttaneet tuloksia tässä suhteessa, koska ne eivät kumonneet puutteellisuuksia vaan tarjosivat yleisiä selityksiä siitä, että ainoastaan yhdellä yksityishenkilöllä oli määräysvalta koko ryhmässä ja että ryhmän yritykset olivat käymässä läpi siirtymävaihetta ja yhdistämässä liiketoimintaansa.
(25)
Juuri ennen polkumyyntiä koskevia tarkastuskäyntejä komissio vastaanotti joitain väitteitä, joiden tueksi esitettiin asiakirjoja, jotka koskivat niitä kahta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille alun perin ehdotettiin myönnettäväksi markkinatalouskohtelu. Nämä väitteet tutkittiin polkumyyntiä koskevien tarkastuskäyntien aikana.
(26)
Ensimmäisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta vastaanotetussa väitteessä väitettiin erityisesti, että se oli toimittanut väärennetyn yhtiöjärjestyksen markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetussa lomakkeessaan ja markkinatalouskohtelua koskevan tarkastuskäynnin aikana. Komissiolle toimitettiin jäljennökset aidoksi väitetystä yhtiöjärjestyksestä ja vastaavasta yhteisyrityssopimuksesta yrityksen osakkeenomistajien välillä. Polkumyyntiä koskevan tarkastuskäynnin aikana vientiä harjoittava tuottaja esitti oikeaksi todistetun jäljennöksen yhtiöjärjestyksestään, joka oli paikallisviranomaisen rekisteröimä; se oli sama päiväämätön asiakirja, jonka yritys oli esittänyt markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetussa lomakkeessaan ja paikalla tehdyn markkinatalouskohtelua koskevan tarkastuskäynnin aikana.
(27)
Vertailu tämän asiakirjan ja sen asiakirjan välillä, jonka komissio oli vastaanottanut edellä johdanto-osan 25 ja 26 kappaleessa kuvatulla tavalla, paljasti eroavaisuuksia päivämäärissä, asianomaisissa osapuolissa ja tietyissä kohdissa, jotka koskivat työvoiman palkkaamista koskevia rajoituksia. Lisää eroavaisuuksia löydettiin myyntirajoitusten osalta, kun verrattiin yrityksen markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen mukana toimitettua yhteisyrityssopimusta ja komission vastaanottamaa sopimusta.
(28)
Kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle lähetettiin kirje, jossa sille ilmoitettiin, että nämä tiedot saattaisivat olla perusteena perusasetuksen 18 artiklan soveltamiselle, ja sitä pyydettiin esittämään huomautuksia. Vientiä harjoittavan tuottajan vastaus ei antanut eroavaisuuksille sellaista riittävää selitystä, joka olisi poistanut aitousepäilyt vientiä harjoittavan tuottajan markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetussa lomakkeessaan alun perin toimittamien asiakirjojen ja tietojen osalta.
(29)
Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta saadussa väitteessä viitattiin erityisesti väärennettyihin tarkastettuihin tileihin. Tämä väite tutkittiin paikan päällä, ja eroavaisuuksia havaittiin saldoissa, jotka siirrettiin vuoden 2006 tarkastamattomista tileistä vuoden 2007 ensimmäiseen tarkastettuun tilinpäätökseen. Lisäksi yrityksen kirjanpitoon ei ollut viety mitään tilintarkastuspalkkioihin liittyviä maksuja vuosilta 2007 ja 2008.
(30)
Myös tälle vientiä harjoittavalle tuottajalle lähetettiin kirje, jossa sille ilmoitettiin paikan päällä todetuista eroavaisuuksista ja sitä pyydettiin esittämään huomautuksia. Sille ilmoitettiin myös, että nämä uudet havainnot voivat olla perusteena perusasetuksen 18 artiklan soveltamiselle. Vientiä harjoittavan tuottajan vastaus ei tarjonnut mitään lisätietoa, joka olisi poistanut epäilyt sen tilinpäätöksessä esitettyjen lukujen oikeellisuudesta ja täydellisyydestä. Vientiä harjoittava tuottaja päinvastoin myönsi vastauksessaan kahden eri kirjanpitojärjestelmän olemassaolon, joissa vuoden 2006 luvut olivat erilaiset, ja että sen tilit vuosilta 2007 ja 2008 sisälsivät virheitä, joita ei ollut mainittu tilintarkastuskertomuksessa.
(31)
Edellä esitettyjen uusien havaintojen perusteella katsottiin, että ensimmäinen vientiä harjoittava tuottaja toimitti harhaanjohtavia tietoja tutkimuksen aikana. Tällä perusteella päätettiin soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja perua alkuperäinen ehdotus markkinatalouskohtelun myöntämisestä sille.
(32)
Toisen vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla päätettiin evätä markkinatalouskohtelu sillä perusteella, että se ei täyttänyt markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin edellytystä 2.
3. Yksilöllinen kohtelu
(33)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja,
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti,
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta,
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, ja
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(34)
Kolme otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Edellä esitettyjen päätelmien perusteella perusasetuksen 18 artiklaa sovellettiin ensimmäiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, ja sen vuoksi yksilöllinen kohtelu evättiin. Toisen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin täyttävän perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan edellytykset, ja sille voitiin siten myöntää yksilöllinen kohtelu.
(35)
Kolmannen vientiä harjoittavan tuottajan (yritysten ryhmä) osalta todettiin, että se ei täyttänyt markkinatalouskohtelun edellytyksiä, ja sille päätettiin myöntää yksilöllinen kohtelu, koska yrityksen todettiin täyttävän perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan edellytykset.
(36)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa täyttivät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, joka koostuu seuraavista:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
4. Yksilöllinen tarkastelu
(37)
Otokseen kuulumaton etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä, joka pyysi yksilöllistä tarkastelua, pyysi myös markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, jos tutkimuksessa todettaisiin, ettei se täyttänyt markkinatalouskohtelun edellytyksiä, ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetun määräajan kuluessa.
(38)
Tietoja, jotka yksilöllistä tarkastelua pyytänyt yritys toimitti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetussa lomakkeessa, ei tarkastettu. Tarkastus tehdään myöhemmin.
5. Normaaliarvo
a) Vertailumaan valinta
(39)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(40)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(41)
Neljä yhteistyössä toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa totesi, ettei Yhdysvallat soveltunut vertailumaaksi, koska lasikuitulangat, joita siellä käytetään ja jotka ovat tarkasteltavana olevan tuotteen pääraaka-aine, ovat eri lasityyppiä kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämä lasikuitulanka, ja siten kalliimpia. Ne ehdottivat myös, että Turkkia ja Thaimaata olisi käytettävä sen sijaan, koska näissä kahdessa maassa tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajat käyttävät samantyyppisiä lasikuitulankoja kuin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat.
(42)
Komissio selvitti, olisiko olemassa muita vertailumaaksi sopivia maita, ja lähetti tähän liittyen kyselylomakkeita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajille Kanadassa, Kroatiassa, Turkissa ja Thaimaassa. Ainoastaan yksi tarkasteltavana olevan tuotteen yhdysvaltalaisista tuottajista ja ainoa kanadalainen tuottaja vastasivat kyselylomakkeisiin.
(43)
Sekä Kanadan että Yhdysvaltain markkinat tutkittiin, jotta voitiin määrittää niiden soveltuvuus vertailumaaksi. Kanadan suhteen todettiin, että vaikka siellä on vain yksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuottaja, maalla on avoimet markkinat eikä lainkaan tuontitullia, ja kilpailu markkinoilla varmistetaan sillä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuodaan merkittäviä määriä useista kolmansista maista. Lisäksi todettiin, että kanadalainen tuottaja valmistaa kaikkia tarkasteltavana olevan tuotteen lajeja toisin kuin yhdysvaltalainen tuottaja, joka valmistaa vain yhtä samankaltaisen tuotteen lajia, minkä johdosta on mahdollista laskea normaaliarvo kullekin tarkasteltavana olevan tuotteen lajille. Tutkimus osoitti, että Kanadaa voitiin alustavasti pitää soveltuvana vertailumaana normaaliarvon määrittämistä varten.
(44)
Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen kanadalaisen tuottajan vastauksessa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä ja todettiin sellaisiksi luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.
(45)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kanada on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(46)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävällä tavalla.
(47)
Samankaltaista tuotetta valmistavan kanadalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevan tuotteen määrään.
(48)
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin todettiin tapahtuneen tutkimusajanjaksolla tavanomaisessa kaupankäynnissä kaikkien kanadalaisen tuottajan valmistamien samankaltaisen tuotteen lajien osalta. Koska Kanadassa tuotetun ja myydyn samankaltaisen tuotteen ja Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen välillä oli laatueroja, katsottiin kuitenkin asianmukaisemmaksi määrittää laskennallinen normaaliarvo, jotta voitiin ottaa huomioon nämä erot ja varmistaa tasapuolinen vertailu, kuten johdanto-osan 52 kappaleessa kuvataan.
(49)
Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto määritettiin kanadalaisen tuottajan tietojen perusteella.
c) Yksilöllisen kohtelun saaneiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat
(50)
Koska kaksi otokseen valittua tutkimuksessa yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, harjoitti vientimyyntiä unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
d) Vertailu
(51)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(52)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Normaaliarvoa oikaistiin tuotantopanosten, kuten kemikaalien, päällystyksen ja raaka-aineiden (lankojen lasityyppi), laatuerojen huomioon ottamiseksi. Muita oikaisuja tehtiin tarvittaessa välillisten verojen, merirahti-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
6. Polkumyyntimarginaalit
a) Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu
(53)
Polkumyyntimarginaalit niille kahdelle otokseen valitulle tutkimuksessa yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaan tietojen perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle edellä kuvatun mukaisesti määritettyä unioniin suuntautuvan tarkasteltavana olevan tuotteen viennin hintojen painotettua keskiarvoa.
(54)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat
(55)
Polkumyyntimarginaali niille kiinalaisille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joita ei valittu otokseen, laskettiin keskiarvona niistä kahdesta otokseen valitusta vientiä harjoittavasta tuottajasta, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(56)
Kaikkiin muihin yhteistyössä toimimattomiin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sekä siihen vientiä harjoittavaan otokseen valittuun tuottajaan, johon sovellettiin perusasetuksen 18 artiklaa, sovellettavan koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuneen viennin määriä Eurostatin tilastoihin.
(57)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso oli tutkimuksessa korkea - yhteistyössä toimineiden yritysten osuus kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli noin 86 prosenttia - koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä niille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, vahvistettua korkeinta polkumyyntimarginaalia.
(58)
Väliaikainen otoksen painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali sekä koko maata koskeva polkumyynnin taso ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat näin ollen seuraavat:
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen (ks. liite I)
57,7 %
Jäännös yhteistyössä toimimattomille vientiä harjoittaville tuottajille ja Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd:lle
62,9 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto
(59)
Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 19 tuottajaa unionissa. Näiden tuottajien tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun koko unionin tuotannonalan tuotannon. Koska tiedot kerättiin tai ne olivat saatavilla kaikista 19 tuottajasta, jotka tukivat valitusta, näistä tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(60)
Kuten edellä johdanto-osan 7 kappaleessa esitetään, kaksitoista unionin tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Otokseen valittiin neljä tuottajaa, joiden osuus arvioidusta koko unionin tuotannosta on noin 70 prosenttia.
2. Unionin kulutus
(61)
Unionin kulutuksen laskenta perustui lukuihin, jotka sisältyivät valitukseen ja joita täydennettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta tuottajilta ja tuojilta saaduilla tarkastetuilla luvuilla. Unionin kulutus määritettiin näin ollen seuraavien perusteella: unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä unionissa sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärä Kiinasta ja kolmansista maista.
(62)
Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
EU:n kulutus neliömetreinä
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indeksi 2006 = 100
100
120
126
109
112
Lähde: Valitus täydennettynä yhteistyössä toimineiden yritysten tiedoilla ja Eurostatin luvut
(63)
Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus unionissa kasvoi tarkastelujakson aikana 12 prosenttia. Se kasvoi 26 prosenttia vuosien 2006 ja 2008 välillä ja laski sitten 17 prosenttia vuosien 2008 ja 2009 välillä. Tutkimusajanjakson aikana kulutus kasvoi jälleen hieman. Vuoden 2009 väliaikaisen notkahduksen voidaan katsoa johtuvan rakennusmarkkinoiden taantumasta.
3. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(64)
Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 48 prosenttia. Se notkahti hieman vuonna 2009 seuraten kulutussuuntausta ja rakennussektorin taantumaa. Tämän tuonnin noususuuntaus pitkällä aikavälillä on kuitenkin selvä, ja tuontimäärät kasvoivat paljon voimakkaammin kuin unionin kulutus.
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuonti Kiinasta neliömetreinä
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indeksi 2006 = 100
100
141
154
143
148
Lähde: Eurostat ja valitus
(65)
Kiinasta tulevien tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärien kasvuun liittyi keskimääräisen tuontihinnan lasku, joka oli 12 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat euroina
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indeksi 2006 = 100
100
99
101
89
88
Lähde: Eurostat ja valitus
(66)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 32 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä tarkoittaa lähes 13 prosenttiyksikön lisäystä. Tutkimusajanjaksolla asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli jopa 51 prosenttia.
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Indeksi 2006 = 100
100
117
123
131
132
Lähde: Laskelmat
b) Polkumyyntituonnin vaikutus hintoihin
(67)
Hinnan alittavuuden analysointia varten verrattiin yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja otokseen valittujen unionin tuottajien hintoihin tutkimusajanjakson aikana keskiarvoja vertaamalla. Otokseen valittujen unionin tuottajien hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (netto) ja niitä verrattiin CIF-tuontihintoihin. Viimeksi mainittuja hintoja oikaistiin tuontitullin ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Kiinasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen ja unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuoteen laatuerojen vuoksi tehtiin lisäksi laatua koskeva oikaisu kiinalaisiin tuontihintoihin. Tämä oikaisu heijastaa eroja sellaisissa parametreissä kuin konesuunta ja poikkisuunta, vetolujuus ja venymä, joita tuotteen valvontakoodi ei täysin kattanut parametreinä.
(68)
Kun laatua koskeva oikaisu otettiin huomioon, todetut hinnan alittavuuden painotetut keskimääräiset marginaalit prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista olivat 29,5-30,2 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
4. Unionin tuotannonalan tilanne
a) Alustavat huomiot
(69)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(70)
Kuten edellä johdanto-osan 7 kappaleessa mainitaan, komissio valitsi otoksen, joka koostuu myynnin ja tuotannon suhteen neljästä suurimmasta unionin tuottajasta.
(71)
Makrotaloudellisia tietoja, kuten tuotantoa, kapasiteettia, myyntimäärää, markkinaosuutta yms., koskevat indikaattorit liittyvät koko unionin tuotannonalaan (jäljempänä olevissa taulukoissa viitataan makrotason tietoihin lähteenä). Muut indikaattorit perustuvat otokseen valituilta tuottajilta saatuihin tarkistettuihin tietoihin. Näihin indikaattoreihin viitataan mikrotason tietoina.
(72)
Tutkimuksen aikana todettiin, että osa unionin tuotannonalan myynnistä kanavoitiin etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Yritykset väittivät, että näitä liiketoimia olisi käsiteltävä etuyhteydettömänä myyntinä, koska niiden mukaan yritysten välillä ei ollut suoria suhteita ja koska myynti tapahtui tavanomaisten kaupan edellytysten mukaisesti. Alustavasti päätettiin kuitenkin jättää nämä liiketoimet vahinkomarginaalilaskelmien ja vahinkoindikaattorien ulkopuolelle, koska komissio aikoo jatkaa tämän nimenomaisen myynnin tarkempaa analysointia. Tässä suhteessa on tehty poikkeus niiden kahden otokseen valitun yrityksen välisen etuyhteysmyynnin osalta, joiden kohdalla jälleenmyyntimekanismi selitettiin ja voitiin todentaa.
b) Vahinkoindikaattorit
Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuotanto neliömetreinä
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indeksi 2006 = 100
100
112
120
98
96
Tuotantokapasiteetti neliömetreinä
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indeksi 2006 = 100
100
103
117
106
111
Kapasiteetin käyttöaste
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Lähde: Makrotason tiedot
(73)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotantomäärä laski 4 prosenttia. Yleisesti ottaen tuotannon määrä seurasi kulutuksen suuntausta eli kasvua vuosina 2006-2008 ja sitä seurannutta nopeaa laskua vuonna 2009 ja edelleen hienoista laskua tutkimusajanjaksolla. Näin ollen unionin tuotannonalan tuotanto ei kulutuksesta poiketen elpynyt tutkimusajanjaksolla vaan ennemminkin jatkoi laskuaan.
(74)
Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujaksolla 10 prosenttiyksikköä 77 prosentista vuonna 2006 aina 67 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. On kuitenkin huomattava, että tämän voidaan katsoa johtuvan osittain siitä, että kapasiteetti itsessään kasvoi hieman unionin tuottajien investointien tuloksena.
Varastot
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Loppuvarastot neliömetreinä
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indeksi 2006 = 100
100
263
330
322
285
Lähde: Makrotason tiedot
(75)
Unionin tuotannonalan varastot lähes kolminkertaistuivat tarkastelujakson aikana. Tämä suuntaus osuu yhteen myynti- ja tuotantomäärien laskun kanssa. Suhteessa tuotantomääriin ilmaistuna varastot kasvoivat alle 4 prosentista vuonna 2006 yli 11 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.
Myyntimäärät ja markkinaosuus
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Myyntimäärä neliömetreinä
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indeksi 2006 = 100
100
108
110
88
89
Unionin tuotannonalan myynnin markkinaosuus
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Indeksi 2006 = 100
100
89
87
81
80
Lähde: Makrotason tiedot
(76)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski tarkastelujaksolla 11 prosenttia, minkä tuloksena markkinaosuutta menetettiin 12 prosenttiyksikköä 58 prosentista 46 prosenttiin unionin kokonaiskulutuksesta.
(77)
Myyntihinnat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Myyntihinnat euroina
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indeksi 2006 = 100
100
106
105
99
97
Lähde: Mikrotason tiedot
(78)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta etuyhteydettömille osapuolille unionissa laski 3 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala ei laskenut myyntihintojaan merkittävästi kilpaillakseen polkumyyntituonnin kanssa. Tämä kuitenkin oli osasyynä merkittävään markkinaosuuden menetykseen koko tarkastelujakson aikana.
Kannattavuus
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen voitto ennen veroja
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Indeksi 2006 = 100
100
309
234
166
212
Lähde: Mikrotason tiedot
Investoinnit, sijoitetun pääoman tuottoprosentti, kassavirta ja pääoman saanti
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Investoinnit (euroa)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Sijoitetun pääoman tuottoprosentti
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Kassavirta (euroa)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Lähde: Mikrotason tiedot
(79)
Kuten edellä johdanto-osan 68 kappaleessa selitetään, tarkastelujakson aikana Kiinasta tuleva tuonti aiheutti huomattavaa hintapainetta unionin markkinoilla. Unionin tuotannonala kykeni kuitenkin ylläpitämään hyvää taloudellista tilannetta vuosien 2006 ja 2007 välillä, kun kannattavuus nousi 6 prosentista 18 prosenttiin. Sen jälkeen kannattavuus alkoi laskea ja oli 12 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Muut taloudelliset indikaattorit, kuten kokonaispääoman tuottoprosentti ja kassavirta, säilyivät positiivisina. Toisin sanoen unionin tuotannonala ei lähtenyt aggressiiviseen hintakilpailuun Kiinasta tulevan tuonnin kanssa. Sen sijaan se päätti ryhtyä rakenneuudistukseen ja investoi uusiin tuotantotekniikoihin tuotteiden laadun parantamiseksi ja tuotantokustannusten pienentämiseksi pitkällä aikavälillä. Tämän seurauksena kuitenkin myyntimäärä laski ja markkinaosuutta menetettiin kiinalaisille kilpailijoille. On syytä mainita, että edellä esitetyssä voiton laskennassa ei ole otettu huomioon poikkeuksellisia rakenneuudistuskustannuksia, joita jotkin otokseen valitut tuottajat ilmoittivat. Jos nämä kustannukset otettaisiin huomioon, unionin tuotannonalan kannattavuus olisi huomattavasti heikompi. Tämä vaikuttaisi kielteisesti muihin edellä lueteltuihin taloudellisiin indikaattoreihin.
(80)
Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonala kykeni pitämään yllä korkeaa investointitasoa pyrkimyksenään pienentää valmistuskustannuksia ja kehittää tehokkaampaa tuotantomenetelmää. Tutkimusajanjaksolla investoinnit yli kolminkertaistuivat vuoden 2006 lukuun verrattuna.
(81)
Unionin tuotannonala ei pitänyt pääoman saantia ongelmana tarkastelujaksolla.
(82)
Työllisyys, tuottavuus ja palkat
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Indeksi 2006 = 100
100
96
100
84
79
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Tuottavuus työntekijää kohti (neliömetriä)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Lähde: Mikrotason tiedot, paitsi työllisyyden osalta makrotason tiedot
(83)
Samankaltaisen tuotteen tuotantoon osallistuvien unionin tuotannonalan työntekijöiden määrä pieneni huomattavasti eli 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Lisäksi unionin tuotannonala pienensi vuodesta 2008 alkaen keskimääräisiä työvoimakustannuksia työntekijää kohti korkeasta palkkatasosta huolimatta. Tämän tuloksena tuottavuus (ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti) kasvoi tarkastelujaksolla.
c) Polkumyynnin laajuus
(84)
Kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutuksia unionin markkinoilla ei voida pitää vähäpätöisinä tutkimusajanjaksolla.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(85)
Kuten edellä esitetystä vahinkoa koskevasta analyysistä käy selvästi ilmi, tarkastelujakson aikana unionin tuotannonala kärsi merkittäviä menetyksiä, jotka koskivat myyntiä ja tuotantomäärää, kapasiteetin käyttöastetta, markkinaosuutta ja työntekijöiden määrää, joka pieneni merkittävästi eli 21 prosenttia tuotannonalan rakenneuudistustoimien johdosta. Sen vuoksi unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään markkinoiden kasvua, jonka Kiinasta tuleva tuonti valtasi kokonaan. Tuontimäärä kasvoi 48 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä oli paljon enemmän kuin unionin kulutuksen 12 prosentin kasvu.
(86)
Katsotaan, että kiinalaisen polkumyyntituonnin jatkuva merkittävä hintojen alittavuus unionin tuotannonalan hintoihin nähden vaikuttaa jatkossakin kielteisesti unionin tuotannonalan myyntimäärään ja siten väistämättä sen taloudelliseen tilanteeseen. Keskipitkällä aikavälillä eurooppalaisten yritysten kannattavuuden ja muiden taloudellisten indikaattoreiden odotetaan heikkenevän.
(87)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(88)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa olisi pidetty polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista johtuvana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(89)
Tarkastelujakson aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta polkumyynnillä kasvoi määrällisesti lähes 50 prosenttia ja saavutti merkittävän markkinaosuuden unionin markkinoilla. Samaan aikaan unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni vastaavasti; unionin tuotannonala on toinen merkittävä toimija unionin markkinoilla, koska tuonti muista lähteistä on vähäistä.
(90)
Polkumyyntituonnin määrän jatkuvaan kasvuun liittyi merkittävä unionin tuotannonalan hintojen alittavuus. Tarkastelujaksolla Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta Eurostatin tuontitilastoista johdettuna oli noin 50 prosenttia alempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen hinta. Laatueroja koskevien oikaisujen jälkeenkin niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, lasketut hinnan alittavuuden marginaalit olivat noin 35 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi voidaan perustellusti päätellä, että polkumyyntituonti aiheutti jonkin verran hintojen alenemista vuonna 2009 ja tutkimusajanjaksolla, mutta ennen kaikkea unionin tuotannonalan markkinaosuuden merkittävää laskua tarkastelujaksolla.
(91)
Ottaen huomioon ajallinen yhteys toisaalta unionin tuotannonalan hinnat alittavan polkumyyntituonnin voimakkaan lisääntymisen ja toisaalta unionin tuotannonalan myynti- ja tuotantomäärän ja markkinaosuuden pienentymisen välillä, voidaan alustavasti päätellä, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttaa unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.
3. Muiden tekijöiden vaikutukset
a) Unionin tuotannonalan vientitulos
2006
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Vienti neliömetreinä
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indeksi 2006 = 100
100
82
90
74
75
Lähde: Makrotason tiedot
(92)
Unionin tuotannonalan vientimäärä laski 25 prosenttia tarkastelujakson aikana, mutta viennin osuus kokonaismyynnistä oli keskimäärin vain noin 8 prosenttia. Sen vuoksi viennin vähentymisen vaikutus unionin tuotannonalan kokonaistulokseen oli melko vähäinen.
b) Kolmansista maista tuleva tuonti
(93)
Kolmansista maista tuleva tuonti oli vähäistä tarkastelujakson aikana, eikä se voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
c) Rakennusalan kriisin vaikutus
(94)
Talouskriisin vaikutus rakennusalaan voidaan nähdä selvästi kulutustiedoissa vuodesta 2009 alkaen. Kriisin olisi kuitenkin pitänyt vaikuttaa samalla tavoin sekä unionin tuotannonalaan että kiinalaisiin viejiin. Vahinkoa koskeva tutkimus osoitti kuitenkin, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus jatkoi kasvuaan unionin tuotannonalan kustannuksella jopa kriisin aikana.
(95)
Lisäksi kriisillä oli tiettyjä negatiivisia vaikutuksia unionin markkinoihin verrattain lyhyellä ajanjaksolla, koska elpymisestä oli merkkejä jo tutkimusajanjaksolla.
(96)
Näin ollen kriisin vaikutus ei katkaissut syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon väliltä.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(97)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomainen polkumyynnillä tapahtunut tuonti.
(98)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi tarkasteltiin useita muita tekijöitä, mutta mikään niistä ei voinut selittää markkinaosuuden, tuotannon ja myyntimäärien huomattavia menetyksiä tarkastelujaksolla ja erityisesti tutkimusajanjakson aikana. Nämä unionin tuotannonalan menetykset osuivat samaan aikaan kuin tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrien kasvu.
(99)
Ottaen huomioon edellä esitetty analyysi, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan toisaalta kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
1. Yleisiä huomioita
(100)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollisen polkumyynnin esiintymistä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä varten tarkasteltiin mahdollisten toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin menettelyn osapuoliin samoin kuin toimenpiteiden toteuttamatta jättämisen vaikutuksia kaikkien esitettyjen todisteiden perusteella perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
2. Unionin tuotannonalan etu
(101)
Vahinkoa koskeva tarkastelu osoitti selvästi, että unionin tuotannonala on kärsinyt polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Viime vuosina lisääntyneen polkumyyntituonnin johdosta unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski ja markkinaosuus pieneni merkittävästi.
(102)
Tutkimus on osoittanut, että asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus on kasvanut suoraan unionin tuotannonalan kustannuksella. On syytä korostaa, että tarkasteltavana oleva tuote on tärkeä tuote otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdon kannalta, koska sen osuus niiden liikevaihdosta on jopa 40 prosenttia. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen entisestään näyttää hyvin todennäköiseltä, kun otetaan huomioon Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama pitkäaikainen hintapaine unionin markkinoilla. Lisäksi unionin tuotannonalan toimet rakenneuudistusten tekemiseksi ja tuotteen laadun parantamiseksi menisivät täysin hukkaan. Toimenpiteiden käyttöönotolla palautetaan tuontihinta vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta unionin tuotannonala voi kilpailla hyvän kauppatavan mukaisissa olosuhteissa.
(103)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
3. Tuojien etu
(104)
Toimenpiteiden todennäköinen vaikutus tuojiin on otettu huomioon perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tässä suhteessa on huomattava, että neljän tutkimuksessa yhteistyössä toimineen etuyhteydettömän tuojan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonti muodosti 15 prosenttia Kiinasta tulevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla.
(105)
Niiden tietojen perusteella, jotka koskevat suurinta yhteistyössä toiminutta tuojaa ja jotka tarkastettiin paikan päällä, toimenpiteillä ei pitäisi olla merkittävää vaikutusta tähän yritykseen, koska tarkasteltavana olevan tuotteen osuus sen liikevaihdosta on pieni.
(106)
Yritys huomautti kuitenkin, että unionin tuotannonalan kokonaistuotantokapasiteetti on pienempi kuin nykyinen kysyntä, jonka odotetaan kasvavan. Yritys huomautti myös, että kolmansien maiden toimituslähteet ovat rajalliset. Sen vuoksi se odottaa toimituskatkoksia, jos tullien taso on liian korkea. Tässä suhteessa on todettava, että - merkittävä hintojen alittavuus huomioon ottaen - toimenpiteiden ehdotetun tason, jossa otetaan huomioon laatuerot Kiinasta tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen ja unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen välillä, ei odoteta poistavan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Kiinasta unioniin.
4. Käyttäjien ja kuluttajien etu
(107)
Kyselylomakkeet lähetettiin kolmelletoista tiedossa olleelle käyttäjälle. Yksikään niistä ei kuitenkaan toimittanut kyselylomakevastausta eikä päättänyt toimia yhteistyössä menettelyssä. Myöskään kuluttajajärjestöiltä ei saatu kannanottoja menettelyn vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen.
(108)
Sen vuoksi tässä vaiheessa tutkimusta ei ole mahdollista arvioida toimenpiteiden vaikutusta näihin yrityksiin, kun otetaan huomioon tietojen puuttuminen tarkasteltavana olevan tuotteen osuudesta jatkojalostustuotteiden tuotantokustannuksissa ja jatkojalostustuotteiden myynnin osuudesta suhteessa käyttäjien kokonaisliikevaihtoon. Yhteistyön puuttumista voidaan kuitenkin pitää merkkinä melko vähäisestä vaikutuksesta käyttäjiin.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(109)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei yleisesti ottaen ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa.
G. EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI
(110)
Polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat edellä esitetyt päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön Kiinasta tulevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
1. Vahingon korjaava taso
(111)
Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko ylittämättä kuitenkaan todettuja polkumyyntimarginaaleja.
(112)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi voida taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa kustannuksensa ja saada sellainen ennen veroja laskettu voitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa. Tässä laskennassa käytetty voittomarginaali ennen veroja oli 12 prosenttia liikevaihdosta. Tämä oli keskimääräinen voittotaso, jonka unionin tuotannonala saavutti vuosina 2006-2007. Kun otetaan huomioon, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti vaikutti tarkasteltavana olevan tuotteen kannattavuuteen, kyseinen voittotaso on selvästi järkevä eikä liiallinen. Edellä mainitun perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Koska voittotavoite on sama kuin unionin tuotannonalan tosiasiallinen voitto tutkimusajanjaksolla, viitelukuna käytettiin painotettua keskimääräistä noudettuna lähettäjältä -hintaa.
(113)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin tämän jälkeen kullekin yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä kyseiselle yritykselle määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien tuotteiden keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tulokseksi saatu hinnanero ilmaistiin sitten prosentteina keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
(114)
Väliaikaiset vahinkomarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen vahinkomarginaali
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Otokseen kuulumattomien kiinalaisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vahinkomarginaali laskettiin polkumyyntimarginaalin laskennassa käytetyn menetelmän mukaisesti niiden kahden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan painotettuna keskiarvona, joille oli myönnetty yksilöllinen kohtelu.
(116)
Koko maata koskeva vahinkomarginaali, jota sovelletaan kaikkiin muihin kiinalaisiin yhteistyössä toimimattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sekä siihen otokseen kuuluvaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovellettiin 18 artiklaa, määritettiin polkumyyntimarginaalin laskentamenetelmää noudattaen käyttämällä niille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, vahvistettua korkeinta marginaalia.
(117)
Väliaikainen otoksen painotettu keskimääräinen vahinkomarginaali sekä koko maata koskeva vahinkomarginaalin taso ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat näin ollen seuraavat:
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen
68,2 %
Jäännös yhteistyössä toimimattomille vientiä harjoittaville tuottajille ja Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd:lle
69,1 %
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(118)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(119)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(120)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(121)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(122)
Polkumyynti- ja vahinkomarginaalit sekä väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Vahinkomarginaali
Väliaikainen tulli
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Jäännös yhteistyössä toimimattomille vientiä harjoittaville tuottajille ja Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd:lle
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. ILMOITTAMINEN
(123)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien lasikuidusta valmistettujen seulakankaiden, joiden silmäkoko on sekä pituudeltaan että leveydeltään suurempi kuin 1,8 mm ja jotka painavat enemmän kuin 35 g/m2 ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 ja ex 7019 90 99 (Taric-koodit 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 ja 7019909950), tuonnissa.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli (%)
Taric-lisäkoodi
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Liitteessä I luetellut yritykset
57,7
B008
Kaikki muut yritykset
62,9
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2011.