RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 102/2012
af 27. januar 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine, som blev udvidet til at omfatte importen af tovværk og kabler af stål afsendt fra Marokko, Moldova og Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i de lande, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 og om afslutning af udløbsundersøgelsen vedrørende importen af tovværk og kabler af stål med oprindelse i Sydafrika i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 2 og 4, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 1796/1999 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål (»stålwirer« eller »SWR«) med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«), Indien, Sydafrika og Ukraine. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de oprindelige foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
I 2001 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1601/2001 (3) en endelig antidumpingtold på mellem 9,7 % og 50,7 % på importen af visse typer tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Den Russiske Føderation. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1279/2007 (4) indførtes det samme toldniveau efter en delvis interimsundersøgelse og en udløbsundersøgelse. I april 2004 udvidede Rådet ved forordning (EF) nr. 760/2004 (5) de oprindelige foranstaltninger til at omfatte importen af SWR afsendt fra Moldova efter en undersøgelse af omgåelsen af de antidumpingforanstaltninger, der var indført på SWR af ukrainsk oprindelse afsendt fra Moldova. På samme måde udvidede Rådet i oktober 2004 ved forordning (EF) nr. 1886/2004 (6) de oprindelige foranstaltninger over for Kina til at omfatte importen af SWR afsendt fra Marokko.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 1858/2005 (7) opretholdt Rådet efter en udløbsundersøgelse de oprindelige foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og udløbsundersøgelsen vil i det følgende blive benævnt »den seneste undersøgelse«. I maj 2010 udvidede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 400/2010 (8) de oprindelige foranstaltninger til at omfatte importen af SWR afsendt fra Republikken Korea efter en undersøgelse af omgåelsen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende SWR af kinesisk oprindelse afsendt fra Republikken Korea.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 13. november 2010 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne (»indledningsmeddelelsen«) (9) vedrørende importen af SWR med oprindelse i Kina, Sydafrika og Ukraine i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(5)
Undersøgelsen blev indledt efter en dokumenteret anmodning indsendt af forbindelsesudvalget for European Union Wire Rope Industries (EWRIS) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, som tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede produktion af SWR i Unionen. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
(6)
Da der ikke forelå beviser vedrørende importen af varer med oprindelse i Indien, anmodede ansøgeren ikke om indledning af en udløbsundersøgelse vedrørende denne import. Gyldighedsperioden for foranstaltningerne vedrørende importen af varer med oprindelse i Indien udløb derfor den 17. november 2010 (10).
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører, kendte brugere og disses sammenslutninger, repræsentanterne for eksportlandene, ansøgeren og EU-producenterne, som var omtalt i anmodningen om indledning af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(8)
På grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og importører, som var omfattet af undersøgelsen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter datoen for indledningen af den nuværende undersøgelse og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(9)
Da kun én eksporterende producent i Kina indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig rede til yderligere samarbejde med Kommissionen, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina, og der blev fremsendt et spørgeskema til ovennævnte producent.
(10)
Tyve EU-producenter/-producentgrupper indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og gav udtryk for, at de var rede til at samarbejde med Kommissionen. På baggrund af de oplysninger, der blev modtaget af EU-producenterne/-producentgrupperne, udtog Kommissionen en stikprøve på tre producenter/-producentgrupper, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af samme vare i Unionen.
(11)
Otte importører afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og gav udtryk for, at de var rede til at samarbejde med Kommissionen. Eftersom kun to importører faktisk havde importeret den pågældende vare, besluttede Kommissionen imidlertid ikke at anvende stikprøveudtagning og fremsendte et spørgeskema til ovennævnte importører.
(12)
Således blev der sendt spørgeskemaer til tre EU-producenter/-producentgrupper, der indgik i stikprøven, til to importører og til alle de kendte eksporterende producenter i de pågældende tre lande.
(13)
Den eksporterende producent i Kina, der udfyldte stikprøveformularen, indsendte ikke efterfølgende spørgeskemabesvarelsen. Det er derfor opfattelsen, at ingen eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(14)
En eksporterende producent i Ukraine indsendte en delvis besvarelse på det tidspunkt, hvor undersøgelsen blev indledt. Producenten blev opfordret til at udfylde et spørgeskema, men fik imidlertid ikke indsendt en spørgeskemabesvarelse. Det er derfor opfattelsen, at ingen eksporterende producenter i Ukraine samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(15)
En eksporterende producent i Sydafrika indsendte en spørgeskemabesvarelse.
(16)
Der blev endvidere modtaget besvarelser af spørgeskemaerne fra tre EU-producenter/-producentgrupper, som indgik i stikprøven, to importører og én bruger.
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)
-
BRIDON-gruppen bestående af to virksomheder: Bridon International Ltd., Det Forenede Kongerige, og BRIDON International GmbH, Tyskland
-
REDAELLI Tecna Spa, Italien
b)
Den eksporterende producent i Sydafrika:
-
SCAW South Africa Ltd., Sydafrika
c)
Importører:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Tyskland
-
SENTECH International, Frankrig
d)
Bruger:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Spanien.
(18)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(19)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og i den seneste undersøgelse, der førte til indførelsen af de gældende foranstaltninger, dvs. tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm (benævnt »stålwirer« eller »SWR« med branchens egen terminologi), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (»den pågældende vare«).
2. Samme vare
(20)
Som den oprindelige undersøgelse og den seneste undersøgelse bekræftede også denne fornyede undersøgelse, at SWR fremstillet i Kina og Ukraine og eksporteret til Unionen, SWR fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Sydafrika og eksporteret til Unionen, SWR fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i referencelandet, Tyrkiet, og SWR fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(21)
En importør fremførte et argument, som også blev fremsat i den seneste undersøgelse af European Wire Rope Importers Association (EWRIA). Importøren hævdede, at den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges i Unionen, har væsentlige forskelle, og at der bør skelnes mellem tovværk til almindelig og tovværk til særlig brug. Dette argument blev behandlet indgående i den oprindelige forordning og i den seneste forordning, hvorved der blev indført midlertidige og endelige foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare. Desuden fremgik det af Førsteinstansrettens dom i sag T-369/08 EWRIA mod Europa-Kommissionen, at Kommissionen ikke foretog et åbenbart urigtigt skøn ved ikke at skelne imellem tovværk til almindeligt brug og tovværk til særlig brug i de undersøgelser, den foretog ud fra almindeligt tilgængelige oplysninger (11).
(22)
Da importøren ikke fremkom med nye oplysninger, som viste, at grundlaget for de oprindelige afgørelser havde ændret sig, bekræftes konklusionerne i den oprindelige og i den seneste forordning.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
1. Indledende bemærkninger
(24)
Med hensyn til Kina og Ukraine var der ingen eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud. En eksporterende producent i Ukraine og en eksporterende producent i Kina gav sig til kende, og de fik tilsendt et spørgeskema til eksporterende producenter. Deres spørgeskemabesvarelser blev anset for ufuldstændige og inkonsekvente, og der kunne ikke foretages kontrolbesøg hos disse. De pågældende virksomheder er blevet behørigt skriftligt underrettet om, at i sådanne tilfælde er det nødvendigt at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. I Sydafrika indgav den eneste kendte eksporterende producent oplysninger om sit eksportsalg til Unionen i NUP, hvilket udgjorde hele eksportsalget fra Sydafrika til Unionen i den samme periode.
(25)
I den nuværende undersøgelsesperiode steg den samlede import af SWR fra Kina, Sydafrika og Ukraine ifølge Eurostat til 4 833 ton, dvs. 2,4 % af EU-markedet. I den seneste undersøgelse var den samlede import for de pågældende lande på 3 915 ton, dvs. 2,2 % af EU-markedet.
2. Dumping af import i NUP
(26)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme metode som i den oprindelige undersøgelse i de tilfælde, hvor omstændighederne ikke har ændret sig, eller hvor oplysningerne var tilgængelige. I tilfælde af manglende samarbejde - som for Kina og Ukraine - måtte der gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.
2.1. Kina
(27)
I den nuværende undersøgelsesperiode steg den samlede import af SWR fra Kina ifølge Eurostat til 4 530 ton, dvs. til 2,2 % af EU-markedet.
2.1.1. Referenceland
(28)
Da Kina er en overgangsøkonomi, måtte den normale værdi beregnes på grundlag af oplysninger indhentet i et egnet tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(29)
I den seneste undersøgelse blev Tyrkiet anvendt som referenceland med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. I forbindelse med denne undersøgelse foreslog ansøgeren igen at anvende Tyrkiet. Der blev ikke fremsat indvendinger over for valget af referenceland.
(30)
Undersøgelsen viste, at markedet for SWR i Tyrkiet er konkurrencedygtigt med tre producenter på hjemmemarkedet, som tegner sig for ca. 53 % af forsyningerne til markedet, samt konkurrence fra importerede varer fra andre tredjelande. Der findes ingen importtold over for Tyrkiet på den pågældende vare, og der er ingen andre restriktioner på importen af SWR til Tyrkiet. Endelig var den vare, som fremstilles og sælges på det tyrkiske hjemmemarked, samme vare som den vare, den kinesiske eksporterende producent eksporterede til Unionen som nævnt i betragtning 20.
(31)
Konklusionen er derfor, at Tyrkiet er et egnet referenceland til fastsættelsen af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
2.1.2. Normal værdi
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, dvs. på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Tyrkiet af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Oplysningerne fra producenten blev analyseret, og det blev fastslået, at dette salg havde fundet sted i normal handel, og at det var repræsentativt.
(33)
Den normale værdi blev derfor fastsat som det vejede gennemsnit af den tyrkiske samarbejdsvillige producents salgspriser på hjemmemarkedet til kunder, som ikke var forretningsmæssigt forbundet.
2.1.3. Eksportpris
(34)
Da de kinesiske producenter ikke udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Oplysninger, der indsamles på grundlag af grundforordningens artikel 14, stk. 6, blev anset for at være mere hensigtsmæssige til beregningen af dumpingmargenen end Eurostat-oplysninger, da de relevante KN-koder dækker en bredere varedækning end definitionen af den pågældende vare i betragtning 19.
2.1.4. Sammenligning
(35)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik og i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transport- og forsikringsomkostninger, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
2.1.5. Dumpingmargen
(36)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen. Det fremgik af denne sammenligning, at der forekom en betydelig dumping på ca. 38 %.
2.2. Sydafrika
(37)
I den nuværende undersøgelsesperiode var den samlede importmængde af SWR fra Sydafrika ifølge Eurostat på 281 ton, dvs. 0,1 % af EU-markedet, og lå således på et ubetydeligt niveau. Den eneste kendte eksporterende producent tegnede sig for 100 % af denne import.
2.2.1. Normal
(38)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 1, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Sydafrika af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, da det blev fastslået, at varerne var blevet solgt i normal handel, og at de var repræsentative.
2.2.2. Eksportpris
(39)
Da hele eksportsalget af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
2.2.3. Sammenligning
(40)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik og i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der hævdedes og påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, forsikring og kreditomkostninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10.
2.2.4. Dumpingmargen
(41)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen pr. varetype. Denne sammenligning viste en dumping på 17 %, hvilket er lavere end den dumpingmargen på 38,6 %, som blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
2.3. Ukraine
(42)
I den nuværende undersøgelsesperiode var den samlede importmængde af SWR fra Ukraine ifølge Eurostat på 22 ton, svarende til mindre end 0,1 % af EU-markedet, dvs. under bagatelgrænsen.
2.3.1. Normal
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 18 blev den normale værdi fastsat ud fra oplysningerne i ansøgerens anmodning om en fornyet undersøgelse, hvilket svarer til den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Ukraine af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
2.3.2. Eksportpris
(44)
Da de ukrainske producenter ikke udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen fastsat ud fra de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18. Oplysninger, der indsamles på grundlag af grundforordningens artikel 14, stk. 6, blev anset for at være de mest hensigtsmæssige til beregningen af dumpingmargenen, da disse oplysninger præcist dækker den pågældende vare i betragtning 19.
2.3.3. Sammenligning
(45)
For at sikre en rimelig sammenligning blev eksportprisen justeret for omkostninger til søtransport og forsikring i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således fastsat en dumpingmargen på over 80 % for den nuværende undersøgelsesperiode.
3. Sandsynlig udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkninger
(46)
Ingen af de 28 kendte kinesiske eksporterende producenter samarbejdede.
(47)
De to sydafrikanske eksporterende producenter, der er nævnt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, besvarede Kommissionens forespørgsler, men kun den ene producent med eksportinteresse til Unionen samarbejdede ved at udfylde et spørgeskema. Der findes ikke andre kendte producenter i Sydafrika.
(48)
For så vidt angår Ukraine, ophørte den kendte eksporterende producent med at samarbejde som nævnt i betragtning 14. Der findes ingen andre kendte producenter i Ukraine.
3.2. Kina
3.2.1. Indledende bemærkninger
(49)
I den oprindelige undersøgelse blev alle kinesiske virksomheder underlagt én antidumpingtold på 60,4 %. Importmængden fra Kina faldt betydeligt fra 11 484 ton i løbet af undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (EU-15) til 1 942 ton i den nuværende undersøgelsesperiode for den seneste undersøgelse (EU-25), men steg så til 4 530 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Tendensen inden for importen fra Kina har imidlertid været stigende siden 2001. Kinas nuværende markedsandel er på ca. 2,2 %.
(50)
For at fastslå, om det var sandsynligt, at der fortsat finder dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfalder, blev der foretaget en undersøgelse af de eksporterende producenters prisadfærd på andre eksportmarkeder, af eksportpriserne til Unionen, af produktionskapaciteten og af omgåelsespraksis. Oplysninger om importpriserne fra eksportørerne blev fastsat ud fra Eurostat-oplysninger, oplysninger om eksportmængderne og -priserne ud fra kinesiske statistiske oplysninger og oplysninger om kapaciteten ud fra oplysningerne i anmodningen. Det blev konstateret, at Eurostat-oplysningerne var de bedst egnede til sammenligningen med kinesiske statistiske oplysninger, da sammenligningen kun var mulig for en bredere varedækning som anført i næste betragtning.
3.2.2. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Unionen
(51)
De statistiske oplysninger, som kan indhentes fra de kinesiske offentlige databaser, omfatter en bredere varedækning end den pågældende vare. Der kan derfor ikke foretages en fornuftig analyse af de eksporterede mængder til andre markeder ud fra disse oplysninger. Den prisanalyse, hvortil den kinesiske database kan anvendes, er baseret på fornuftige skøn i betragtning af tilsvarende karakteristika for andre varer, som eventuelt indgår i analysen.
(52)
På grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger som forklaret ovenfor blev det konstateret, at eksportpriserne fra Kina til andre eksportmarkeder i gennemsnit lå betydeligt under eksportpriserne til Unionen (med ca. 30 % uden hensyntagen til den antidumpingtold, der er betalt). Da eksportsalget fra Kina til Unionen som konkluderet i betragtning 36 fandt sted til dumpingpriser, betød det, at eksporten til andre tredjelandes markeder sandsynligvis fandt sted til endnu lavere dumpingpriser end eksportsalget til Unionen. Prisniveauet ved eksport til andre tredjelande kan derfor ses som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfaldt. På dette grundlag og i betragtning af de lave prisniveauer ved salg til tredjelande var konklusionen, at der findes en betydelig margen til at sænke priserne ved eksport til Unionen, hvilket følgelig også vil øge dumpingen.
3.2.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen
(53)
Det blev også konstateret, at prisniveauet for EU-erhvervsgrenens salg i Unionen i gennemsnit var betydeligt højere end prisniveauet for den kinesiske eksportør ved eksport til andre tredjelande. Det generelle prisniveau på EU-markedet for den pågældende vare betyder, at EU-markedet er meget attraktivt, hvilket også gælder for Kina. Det højere prisniveau på EU-markedet er et incitament til at øge eksporten til dette marked.
3.2.4. Dumpingmargen
(54)
Som konkluderet i betragtning 36 skete eksportsalget fra Kina til Unionen til kraftigt dumpede priser i forhold til den normale værdi i referencelandet. Hvis foranstaltningerne falder bort, er der grund til at antage, at importen ville finde sted til tilsvarende dumpingpriser, men i større mængder.
3.2.5. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(55)
Ifølge anmodningen om en fornyet undersøgelse og efter krydscheck af de offentligt tilgængelige oplysninger (dvs. oplysninger, som virksomhederne har anbragt på deres hjemmesider) blev kapaciteten for alle eksporterende producenter i Kina anslået til at være på 1 355 000 ton. Ansøgerens skøn med hensyn til de kinesiske producenters kapacitetsudnyttelse er på ca. 63 %, hvilket giver en uudnyttet kapacitet på mere end 500 000 ton. Ansøgeren leverede også oplysninger om yderligere produktionsfaciliteter, der er ved at blive etableret, og om størrelsen på hjemmemarkedet. Kinesiske producenter har således en betydelig overskudskapacitet, der langt overstiger ikke bare eksportmængden til Unionen i NUP, men også det samlede EU-forbrug. Der findes således kapacitet til i stor stil at øge eksportmængden til Unionen, navnlig fordi intet tyder på, at tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion i sådanne mængder. Det er i den forbindelse helt usandsynligt, at det kinesiske hjemmemarked skulle være i stand til at absorbere en betydelig del af denne overskudskapacitet, da markedet omfatter et stort antal konkurrerende producenter.
3.2.6. Omgåelse
(56)
Det blev konstateret, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare fra Kina var blevet omgået ved hjælp af importen afsendt fra Marokko i 2004 og fra Republikken Korea i 2010. Dette viser, at sælgerne af kinesiske SWR klart har interesse i EU-markedet, og at de ikke er i stand til at konkurrere på dette marked med ikke dumpede priser. Dette blev anset for at være endnu et tegn på, at den kinesiske eksport sandsynligvis vil stige i mængde og trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder.
3.3. Sydafrika
3.3.1. Indledende bemærkninger
(57)
Der er to kendte producenter i Sydafrika. Som nævnt ovenfor samarbejdede én eksporterende producent i denne undersøgelse.
(58)
Den anden kendte producent viste ingen interesse i at eksportere til Unionen og angav sine produktionskapaciteter som fuldt udnyttede og foretog salg på det sydafrikanske hjemmemarked.
(59)
Importen fra Sydafrika faldt betydeligt, efter at der blev indført endelige foranstaltninger. Markedsandelen for importen fra Sydafrika (0,1 %) lå under ubetydelighedstærskelen i NUP, idet den udgjorde i alt 281 ton. Desuden var det meste af denne import i sidste ende beregnet til offshore, som har udviklet sig betydeligt siden sidste undersøgelse, og som ikke blev toldbehandlet i Unionen. Kun mindre mængder af den pågældende vare overgik til fri omsætning i Unionen.
(60)
For at få fastlagt, om der fortsat ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev der foretaget en undersøgelse af den samarbejdsvillige eksportørs oplysninger om mængder og priser ved eksport til Unionen og tredjelande, uudnyttet kapacitet, lagerbeholdninger og situationen på det sydafrikanske hjemmemarked.
3.3.2. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Unionen
(61)
Den samarbejdsvillige eksportør af den pågældende vare leverede oplysninger om mængde og priser på eksportmarkederne ud over Unionen. Den eksporterende producent sælger en betragtelig del af sin produktion på eksportmarkederne, selv om eksportmængderne faldt i den betragtede periode. Virksomhedens eksportaktivitet fokuserer hovedsageligt på to særlige markedssegmenter: tovværk til skaktminedrift og tovværk til offshorerelaterede anvendelser.
(62)
Virksomhedens eksportpriser til tredjelande sammenlignet med eksportpriserne til Unionen inklusive den gældende antidumpingtold var generelt betydeligt højere i alle årene i den betragtede periode (30-70 %). Den prisfordel, som eksportøren opnåede på tredjelandsmarkeder sammenlignet med priserne på EU-markedet, tyder på, at eksportøren ikke vil komme ind på EU-markedet med betydelige mængder i fremtiden, hvis foranstaltningerne ophæves. I den forbindelse blev det også taget i betragtning, at virksomhedens eksportaktiviteter er rettet mod varer, som ikke primært efterspørges på EU-markedet, jf. betragtning 61.
3.3.3. Uudnyttet kapacitet og lagerbeholdninger
(63)
Siden den seneste undersøgelse lå den eksporterende producents lagerbeholdning på et stabilt niveau. Kapacitetsudnyttelsen (ca. 70-75 %) var i betragtning af tekniske begrænsninger i produktionsprocessen også på sit sædvanlige niveau. Den maksimale overskudskapacitet er på mellem 1 500-3 500 ton. Den eksporterende producent har ingen planer om at udvide sin produktionskapacitet med større mængder. Der synes at være meget begrænset kapacitet til at øge eksportmængderne til Unionen, især fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion.
(64)
Det skal desuden bemærkes, at produktionen hovedsageligt går til hjemmemarkedet, hvor der opnås stor fortjeneste, og derfor har virksomheden ingen interesse i at eksportere større mængder til Unionen.
3.4. Ukraine
3.4.1. Indledende bemærkninger
(65)
Da den kendte ukrainske eksporterende producent ikke udviste samarbejdsvilje, blev der som nævnt i betragtning 14 truffet afgørelse ud fra de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Da der kun findes ganske få oplysninger om den ukrainske erhvervsgren, bygger de efterfølgende konklusioner derfor på oplysningerne i ansøgerens anmodning om fornyet undersøgelse og på offentligt tilgængelige eksportstatistikker. Det skal bemærkes, at der ikke findes andre kendte producenter i Ukraine, og at nedenstående betragtninger angående navnlig produktionskapacitet vedrører den kendte eksporterende producent.
(66)
For at fastslå, om der eventuelt igen ville finde dumping sted, hvis foranstaltningerne bortfaldt, blev priserne ved eksport til tredjelande og til Unionen, den uudnyttede kapacitet og omgåelsespraksis undersøgt.
3.4.2. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne ved eksport til Unionen
(67)
I mangel af andre mere pålidelige oplysninger er der taget hensyn til oplysningerne i anmodningen angående andre eksportmarkeder, som var baseret på offentligt tilgængelige statistikker. En analyse af tallene viste, at de gennemsnitlige priser ved eksport til disse lande lå langt under gennemsnitspriserne ved eksport til Unionen. Som allerede nævnt ovenfor i Kinas og Sydafrikas tilfælde blev priserne ved eksport til andre tredjelande betragtet som en indikator for, hvordan prisniveauet sandsynligvis ville blive ved eksport til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder. Konklusionen var på dette grundlag, at der er en betydelig margen med hensyn til at sænke priserne ved eksport til Unionen og stor sandsynlighed for, at de sænkes til et dumpingprisniveau.
3.4.3. Uudnyttet kapacitet
(68)
I de seneste år har de to allerede kendte eksporterende producenter fusioneret deres aktiviteter. Følgelig blev produktionskapaciteten som fastslået i den seneste undersøgelse reduceret. Ifølge dokumentationen i anmodningen og som anført af den kendte eksporterende producent anslås produktionskapaciteten i Ukraine til at være på mellem 35 000 og 40 000 ton, hvoraf ca. 70 % anvendes til den faktiske produktion. Denne overskudskapacitet, som ligger i størrelsesordenen 10 500-12 000 ton, viser således, at der er kapacitet til en betydelig forøgelse af eksportmængderne til Unionen. Det formodede forbrug i Ukraine, som er beregnet ud fra de kendte produktions- og statistikoplysninger om import og eksport, tyder på, at hjemmemarkedet ikke kan absorbere yderligere kapacitet. Ukraine er således det land, hvorfra faren for en omlægning af de uudnyttede kapaciteter til Unionen er mest overhængende af alle de berørte lande, især fordi der ikke er tegn på, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere yderligere produktion.
3.4.4. Omgåelsespraksis
(69)
Efter indførelsen af de eksisterende foranstaltninger på importen af SWR fra Ukraine blev det fastslået, at foranstaltningerne blev omgået ved import af SWR fra Moldova. Det var opfattelsen, at denne omgåelsespraksis var en yderligere faktor, som dokumenterede interessen i et komme ind på EU-markedet og den manglende evne til at konkurrere på EU-markedet til ikke dumpingpriser.
3.5. Konklusion
(70)
Der blev konstateret fortsat betydelig dumping for så vidt angår Kina og Ukraine og i et begrænset omfang også for Sydafrika, selv om importmængden fra Sydafrika og Ukraine var på et lavt niveau.
(71)
Med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne bortfalder, blev der foretaget en undersøgelse af overskudskapaciteten og de uudnyttede lagerbeholdninger såvel som af pris- og eksportstrategierne på forskellige markeder. Denne undersøgelse viste, at der var en stor overskudskapacitet og akkumulerede lagerbeholdninger i Kina og i et mindre omfang i Ukraine. Der blev ikke konstateret overskudskapacitet eller unormale lagerbeholdninger i Sydafrika. Priserne ved eksport til andre tredjelande var generelt også lavere end priserne ved eksport til EU-markedet for Kina og for Ukraine, og Unionen var derfor stadig et attraktivt marked for de eksporterende producenter fra disse lande. Sydafrikansk eksport til andre lande var imidlertid på et betydeligt højere niveau end eksporten til Unionen og skete tilsyneladende ikke til dumpingpriser. Konklusionen var derfor, at der var stor sandsynlighed for, at eksporten fra Kina og Ukraine til tredjelande ville blive omlagt til Unionen, hvis der blev adgang til EU-markedet uden antidumpingforanstaltninger. Det var også sandsynligt, at den uudnyttede produktionskapacitet ville føre til øget import fra disse lande. En analyse af prisstrategierne viste desuden, at denne eksport fra Ukraine og Kina sandsynligvis ville finde sted til dumpingpriser. Disse konklusioner blev forstærket af, at det for både Kina og Ukraine blev fastslået, at de gældende foranstaltninger var blevet omgået gennem import fra andre lande, hvilket tyder på, at eksportlandene ikke kunne konkurrere på EU-markedet med rimelige priser. Omvendt blev den sydafrikanske producent anset for at være konkurrencedygtig i forhold til andre producenter, herunder EU-producenterne, på andre tredjelandes markeder med rimelige priser. På baggrund af ovenstående blev det for Kina og Ukraine fastslået, at der sandsynligvis fortsat ville finde dumping sted i betydelige mængder, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe. Til gengæld var det opfattelsen, at det ikke ville være sandsynligt med fortsat dumping i betydelige mængder for så vidt angår importen fra Sydafrika, i betragtning af den faldende dumpingmængde siden den oprindelige undersøgelse og det forhold, at eksporten til andre lande skete til betydeligt højere priser end til Unionen, og den forudsigeligt lave efterspørgsel efter sydafrikanske varer.
(72)
Den ukrainske regering bemærkede med hensyn til ovenstående konklusioner, at påstanden om, at en ophævelse af antidumpingforanstaltningerne ville føre til en omlægning hos den ukrainske producent til EU-markedet, var overdreven og urimelig. For at støtte sin påstand fremførte regeringen, at de gældende foranstaltninger resulterede i tabte kundekontakter i Unionen og dermed førte til et ophør af eksporten til Unionen, og at den ukrainske eksport nu var rettet mod SNG-landene og det asiatiske marked i stedet for. Regeringen undlod imidlertid at kommentere attraktiviteten i forbindelse med EU-markedet som følge af den betydelige prisforskel på disse markeder som omtalt i betragtning 67 og kom således ikke ind på, at der faktisk er sandsynlighed for, at den ukrainske eksport vil blive omlagt til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
(73)
Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte ansøgeren, at den faldende eksportmængde fra den sydafrikanske producent til andre markeder forventes at føre til en stadig større overskudskapacitet, som ikke vil blive absorberet af hjemmemarkedet, og således vil medføre øget import til Unionen. Disse påstande blev imidlertid ikke dokumenteret. Tværtimod blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksportørs faldende eksportsalg i den betragtede periode blev afbødet af hjemmemarkedssalget, der faldt i mindre omfang i samme periode. Ligeledes steg virksomhedens samlede salgsmængde mellem 2009 og undersøgelsesperioden. Der er således intet, der tyder på, at ansøgerens påstand kan være berettiget.
(74)
Ansøgeren kritiserede yderligere Kommissionen for ikke at tage hensyn til den manglende samarbejdsvilje, som den anden sydafrikanske producent har udvist, og det forhold, at selv om denne virksomhed ikke tidligere har foretaget eksport, er dette ikke nogen grund til fremover ikke at ville foretage eksport. I den forbindelse skal det bemærkes, at denne virksomhed i den betragtede periode ikke eksporterede til Unionen. Antidumpingforanstaltningerne tjener ikke som et redskab til at forbyde en berettiget import til Unionen. Denne påstand måtte således afvises.
D. EU-PRODUKTIONEN OG EU-ERHVERVSGRENEN
(75)
Inden for Unionen blev SWR fremstillet af mere end 25 producenter/producentgrupper, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(76)
Som anført under betragtning 10 blev der udtaget en stikprøve på tre producentvirksomheder/producentgrupper blandt de følgende 20 EU-producenter, som indsendte de ønskede oplysninger.
-
BRIDON Group bestående af Bridon International Ltd. (Det Forenede Kongerige) og Bridon International GmbH (Tyskland)
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Tyskland)
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Tyskland)
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH & Co. KG (Tyskland)
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Tyskland)
-
Teufelberger Seil GmbH (Tyskland)
-
ZBD Group A.S. (Tjekkiet)
-
Cables y Alambres especiales, SA (Spanien)
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugal)
-
D. Koronakis SA (Grækenland)
-
N. Leventeris SA (Grækenland)
-
Drumet SA (Polen)
-
Metizi JSC (Bulgarien)
-
Arcelor Mittal Wire France (Frankrig)
-
Brunton Shaw UK Limited (Det Forenede Kongerige)
-
Sirme Si Cabluri S.A./CORD S.A. (Rumænien)
-
Redaelli Tecna Spa (Italien)
-
Remer SRL (Italien)
-
Metal Press SRL (Italien)
-
Randers Reb International A/S (Danmark).
(77)
Det skal bemærkes, at de tre stikprøveudvalgte EU-producenter udgjorde 40 % af den samlede EU-produktion i NUP, mens ovennævnte 20 EU-producenter udgjorde 96 % af den samlede EU-produktion i NUP, hvilket betragtes som repræsentativt for hele EU-produktionen.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(78)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og ud fra Eurostat-oplysninger om den samlede EU-import.
(79)
EU-forbruget faldt med 21 % fra 255 985 ton til 203 331 ton mellem 2007 og NUP. Det faldt nærmere bestemt med 22 procentpoint i 2009 som en følge af den økonomiske afmatning og forblev på et lignende niveau i NUP efter en lettere stigning på 1 % i 2008.
2007
2008
2009
NUP
EU-forbruget
(i ton)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indeks
100
101
79
79
2. Import fra de pågældende lande
2.1. Kumulering
(80)
I de foregående undersøgelser blev importen af SWR med oprindelse i Kina, Sydafrika og Ukraine vurderet kumulativt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i forbindelse med den nuværende undersøgelse.
(81)
Den dumpingmargen, der blev fastlagt i forbindelse med importen fra hvert enkelt land, lå over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til mængderne blev der udført en analyse af de fremtidige sandsynlige eksportmængder for hvert land, hvis foranstaltningerne bortfalder. Heraf fremgik, at hvis foranstaltningerne bortfalder, vil importen fra Kina og Ukraine i modsætning til importen fra Sydafrika sandsynligvis stige til niveauer betydeligt over niveauerne i NUP og i hvert fald være over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til Sydafrika, blev det fastslået, at der var meget begrænset kapacitet til at øge eksportmængderne til Unionen, navnlig som følge af den meget lave overskudskapacitet og det forhold, at markederne i tredjelande eller hjemmemarkedet vil kunne absorbere en eventuel yderligere produktion.
(82)
Med hensyn til konkurrencevilkårene mellem de importerede varer, blev det konstateret, at importen fra Sydafrika ikke direkte konkurrerede med importen fra de andre to lande. I den forbindelse var priserne på de varetyper, der blev importeret fra Sydafrika betydeligt højere som nævnt i betragtning 87 og 91 end importen fra de to andre lande. Faktisk førte disse højere priser til, at der ikke var tale om prisunderbud ved importen fra Sydafrika i modsætning til det konstaterede betydelige prisunderbud ved importen fra de to andre lande.
(83)
For så vidt angår importen fra de tre berørte lande, fremgik det af undersøgelsen, at SWR importeret fra disse lande havde de samme fysiske og tekniske egenskaber. Endvidere var de forskellige former for importeret SWR indbyrdes udskiftelige med varetyper fremstillet i Unionen, og de blev markedsført i Unionen i samme periode. Ud fra ovennævnte var det opfattelsen, at de importerede SWR med oprindelse i de pågældende lande konkurrerede med SWR fremstillet i Unionen.
(84)
På baggrund af ovenstående var det derfor opfattelsen, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt for Kinas og Ukraines vedkommende. Importen fra disse to lande blev derfor undersøgt kumulativt. Eftersom kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, og særlig konkurrencevilkårene mellem de importerede varer, ikke var opfyldt for Sydafrikas vedkommende, blev importen med oprindelse i dette land undersøgt individuelt.
2.2. Importen fra Kina og Ukraine
2.2.1. Importens mængde, markedsandel og priser
(85)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Kina og Ukraine faldet med 54 % i den betragtede periode. Der blev konstateret en yderligere nedgang på 43 procentpoint i 2009 efterfulgt af et yderligere fald på 13 procentpoint i NUP.
(86)
Markedsandelen for kinesisk og ukrainsk import faldt fra 3,8 % til 2,2 % i den betragtede periode.
(87)
Med hensyn til importpriserne steg de med 29 % i den betragtede periode. Efter en stigning på 11 % i 2008 steg de yderligere i 2009 og forblev stabile i NUP.
2007
2008
2009
NUP
Import
(i ton)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indeks
100
102
59
46
Markedsandel (i %)
3,8
3,9
2,9
2,2
Indeks
100
102
75
58
Importpris
1 073
1 195
1 394
1 388
Indeks
100
111
130
129
2.2.2. Prisunderbud
(88)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske og ukrainske eksporterende producenter måtte prisunderbuddet fastslås gennem importstatistikker opdelt på KN-kode og ved at anvende oplysninger, der var indsamlet ud fra grundforordningens artikel 14, stk. 6. Underbudsmargenen i NUP for importen af SWR med oprindelse i Kina og Ukraine lå på mellem 47,4 % og 58,2 %, eksklusive antidumpingtold.
2.3. Importen fra Sydafrika
2.3.1. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Sydafrika
(89)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Sydafrika faldet med 77 % i den betragtede periode. Der blev konstateret en betydelig nedgang på 94 procentpoint i 2009 efterfulgt af et yderligere fald på 17 procentpoint i NUP.
(90)
Markedsandelen for den sydafrikanske import faldt fra 0,5 % til 0,1 % i den betragtede periode.
(91)
Med hensyn til importpriserne steg de støt med 52 % i den betragtede periode.
2007
2008
2009
NUP
Import
(i ton)
1 229
846
73
281
indeks
100
69
6
23
Markedsandel (i %)
0,5
0,3
0,0
0,1
indeks
100
68
7
29
Importpris
1 504
1 929
2 217
2 280
indeks
100
128
147
152
2.3.2. Prisunderbud
(92)
Der blev konstateret prisunderbud ved at anvende den samarbejdsvillige sydafrikanske producents eksportpriser uden antidumpingtold, og den viste sig at være negativ. Eftersom der ikke var andre eksporterende producenter i Sydafrika, gælder denne konklusion for landet som helhed.
3. Importen fra de lande, som er omfattet af de udvidede foranstaltninger
3.1. Republikken Korea
(93)
Som omtalt i betragtning 3 blev det konstateret, at omgåelsen af de oprindelige foranstaltninger over for Kina fandt sted via Republikken Korea (Sydkorea). Antidumpingtolden på importen af varer med oprindelse i Kina blev derfor udvidet til også at omfatte importen af samme SWR, afsendt fra Sydkorea, bortset fra de varer, der er fremstillet af 11 rent sydkoreanske producenter.
(94)
Efter undersøgelsen af omgåelse og udvidelsen af antidumpingtolden til at omfatte importen afsendt fra Sydkorea faldt importen betydeligt, og markedsandelen gik tilbage fra 18,7 % i 2007 til 12,8 % i NUP. Denne procentsats synes at svare til andelen af de rent koreanske eksporterende producenter, som hver fik bevilget en undtagelse.
3.2. Moldova
(95)
Det blev konstateret, at importen med oprindelse i eller afsendt fra Moldova var tæt på nul i den betragtede periode. Således blev en yderligere analyse ikke anset for nødvendig.
3.3. Marokko
(96)
Importen med oprindelse i eller afsendt fra Marokko faldt med 51 % i den betragtede periode. Markedsandelen udgjorde mindre end 0,5 % i den betragtede periode.
4. Andre lande, der er berørt af antidumpingforanstaltninger
(97)
Ifølge Eurostat-oplysninger faldt importmængden af visse tovværk og kabler af jern og stål med oprindelse i Den Russiske Føderation som defineret i artikel 1, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 1601/2001 (12) med 41 % i den betragtede periode.
(98)
Markedsandelen for den russiske import faldt fra 1,5 % i 2007 til 1,1 % i NUP.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(99)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
5.1. Indledende bemærkninger
(100)
Eftersom der er anvendt stikprøveudtagning for EU-erhvervsgrenen, blev skadens omfang vurderet både ud fra oplysninger indhentet for hele EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 75 og ud fra oplysninger indhentet for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(101)
I tilfælde, hvor der anvendes stikprøveudtagning, foretages der i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, kapacitet, produktivitet, lagerbeholdninger, salg, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EU-erhvervsgrenen som en helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt virksomheds præstation, dvs. priser, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, afkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges ud fra oplysninger indhentet hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(102)
En af producenterne fra virksomhedsgruppen Bridon, Bridon International Limited, der indgik i stikprøven, førte regnskaber i GBP i den betragtede periode. Resultatet var, at visse skadesindikatorer blev påvirket af valutakursudsvingene mellem GBP og EUR i den betragtede periode.
5.2. Oplysninger om EU-erhvervsgrenen
a) Produktion
(103)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 9 % mellem 2007 og NUP, dvs. fra 182 681 ton til 165 394 ton. Produktionsmængden forblev uændret i 2008, inden den reduceredes betydeligt med 13 % i 2009 som følge af den globale økonomiske afmatning. Den kom sig i NUP og steg med 4 procentpoint. Produktionsmængden faldt mindre end forbruget på EU-markedet som en følge af efterspørgslen på markeder uden for Unionen.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Produktionsmængde
(i ton)
182 681
182 691
159 266
165 394
indeks
100
100
87
91
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(104)
Produktionskapaciteten gik tilbage med 6 % i den betragtede periode. I 2009 faldt den med 10 %, inden den steg med 4 procentpoint i NUP. Da produktionen faldt mere end kapaciteten, reduceredes den deraf følgende kapacitetsudnyttelsesgrad fra 69 % i 2007 til 66 % i NUP.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Kapacitet
265 779
261 383
239 312
249 254
indeks
100
98
90
94
Kapacitetsudnyttelse
69 %
70 %
67 %
66 %
indeks
100
102
97
97
c) Lagerbeholdninger
(105)
EU-erhvervsgrenens slutlagre steg i 2008 og 2009, men gik tilbage i NUP til niveauet for 2007.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre
(i ton)
12 656
13 254
12 790
12 651
indeks
100
105
101
100
d) Salgsmængde
(106)
EU-erhvervsgrenens salg på markedet i Unionen faldt med 20 % mellem 2007 og NUP. Efter at være gået tilbage med 5 % i 2008 faldt salgsmængderne yderligere med 24 procentpoint i 2009 som en følge af den økonomiske afmatning. Denne udvikling er på linje med udviklingen på EU-markedet, hvor salget reduceredes med 21 % mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode som følge af den økonomiske afmatning.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (i ton)
112 387
106 431
80 340
89 551
indeks
100
95
71
80
e) Markedsandel
(107)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel uændret på 44 % mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode. Årene 2008 og 2009 viste imidlertid en tilbagegang i markedsandel til henholdsvis 41 % og 40 % af EU-forbruget.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Markedsandel
44 %
41 %
40 %
44 %
indeks
100
94
91
100
f) Vækst
(108)
Mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt EU-forbruget med 21 %, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde gik tilbage med kun 20 %. Således øgede EU-erhvervsgrenen sin markedsandel en anelse, hvorimod importen fra de pågældende lande mistede næsten 2 procentpoint i samme periode.
g) Beskæftigelse
(109)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 12 % mellem 2007 og NUP. Den største nedgang skete i 2009, da beskæftigelsen gik tilbage med 8 procentpoint. Det viser, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at tilpasse sig den nye markedssituation.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse
3 052
2 978
2 752
2 694
indeks
100
98
90
88
h) Produktivitet
(110)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som resultat pr. fuldtidsækvivalent (»FTÆ«) ansat pr. år var volatil i den betragtede periode, da den steg med 2 procentpoint i 2008 og faldt med 5 procentpoint i 2009, inden den gik tilbage med 6 procentpoint i NUP.
EU-erhvervsgrenen
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet
59,9
61,3
57,9
61,4
indeks
100
102
97
103
i) Dumpingmargenens størrelse
(111)
Med hensyn til indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse, som var betydelige, kan denne indvirkning ikke anses for at være betydelig i betragtning af den samlede importmængde fra de pågældende lande og den gældende antidumpingtold.
5.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
j) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(112)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser steg med 11 % mellem 2007 og den nuværende undersøgelsesperiode. Priserne steg progressivt med 16 % indtil 2009, inden de faldt med 5 procentpoint i NUP. Denne prisudvikling hænger sammen med, at EU-erhvervsgrenen kunne fordele ordrer til høje priser, der var afgivet inden den økonomiske afmatning, på 2009. Det hænger også sammen med EU-erhvervsgrenens gradvise omlægning i retning af SWR til højere priser, nemlig SWR med en større diameter.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige enhedssalgspriser i EU (EUR/pr. ton)
3 219
3 492
3 720
3 560
indeks
100
108
116
111
k) Lønninger
(113)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. FTÆ med 12 % i den betragtede periode. Der kan imidlertid ikke drages en fornuftig konklusion af nedenstående tabel, da lønningerne pr. ansat var kraftigt påvirket af valutakursudsvingene mellem GBP og EUR i den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Lønninger pr. FTÆ (EUR)
55 062
50 570
46 638
48 329
indeks
100
92
85
88
l) Investeringer og evne til at rejse kapital
(114)
Selv om investeringerne i SWR gik tilbage med 32 % i den betragtede periode, var de betydelige og beløb sig til mere end 35 mio. EUR. Investeringerne fokuserede hovedsageligt på SWR med en høj margen. Producenterne, der indgik i stikprøven, havde ikke svært ved at rejse kapital i den betragtede periode, da investeringerne normalt kunne tilbagebetales i løbet af få år.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Investeringer
(1 000 EUR)
12 331
9 038
6 283
8 406
indeks
100
73
51
68
m) Rentabilitet på EU-markedet
(115)
Det lykkedes producenterne, der indgik i stikprøven, at opnå fortjeneste i hele den betragtede periode. Fortjenesten fra 2008 til NUP lå over den fortjeneste på 5 %, der var sat som mål i den oprindelige undersøgelse. De resultater, som producenterne i stikprøven opnåede, kan hovedsageligt forklares ved prisudviklingen mellem 2007 og NUP og ved den vedvarende globale efterspørgsel, for så vidt angår producenterne i stikprøven, hvilket gjorde det muligt for disse at fordele de faste omkostninger. Faldet i rentabiliteten i NUP forklares ved en prisnedgang og ved en nedgang i produktionsmængden, hvilket påvirkede produktionsomkostningerne negativt.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet på EU-markedet (i %)
3,6
5,7
11,1
6,5
indeks
100
158
307
179
n) Investeringsafkast
(116)
Investeringsafkastet udtrykt som den samlede fortjeneste ved SWR-aktivitet i procent af den bogførte nettoværdi af de aktiver, der direkte og indirekte er knyttet til fremstillingen af SWR, fulgte i det store hele ovennævnte rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Afkast af investeringer (i %)
24,5
45
76,4
69,6
indeks
100
184
312
284
o) Likviditet
(117)
Likviditeten forbedredes mellem 2007 og NUP og fulgte ovennævnte rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2007
2008
2009
NUP
Likviditet
(1 000 EUR)
20 255
38 579
60 276
45 841
indeks
100
190
298
226
p) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(118)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenen led under den økonomiske afmatning, eftersom salgsmængde, produktionsmængde, beskæftigelse og investeringer gik tilbage, men de viste også, at EU-erhvervsgrenen tilpassede sit produktionsudstyr til bedre at kunne klare de nye økonomiske rammer og udnytte mulighederne på EU-markedet og på markederne uden for Unionen inden for segmenter, hvor der kan opnås høje margener. Forbedringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 1999 er et bevis på, at foranstaltningerne er effektive, og at EU-erhvervsgrenen kom sig efter virkningerne af tidligere tiders dumpingpraksis.
(119)
Den ukrainske regering fremførte, at den ikke kunne forstå, hvordan en ophævelse af antidumpingtolden over for ukrainsk import kunne skade EU-erhvervsgrenen, når dens skadesindikatorer hovedsageligt viste positive tendenser i en periode med økonomisk krise og især mellem 2009 og NUP. Denne analyse var imidlertid baseret på en begrænset periode og ikke på hele den betragtede periode. Det bør noteres, at denne periode ikke er repræsentativ for den overordnede tendens, der tog sit udgangspunkt i en situation, hvor den fortjeneste, der var sat som mål, ikke engang var opnået, men som i sidste ende blev opnået på trods af den økonomiske krise, der påvirkede EU-erhvervsgrenen og dennes indikatorer ved udgangen af den betragtede periode. Som anført i betragtning 112 og 115 kan den relativt positive generelle situation, der gjorde sig gældende for EU-erhvervsgrenen, på den ene side forklares med den fyldte ordrebog ved udgangen af 2008, som blev fordelt på 2009, og med stigningen i forbruget på markeder uden for Unionen, som bidrog til den samlede positive tendens for så vidt angår de indikatorer, der var knyttet til fortjenesten.
5.4. Konklusion
(120)
Selv om forbruget gik tilbage med 21 %, lykkedes det EU-erhvervsgrenen at bevare sin markedsandel, og priserne steg med 11 %, lagerbeholdningerne forblev på et fornuftigt niveau, mens produktionsmængden faldt mindre end forbruget. For så vidt angår rentabiliteten var EU-erhvervsgrenen rentabel i hele den betragtede periode. Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den betragtede periode.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(121)
Som nævnt i betragtning 55 og 68 har de eksporterende producenter i Kina og Ukraine potentialet til i væsentlig grad at øge deres eksportmængde til Unionen ved at anvende den eksisterende overskudskapacitet. Faktisk er der betydelig kapacitet til rådighed - mere end 500 000 ton - hvilket repræsenterer det samlede EU-forbrug. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det derfor sandsynligt, at betydelige mængder kinesisk og ukrainsk SWR vil trænge ind på EU-markedet og generobre tabte markedsandele samt øge disse yderligere.
(122)
Som nævnt i betragtning 88 blev det konstateret, at importprisen fra Kina og Ukraine var lav, og at den underbød EU-priserne. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat blive opkrævet. Faktisk kan priserne for Ukraines vedkommende som anført i betragtning 67 endog falde yderligere. En sådan prisadfærd vil sammen med disse landes eksportørers evne til at levere store mængder af den pågældende vare til EU-markedet efter al sandsynlighed virke negativt på priserne på EU-markedet med en forventet negativ indflydelse på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Som vist ovenfor hænger EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater tæt sammen med prisniveauet på EU-markedet. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder til dumpingpriser fra Kina og Ukraine, vil det sandsynligvis føre til en forværring af erhvervsgrenens finansielle situation som konstateret i den oprindelige undersøgelse. Konklusionen er derfor, at ophævelsen af foranstaltninger vedrørende importen med oprindelse i Kina og Ukraine efter al sandsynlighed vil betyde fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(123)
For så vidt angår Sydafrika og som anført i betragtning 63, synes overskudskapaciteten at være begrænset. Som nævnt i betragtning 92 blev det konstateret, at Sydafrikas eksportpriser til Unionen ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser. I betragtning af den lave eksportmængde, som kom ind på EU-markedet, blev eksportpriserne på sydafrikanske SWR til de fem største markeder uden for EU også sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser efter varetype. Det blev konstateret, at disse priser heller ikke underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(124)
I betragtning af den begrænsede overskudskapacitet og det manglende prisunderbud konkluderes det, at ophævelsen af foranstaltningerne på importen med oprindelse i Sydafrika efter al sandsynlighed ikke vil føre til fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(125)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger over for Kina og Ukraine. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Det bør erindres, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(126)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger vedrørende importen med oprindelse i Kina og Ukraine i dette særlige tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(127)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode. Det forhold, at EU-erhvervsgrenen rent faktisk bevarede sin markedsandel i den betragtede periode stod i skarp modsætning til den situation, der var gældende inden indførelsen af foranstaltninger i 1999. EU-erhvervsgrenen forbedrede også sin fortjeneste mellem 2007 og NUP. Det skal også nævnes, at der blev konstateret omgåelse i forbindelse med importen fra Marokko, Moldova og Republikken Korea. Havde denne udvikling ikke fundet sted, ville EU-erhvervsgrenens situation have været endnu bedre.
(128)
Det kan med rimelig forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Kina og Ukraine ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide skade som følge af den øgede import til dumpingpriser fra disse lande, og at dens finansielle situation vil forværres.
3. Importørernes interesser
(129)
Der mindes om, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at virkningerne af indførelsen af foranstaltninger ikke ville blive store. Som nævnt i betragtning 11 besvarede to importører spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i denne procedure. De anførte, at foranstaltningerne var skyld i prisstigninger. Undersøgelsen viste imidlertid, at der fandtes andre leveringskilder, og at importpriserne fra andre lande var på samme niveauer som de kinesiske.
(130)
Ud fra ovenstående konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ indvirkning på de pågældendes finansielle situation, og at en videreførelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne urimeligt.
4. Brugernes interesser
(131)
SWR anvendes inden for en lang række områder og følgelig kan en lang række brugerindustrier være berørte, f.eks. fiskeri, søfarts- og shippingbranchen, olie- og gasindustrien, minedrift, skovbrug, lufttransport, civilingeniørarbejder, bygge- og anlægsbranchen, elevatorbranchen. Ovennævnte liste over brugerindustrier er kun vejledende.
(132)
Kommissionen har fremsendt spørgeskemaer til alle kendte brugere. Som omtalt i betragtning 16 var der kun en bruger, der samarbejdede i denne procedure. Virksomheden anførte, at den ikke led under foranstaltningerne, da der fandtes andre forsyningskilder, og SWR ikke udgjorde en betydelig del af dens produktionsomkostninger. I den forbindelse blev det konkluderet, at da omkostningerne ved SWR var ubetydelige over for brugerindustrierne, og eftersom der fandtes andre forsyningskilder, har de gældende foranstaltninger ingen væsentlig indvirkning på brugerindustrien.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(133)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(134)
Alle parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Ukraine opretholdes, og at foranstaltningerne afsluttes vedrørende importen med oprindelse i Sydafrika. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger, som kunne ændre ovenstående konklusioner.
(135)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af SWR med oprindelse i Kina og Ukraine bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Til gengæld får foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Sydafrika lov til at udløbe.
(136)
Som anført i betragtning 2 og 3 blev den gældende antidumpingtold for importen af den pågældende vare fra Ukraine og Kina udvidet til også at omfatte importen af SWR afsendt fra henholdsvis Moldova, Marokko og Republikken Korea, uanset om varen var angivet med oprindelse i Moldova, Marokko og Republikken Korea. Den antidumpingtold, der skal opretholdes på importen af den pågældende vare som anført i betragtning 2, bør fortsat være udvidet til også at omfatte importen af SWR afsendt fra henholdsvis Moldova, Marokko og Republikken Korea, uanset om varen var angivet med oprindelse i Moldova, Marokko og Republikken Korea. Den marokkanske eksporterende producent, som blev fritaget for de foranstaltninger, der blev udvidet ved forordning (EF) nr. 1886/2004, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning. De 11 eksporterende producenter i Sydkorea, som blev fritaget for de foranstaltninger, der blev udvidet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 400/2010, bør også fritages for de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, henhørende under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98 (Taric-kode 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 og 7312109819) med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Ukraine.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 60,4 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
3. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 51,8 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare med oprindelse i Ukraine.
4. Den endelige antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina som anført i stk. 2, udvides til også at omfatte importen af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Marokko, uanset om varen er angivet med oprindelse i Marokko (Taric-kode 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 og 7312109812) bortset fra varer fremstillet af Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokko (Taric-tillægskode A567) og importen af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea (Taric-kode 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 og 7312109813) bortset fra varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomhed
Taric-tillægskode
Republikken Korea
Bosung Wire Rope Co, Ltd., 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd. 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd., 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd., 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd., 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd., Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO.,LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Den endelige antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Ukraine som anført i stk. 3, udvides til også at omfatte importen af samme tovværk og kabler af stål afsendt fra Moldova, uanset om varen er angivet med oprindelse i Moldova (Taric-kode 7312108111, 7312108311, 7312108111, 7312108911 og 7312109811).
6. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
7. Proceduren om fornyet undersøgelse af importen af tovværk og kabler af stål, herunder lukkede tove, undtagen tovværk og kabler af rustfrit stål, med største tværmål over 3 mm, med oprindelse i Sydafrika, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 og ex 7312 10 98, afsluttes hermed.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. januar 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 102/2012,
annettu 27 päivänä tammikuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa laajennettuna koskemaan Marokosta, Moldovasta ja Korean tasavallasta lähetettyjen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia riippumatta siitä, onko nämä maat ilmoitettu alkuperämaaksi, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen sekä asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelumenettelyn päättämisestä Etelä-Afrikasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnin osalta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 2 ja 4 kohdan sekä 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1796/1999 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Intiasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden, jäljempänä ’teräsvaijereiden’, tuonnissa. Näistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäiset toimenpiteet’ ja tutkimuksesta, joka johti alkuperäisellä asetuksella käyttöön otettuihin toimenpiteisiin, nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.
(2)
Vuonna 2001 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1601/2001 (3) käyttöön 9,7-50,7 prosentin lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen muun muassa Venäjän federaatiosta peräisin olevien teräsköysien ja -kaapeleiden tuonnissa. Samantasoiset tullit otettiin käyttöön neuvoston asetuksella (EY) 1279/2007 (4) osittaisten välivaiheen tarkastelujen ja voimassaolon päättymistä koskevien tarkastelujen jälkeen. Huhtikuussa 2004 neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 760/2004 (5) alkuperäiset toimenpiteet koskemaan Moldovasta lähetettyjen teräsvaijereiden tuontia, sen jälkeen kun oli tutkittu, kierretäänkö Ukrainasta peräisin olevia teräsvaijereita koskevia polkumyyntitoimenpiteitä kuljettamalla tuotteet Moldovan kautta. Samoin lokakuussa 2004 neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 1886/2004 (6) Kiinan vastaisia alkuperäisiä toimenpiteitä koskemaan myös Marokosta lähetettyjen teräsvaijereiden tuontia.
(3)
Neuvosto piti asetuksella (EY) N:o 1858/2005 (7) voimassa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaiset alkuperäiset toimenpiteet voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. Näitä toimenpiteitä kutsutaan jäljempänä ’voimassa oleviksi toimenpiteiksi’ ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tutkimusta kutsutaan jäljempänä ’viime tutkimukseksi’. Toukokuussa 2010 neuvosto laajensi täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 400/2010 (8) alkuperäisiä toimenpiteitä koskemaan Korean tasavallasta lähetettyjen teräsvaijereiden tuontia, sen jälkeen kun oli tutkittu, kierretäänkö Kiinasta peräisin olevia teräsvaijereita koskevia polkumyyntitoimenpiteitä kuljettamalla kyseisiä tuotteita Korean tasavallan kautta.
2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(4)
Komissio ilmoitti 13 päivänä marraskuuta 2010 Kiinasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsvaijereiden tuontiin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskevan, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä (9).
(5)
Tarkastelu pantiin vireille Liaison Committee of European Union Wire Rope Industries’in (EWRIS), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, esittämästä perustellusta pyynnöstä, joka tehtiin sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa suurimman osan eli tässä tapauksessa yli 60 prosenttia teräsvaijereiden kokonaistuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
(6)
Samaa ei voitu osoittaa Intiasta peräisin olevan tuonnin osalta, joten pyynnön esittäjä ei pyytänyt voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa Intiasta peräisin olevan tuonnin osalta. Tämän vuoksi Intiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyi 17 päivänä marraskuuta 2010 (10).
3. Tutkimus
(7)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tiedossa olleille käyttäjille ja niiden järjestöille, viejämaan edustajille, pyynnön esittäjälle ja pyynnössä mainituille unionin tuottajille. Asiaan liittyville osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(8)
Koska tutkimuksessa oli mukana suuri määrä Kiinassa olevia vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin alun perin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otosta. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan kahden viikon kuluessa menettelyn aloittamisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(9)
Koska vain yksi Kiinassa oleva vientiä harjoittava tuottaja toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi olevansa halukas yhteistyöhön komission kanssa, komissio päätti olla soveltamatta otantamenetelmää kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ja lähettää edellä mainitulle tuottajalle kyselylomakkeen.
(10)
Kaksikymmentä unionin tuottajaa/tuottajaryhmää toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi olevansa halukkaita yhteistyöhön komission kanssa. Komissio valitsi unionin tuottajilta/tuottajaryhmiltä saatujen tietojen perusteella otokseen kolme unionin tuottajaa/tuottajaryhmää. Otoksen katsottiin edustavan hyvin unionin tuotannonalaa, kun otetaan huomioon samankaltaisen tuotteen valmistus- ja myyntimäärät unionissa.
(11)
Kahdeksan tuojaa toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi olevansa halukkaita yhteistyöhön komission kanssa. Koska vain kaksi näistä tuojista oli todella tuonut maahan kyseistä tuotetta, komissio päätti olla soveltamatta otantamenetelmää ja lähettää edellä mainituille tuojille kyselylomakkeen.
(12)
Näin ollen kyselylomakkeet lähetettiin kolmelle otokseen valitulle unionin tuottajalle/tuottajaryhmälle, kahdelle tuojalle ja kaikille tiedossa olleille vientiä harjoittaville tuottajille kyseisissä kolmessa maassa.
(13)
Kiinassa oleva vientiä harjoittava tuottaja, joka oli vastannut otantaa koskevaan tiedusteluun, ei myöhemmin palauttanut kyselylomaketta. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään Kiinassa olevista vientiä harjoittavista tuottajista tehnyt tutkimukseen liittyvää yhteistyötä.
(14)
Yksi Ukrainassa oleva vientiä harjoittava tuottaja toimitti joitakin tietoja tutkimuksen alkuvaiheessa. Kyseistä tuottajaa pyydettiin täyttämään kyselylomake, mutta se ei palauttanut lomaketta täytettynä. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään ukrainalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tehnyt tutkimukseen liittyvää yhteistyötä.
(15)
Yksi Etelä-Afrikassa oleva vientiä harjoittava tuottaja palautti kyselylomakkeen täytettynä.
(16)
Lisäksi kyselylomakkeen palauttivat täytettynä kolme unionin tuottajaa/tuottajaryhmää, kaksi tuojaa ja yksi tuotteen käyttäjä.
(17)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat:
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH, Saksa,
-
BRIDON Group, johon kuuluu kaksi yritystä, Bridon International Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta, ja BRIDON International GmbH, Saksa,
-
REDAELLI Tecna Spa, Italia.
b)
Vientiä harjoittava tuottaja Etelä-Afrikassa:
-
SCAW South Africa Ltd, Etelä-Afrikka.
c)
Tuojat:
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Saksa,
-
SENTECH International, Ranska.
d)
Tuotteen käyttäjä:
-
ASCENSORES ORONA S coop, Espanja.
(18)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kohdistui kauteen 1 päivästä lokakuuta 200930 päivään syyskuuta 2010, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(19)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja viime tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvat teräsköydet ja -vaijerit, myös lukitut köydet, ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistetut köydet ja kaapelit, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on yli 3 millimetriä (tuotannonalalla käytetään usein termiä ’teräsvaijerit’), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
2. Samankaltainen tuote
(20)
Alkuperäisessä tutkimuksessa ja viime tutkimuksessa todettiin ja tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinassa ja Ukrainassa tuotetuilla ja unioniin vietävillä teräsvaijereilla, Etelä-Afrikan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä ja unioniin vietävillä teräsvaijereilla, vertailumaa Turkin kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä teräsvaijereilla ja unionin tuottajien unionissa tuottamilla ja myymillä teräsvaijereilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja loppukäyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina.
(21)
Toinen tuojista esitti väitteen, jonka myös European Wire Rope Importers Association (EWRIA) toi esiin viime tutkimuksessa. Se väitti, että tarkasteltavana oleva tuote eroaa merkittävästi unionissa valmistetuista ja myytävistä tuotteista ja että yleiseen käyttöön ja erikoiskäyttöön tarkoitetut köydet olisi erotettava toisistaan. Näitä väitteitä käsiteltiin perusteellisesti alkuperäisessä ja viime asetuksissa, joilla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa otettiin käyttöön väliaikaiset ja lopulliset toimenpiteet. Lisäksi unionin yleinen tuomioistuin on todennut asiassa T-369/08 EWRIA vastaan Euroopan komissio, että komissio ei tehnyt ilmeistä arviointivirhettä, kun se ei erotellut yleiskäyttöön ja erikoiskäyttöön tarkoitettuja köysiä tutkimuksissa, jotka tehtiin saatavissa olevien todisteiden perusteella (11).
(22)
Koska tuoja ei toimittanut mitään uusia tietoja, jotka osoittaisivat alkuperäisten päätelmien perustan muuttuneen, vahvistetaan alkuperäisen ja viimeisimmän asetuksen päätelmät.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(23)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon mahdollinen päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
1. Alustavat huomiot
(24)
Yksikään Kiinan tai Ukrainan vientiä harjoittavista tuottajista ei tehnyt täysimääräistä yhteistyötä. Yksi Ukrainassa ja yksi Kiinassa oleva vientiä harjoittava tuottaja ilmoittautuivat, ja niille lähetettiin vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettu kyselylomake. Niiden vastauksia kyselyyn pidettiin epätäydellisinä ja epäjohdonmukaisina, eikä niiden tiloissa voitu suorittaa tarkastuskäyntejä. Kyseisille yrityksille on ilmoitettu kirjallisesti, että tässä tilanteessa on hyödynnettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Etelä-Afrikan ainoa tiedossa oleva vientiä harjoittava tuottaja antoi tietoja vientimyynnistään unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastasi Etelä-Afrikan koko vientimyyntiä unioniin samalla ajanjaksolla.
(25)
Eurostatin kirjaama teräsvaijerin kokonaistuonti Kiinasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 4 833 tonnia eli 2,4 prosenttia unionin markkinoista. Viime tutkimuksen aikana kyseisten maiden kokonaistuonti oli 3 915 tonnia eli 2,2 prosenttia unionin markkinoista.
2. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
(26)
Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, jos olosuhteet eivät olleet muuttuneet tai tietoja oli saatavissa. Ellei yhteistyötä syntynyt, kuten Kiinan ja Ukrainan tapauksissa, hyödynnettiin käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
2.1 Kiina
(27)
Eurostatin kirjaama teräsvaijerin kokonaistuonti Kiinasta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 4 530 tonnia eli 2,2 prosenttia unionin markkinoista.
2.1.1 Vertailumaa
(28)
Koska Kiina on siirtymätalous, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisesta kolmannesta maasta, joka on markkinatalousmaa, saatavien tietojen perusteella.
(29)
Viime tutkimuksessa normaaliarvon määrittämisessä käytettiin vertailumaana Turkkia. Pyynnön esittäjä ehdotti, että Turkkia käytetään vertailumaana myös tässä tutkimuksessa. Kukaan ei vastustanut vertailumaan valintaa.
(30)
Tutkimus osoitti, että Turkilla on kilpailukykyiset teräsvaijerimarkkinat. Turkissa on kolme kotimaista tuottajaa, jotka tuottavat noin 53 prosenttia markkinoista, ja markkinoilla on myös kilpailevaa tuontia muista kolmansista maista. Tarkasteltavana olevasta tuotteesta ei makseta tuontitullia Turkille, eikä teräsvaijerin tuontia Turkkiin rajoiteta millään muulla tavalla. Lisäksi, kuten johdanto-osan 20 kappaleessa mainittiin, Turkin kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote oli samankaltainen kuin Kiinan vientiä harjoittavan tuottajan unioniin tuoma tuote.
(31)
Näin ollen todetaan, että Turkki on asianmukainen vertailumaa määritettäessä normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.
2.1.2 Normaaliarvo
(32)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta vertailumaan tuottajilta saatujen tietojen perusteella eli etuyhteydettömiltä asiakkailta Turkin kotimarkkinoilla veloitetun tai veloitettavan hinnan perusteella. Tuottajan antamat tiedot analysoitiin ja kyseisen myynnin katsottiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä ja olevan edustavaa.
(33)
Tämän vuoksi normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden Turkissa olevien tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo.
2.1.3 Vientihinta
(34)
Koska Kiinan tuottajat eivät osallistuneet yhteistyöhön, vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen katsottiin sopivan paremmin polkumyyntimarginaalin laskemiseen kuin Eurostatin tietojen, koska asiaan liittyvät CN-koodit koskevat suurempaa tuotevalikoimaa kuin johdanto-osan 19 kappaleessa määritelty tarkasteltavana oleva tuote.
2.1.4 Vertailu
(35)
Jotta noudettuna lähettäjältä -hinnoin samassa kaupan portaassa tehty normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukainen, hintojen vertailtavuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon. Oikaisuissa otettiin huomioon kuljetuskustannukset ja vakuutusmaksut perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
2.1.5 Polkumyyntimarginaali
(36)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla keskenään painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa unioniin. Vertailun perusteella polkumyynti oli merkittävää, noin 38 prosentin luokkaa.
2.2 Etelä-Afrikka
(37)
Eurostatin kirjaama teräsvaijerin kokonaistuonti Etelä-Afrikasta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 281 tonnia. Osuus oli 0,1 prosenttia unionin markkinoista eli vähimmäistasolla. Kyseinen tuonti oli sataprosenttisesti ainoan tiedossa olevan vientiä harjoittavan tuottajan tuontia.
2.2.1 Normaaliarvo
(38)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti etuyhteydettömiltä asiakkailta Etelä-Afrikan kotimarkkinoilla veloitetun tai veloitettavan hinnan perusteella, koska kyseisen myynnin katsottiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä ja olevan edustavaa.
2.2.2 Vientihinta
(39)
Koska tarkasteltavana olevan tuotteen koko vientimyynti unioniin suuntautui suoraan riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
2.2.3 Vertailu
(40)
Jotta samassa kaupan portaassa noudettuna lähettäjältä -hinnoin tehty normaaliarvon ja vientihinnan välinen vertailu olisi oikeudenmukainen, erot, joiden väitettiin tai osoitettiin vaikuttavan hintojen vertailtavuuteen, otettiin asianmukaisesti huomioon. Oikaisuissa otettiin huomioon kuljetuskustannukset, vakuutusmaksut ja luottokustannukset perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
2.2.4 Polkumyyntimarginaali
(41)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla keskenään painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa unioniin tuotetyypeittäin. Vertailun perusteella polkumyynti oli 17 prosentin luokkaa, mikä on vähemmän kuin alkuperäisessä tutkimuksessa havaittu polkumyyntimarginaali 38,6 prosenttia.
2.3 Ukraina
(42)
Eurostatin kirjaama teräsvaijerin kokonaistuonti Ukrainasta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 22 tonnia. Osuus unionin markkinoista oli 0,1 prosenttia eli vähimmäistasoa.
2.3.1 Normaaliarvo
(43)
Normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti pyynnön esittäjän tarkastuspyynnössä antamien tietojen perusteella eli käyttäen etuyhteydettömiltä asiakkailta Ukrainan kotimarkkinoilla veloitettua tai veloitettavaa hintaa.
2.3.2 Vientihinta
(44)
Koska ukrainalaiset tuottajat eivät osallistuneet yhteistyöhön, vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella. Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen katsottiin sopivan parhaiten polkumyyntimarginaalin laskemiseen, koska kyseiset tiedot koskevat juuri johdanto-osan 19 kappaleessa määriteltyä tuotetta.
2.3.3 Vertailu
(45)
Jotta vertailu olisi tasapuolinen, pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämää vientihintaa oikaistiin merirahdin ja vakuutusten huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson polkumyyntimarginaaliksi tuli näin 80 prosenttia.
3. Tuonnin todennäköinen kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.1 Alustavat huomiot
(46)
Yksikään tiedossa olleista 28:sta Kiinan tuottajasta ei tehnyt tutkimukseen liittyvää yhteistyötä.
(47)
Molemmat tarkastelupyynnössä nimeltä mainitut eteläafrikkalaiset vientiä harjoittavat tuottajat vastasivat komission tiedusteluihin, mutta näistä tuottajista vain se, jolla oli vientiin liittyviä intressejä unionin suhteen, osallistui yhteistyöhön täyttämällä kyselylomakkeen. Etelä-Afrikasta ei ole tiedossa muita tuottajia.
(48)
Ukrainasta tiedossa ollut vientiä harjoittava tuottaja puolestaan lopetti yhteistyön, kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainittiin. Ukrainasta ei ole tiedossa muita tuottajia.
3.2 Kiina
3.2.1 Alustavat huomiot
(49)
Alkuperäisessä tutkimuksessa kaikille Kiinan yrityksille määrättiin yksi ainoa 60,4 prosentin polkumyyntitulli. Tuonti Kiinasta väheni merkittävästi, alkuperäisen tutkimusajanjakson 11 484 tonnista (EU-15) viime tutkimuksen tarkastelua koskevan ajanjakson 1 942 tonniin (EU-25), mutta lisääntyi jälleen 4 530 tonniin kuluvalla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. On kuitenkin huomattava, että Kiinan tuonti on ollut kasvussa vuodesta 2001 lähtien. Kiinan nykyinen markkinaosuus on noin 2,2 prosenttia.
(50)
Arvioitaessa polkumyynnin mahdollista jatkumista siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan, tarkasteltiin myös vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäyttäytymistä muilla vientimarkkinoilla, unioniin suuntautuvan viennin hintoja, tuotantokapasiteettia ja kiertämiskäytäntöjä. Viejien antamat tuontihintoihin liittyvät tiedot saatiin Eurostatista, vientivolyymeihin ja hintoihin liittyvät tiedot Kiinan tilastotiedoista ja kapasiteettiin liittyvät tiedot tarkastelupyynnössä olevista tiedoista. Eurostatin tiedot osoittautuivat sopivimmiksi vertailuun Kiinan tilastotietojen kanssa, sillä vertailu oli mahdollista tehdä vain suuremmasta tuotevalikoimasta, kuten johdanto-osan seuraavassa kappaleessa esitetään.
3.2.2 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unioniin suuntautuvan viennin hintojen suhde
(51)
Kiinan julkisista tietokannoista saatavat tilastotiedot kattavat suuremman tuotevalikoiman kuin tarkasteltavana oleva tuote. Tämän tiedon perusteella ei voitu tehdä mielekästä analyysia viennin määrästä. Kiinan tietokantaa käyttäen tehty hinta-analyysi perustuu arvioihin, joissa on otettu huomioon analyysiin mahdollisesti sisältyvien muiden tuotteiden samanlaiset ominaisuudet.
(52)
Edellisessä kappaleessa tarkoitettujen saatavissa olevien tietojen perusteella havaittiin, että Kiinasta muille markkinoille suuntautuvan viennin hinnat olivat keskimäärin huomattavasti alemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin hinnat (noin 30 prosenttia alemmat, kun maksettuja polkumyyntitulleja ei oteta huomioon). Koska Kiinasta unioniin suuntautuva vientimyynti tapahtui polkumyynnillä, kuten johdanto-osan 36 kappaleessa todettiin, oli ilmeistä, että polkumyynti muiden kolmansien maiden markkinoille tapahtuvassa viennissä oli todennäköisesti vieläkin korkeammalla tasolla kuin unioniin suuntautuvassa vientimyynnissä. Lisäksi katsottiin, että muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintatasoa voidaan käyttää indikaattorina arvioitaessa, mikä on unioniin suuntautuvan vientimyynnin todennäköinen hinta siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tämän perusteella ja ottaen huomioon kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin alhainen hintataso todettiin, että marginaali alentaa unioniin suuntautuvan viennin hintoja on huomattava, minkä seurauksena myös polkumyynti lisääntyisi.
3.2.3 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde
(53)
Todettiin myös, että unionin tuotannonalan unionissa myymien tuotteiden hintataso oli keskimäärin huomattavasti korkeampi kuin Kiinan viejien muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintataso. Tarkasteltavana olevan tuotteen vallitseva hintataso unionin markkinoilla tekee unionin markkinoista erittäin houkuttelevat, ja se koskee myös Kiinaa. Unionin markkinoiden korkeampi hintataso houkuttelee lisäämään vientiä unioniin.
3.2.4 Polkumyyntimarginaali
(54)
Kuten johdanto-osan 36 kappaleessa todettiin, Kiinasta unioniin suuntautuvassa vientimyynnissä oli merkittävää polkumyyntiä verrattuna vertailumaan normaaliarvoon. On selvää, että jos toimenpiteistä luovutaan, tuonti tapahtuu samoilla polkuhinnoilla ja määrät ovat suurempia.
3.2.5 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(55)
Tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen, jotka on tarkistettu vertaamalla niitä julkisesti saatavissa olevaan tietoon (yritysten verkkosivuillaan julkaisemat tiedot), mukaan vientiä harjoittavien Kiinassa olevien tuottajien kokonaiskapasiteetti on arviolta 1 355 000 tonnia. Pyynnön esittäjän arvion mukaan Kiinan tuottajien kapasiteetin käyttöaste on noin 63 prosenttia, jolloin käyttämätön kapasiteetti on yli 500 000 tonnia. Pyynnön esittäjä antoi tietoja myös parhaillaan perustettavista uusista tuotantovälineistä ja kotimarkkinoiden koosta. Kiinan tuottajilla on siis merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joka ylittää huomattavasti paitsi unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuvan viennin määrän myös unionin kokonaiskulutuksen. Näin ollen kapasiteetti lisätä yhteisöön suuntautuvan viennin määrää huomattavasti on olemassa, varsinkin kun ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida näin suurta lisätuotantoa. Tässä suhteessa on huomattava, että on epätodennäköistä, että Kiinan kotimarkkinat pystyisivät absorboimaan merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, koska kilpailevia tuottajia on niin suuri määrä.
3.2.6 Kiertämiskäytännöt
(56)
Havaittiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Kiinasta koskevia voimassa olevia toimenpiteitä oli kierretty: vuonna 2004 tuotteita oli kuljetettu Marokon kautta ja vuonna 2010 Korean tasavallan kautta. Tämä osoittaa, että Kiinan teräsvaijerin myyjillä on selviä intressejä unionin markkinoita kohtaan ja että ne ovat haluttomia kilpailemaan unionin markkinoilla ilman polkumyyntiä. Myös tämän katsotaan osoittavan, että tuonti Kiinasta todennäköisesti lisääntyisi määrällisesti ja tuotteita myytäisiin unionin markkinoilla polkumyyntihintaan, jos toimenpiteet kumottaisiin.
3.3 Etelä-Afrikka
3.3.1 Alustavat huomiot
(57)
Etelä-Afrikasta on tiedossa kaksi tuottajaa. Kuten edellä todettiin, toinen vientiä harjoittavista tuottajista osallistui yhteistyöhön tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa.
(58)
Toinen tiedossa oleva tuottaja ei ollut kiinnostunut unioniin suuntautuvasta viennistä vaan totesi koko tuotantokapasiteettinsa olevan käytössä ja menevän myytäväksi Etelä-Afrikan kotimarkkinoille.
(59)
Tuonti Etelä-Afrikasta väheni huomattavasti, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön. Etelä-Afrikan tuonnin markkinaosuus (0,1 %) oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana alle vähimmäistason eli yhteensä 281 tonnia. Lisäksi suurin osa tästä tuonnista oli tarkoitettu avomerellä tapahtuvaan öljynporaukseen, joka on kehittynyt huomattavasti edellisestä tutkimuksesta, eikä siitä tehty tulliselvitystä EU:ssa. Vain pieni määrä tarkasteltavana olevaa tuotetta luovutettiin vapaaseen liikkeeseen EU:ssa.
(60)
Arvioitaessa polkumyynnin jatkumista siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan, tarkasteltiin myös yhteistyössä toimivan viejän antamia tietoja unioniin ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määristä ja hinnoista, käyttämätöntä kapasiteettia ja varastoja sekä tilannetta Etelä-Afrikan kotimarkkinoilla.
3.3.2 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unioniin suuntautuvan viennin hintojen suhde
(61)
Tarkasteltavana olevan tuotteen yhteistyössä toimiva viejä antoi tietoja määristä ja hinnoista muilla kuin unionin vientimarkkinoilla. Vientiä harjoittava tuottaja myy huomattavan osan tuotannostaan vientimarkkinoilla, vaikka vientimäärät tosin vähenivät tarkastelukaudella. Yrityksen vientitoimet kohdistuvat pääasiassa kahteen tiettyyn markkinasegmenttiin, syvissä kaivoskuiluissa käytettäviin köysiin ja avomerellä tapahtuvaan öljynporaukseen liittyviin sovelluksiin.
(62)
Yrityksen kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat olivat yleensä huomattavasti (30-70 prosenttia) korkeammat verrattuna unioniin suuntautuvan viennin hintoihin, sovellettava polkumyyntitulli mukaan luettuna, kaikkina tarkasteluajanjakson vuosina. Viejän muilla kolmansien maiden markkinoilla saama hintahyöty verrattuna unionin markkinoiden hintoihin viittaa siihen, että viejä ei tulevaisuudessa toisi unionin markkinoille merkittäviä määriä tuotteita, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tässä yhteydessä otettiin huomioon myös, kuten edellä johdanto-osan 61 kappaleessa esitettiin, että yrityksen vientitoimet kohdistuvat tuotteisiin, joita unionin markkinoilla ei ensisijaisesti kysytä.
3.3.3 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(63)
Yhteistyössä toimiva vientiä harjoittava tuottaja on pitänyt varastot vakaalla tasolla viime tutkimuksesta lähtien. Kapasiteetin käyttöaste (noin 70-75 prosenttia) oli myös tavanomaisella tasolla, kun otetaan huomioon tuotantoprosessin asettamat tekniset vaatimukset. Suurin käytettävissä oleva kapasiteetti on 1 500-3 500 tonnia. Vientiä harjoittava tuottaja ei suunnittele laajentavansa tuotantokapasiteettiaan huomattavassa määrin. Kapasiteetti lisätä unioniin suuntautuvan viennin määrää on hyvin rajallinen, koska kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voivat absorboida lisätuotannon.
(64)
Lisäksi on huomattava, että tuotanto menee pääasiassa hyvät voitot tarjoaville kotimarkkinoille, joten yrityksellä ei ole intressejä viedä suurta määrää tuotteita unioniin.
3.4 Ukraina
3.4.1 Alustavat huomiot
(65)
Koska tiedossa oleva ukrainalainen vientiä harjoittava tuottaja ei osallistunut yhteistyöhön, kuten edellä johdanto-osan 14 kappaleessa mainittiin, havainnot tehtiin saatavissa olevien tietojen pohjalta perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Ukrainan teollisuudesta ei ole saatavissa paljon tietoja, joten seuraava päätelmä perustuu pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä antamiin tietoihin ja julkisesti saataviin kauppatilastoihin. Ukrainasta ei siis ole tiedossa muita tuottajia, joten seuraavat erityisesti tuotantokapasiteettiin liittyvät havainnot koskevat tiedossa olevaa vientiä harjoittavaa tuottajaa.
(66)
Arvioitaessa polkumyynnin jatkumista siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan, tarkasteltiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unioniin suuntautuvan viennin hintoja, käyttämätöntä kapasiteettia ja kiertämiskäytäntöjä.
3.4.2 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja unioniin suuntautuvan viennin hintojen suhde
(67)
Koska muuta luotettavampaa tietoa ei ole ollut saatavissa, on käytetty tarkastelupyynnössä annettuja tietoja ja julkisista tilastoista saatavia muita vientimarkkinoita koskevia tietoja. Saatavissa olevien lukujen analysointi osoitti, että näihin maihin suuntautuvan viennin keskihinnat olivat huomattavasti alemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin hinnat. Kuten jo edellä Kiinan ja Etelä-Afrikan osalta mainittiin, muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen katsotaan osoittavan, mikä olisi todennäköinen unioniin suuntautuvan vientimyynnin hintataso siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tämän perusteella todettiin, että marginaali alentaa unioniin suuntautuvan viennin hintoja on huomattava ja että kyseinen vienti todennäköisesti tapahtuisi polkumyynnillä.
3.4.3 Käyttämätön kapasiteetti
(68)
Kaksi aiemmin tiedossa ollutta vientiä harjoittavaa tuottajaa ovat viime vuosina yhdistäneet toimintojaan. Tämän vuoksi tuotantokapasiteetti oli pienentynyt viime tutkimuksesta. Tarkastelupyynnössä esitettyjen todisteiden ja tiedossa olevan vientiä harjoittavan tuottajan lausunnon mukaan Ukrainan arvioitu tuotantokapasiteetti on 35 000-40 000 tonnin luokkaa, josta noin 70 prosenttia käytetään todelliseen tuotantoon. Käyttämätön kapasiteetti, joka on 10 500-12 000 tonnin luokkaa, viittaa siihen, että sillä on merkittävästi kapasiteettia lisätä vientiä unioniin. Ukrainan kulutus, joka on laskettu tiedossa olevan tuotannon sekä tuonti- ja vientitilastojen perusteella, osoittaa, että kotimarkkinat eivät pysty absorboimaan lisäkapasiteettia. Näin ollen Ukraina on kaikista tarkasteltavista maista se, josta käyttämätön kapasiteetti todennäköisimmin suuntautuu unionin markkinoille, varsinkin kun ei ole mitään merkkejä siitä, että kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voisivat absorboida lisätuotantoa.
3.4.4 Kiertämiskäytännöt
(69)
Sen jälkeen kun Ukrainasta peräisin olevien teräsvaijerien tuonnissa oli otettu käyttöön voimassa olevat toimenpiteet, havaittiin, että näitä toimenpiteitä kierrettiin tuomalla teräsvaijereita Moldovasta. Havaittua kiertämiskäytäntöä pidettiin lisäosoituksena kiinnostuksesta päästä unionin markkinoille ja kyvyttömyydestä kilpailla unionin markkinoilla ilman polkumyyntiä.
3.5 Päätelmät
(70)
Jatkuva polkumyynti havaittiin Kiinan ja Ukrainan osalta merkittäväksi ja Etelä-Afrikan osalta vähäiseksi, joskin tuontimäärät Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta olivat pieniä.
(71)
Sen selvittämiseksi, miten todennäköisesti polkumyynti jatkuu siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan, analysoitiin käyttämätöntä kapasiteettia ja käyttämättömiä varastoja sekä hinnoittelu- ja vientistrategioita eri markkinoilla. Tutkimus osoitti, että käyttämätöntä kapasiteettia ja kertyneitä varastoja oli Kiinassa paljon mutta Ukrainassa vähemmän. Etelä-Afrikassa ei havaittu merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia eikä epätavallisen suuria varastoja. Lisäksi havaittiin, että Kiinan ja Ukrainan tapauksessa muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat olivat yleensä alhaisemmat kuin unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat ja että unionin markkinat näin ollen houkuttelivat näiden maiden vientiä harjoittavia tuottajia. Etelä-Afrikan muihin maihin suuntautuva vienti oli kuitenkin määrältään huomattavasti suurempaa kuin unioniin suuntautuva vienti, eikä polkumyyntihintoja havaittu. Näin ollen pääteltiin, että Kiinasta ja Ukrainasta kolmansiin maihin suuntautuva vienti ohjautuisi todennäköisesti unioniin, ellei unionin markkinoille pääsyä rajoitettaisi polkumyyntitoimenpitein. Myös tarjolla oleva käyttämätön tuotantokapasiteetti johtaisi todennäköisesti näistä maista tulevan tuonnin lisääntymiseen. Hinnoittelustrategioiden analysointi paljasti lisäksi sen, että kyseinen tuonti Ukrainasta ja Kiinasta tapahtuisi mitä todennäköisimmin polkumyyntihinnoin. Päätelmiä vahvisti havainto, että sekä Kiinan että Ukrainan kohdalla voimassa olevia toimenpiteitä kierrettiin kuljettamalla tuotteet muiden maiden kautta, mikä osoitti, että viejämaat eivät kyenneet kilpailemaan unionin markkinoilla asianmukaisin hinnoin. Sitä vastoin eteläafrikkalaisen tuottajan katsottiin pystyvän kilpailemaan muiden tuottajien kanssa, mukaan luettuna unionin tuottajat, muiden kolmansien maiden markkinoilla asianmukaisin hinnoin. Edellä mainittu huomioon ottaen voidaan Kiinan ja Ukrainan osalta todeta, että polkumyynti todennäköisesti jatkuu määrällisesti merkittävänä, ellei toimenpiteitä pidetä voimassa. Sitä vastoin merkittävän polkumyynnin jatkumista Etelä-Afrikan tuonnissa ei pidetä todennäköisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnin väheneminen alkuperäisen tutkimuksen jälkeen sekä se, että vientihinnat muihin maihin suuntautuvassa viennissä olivat huomattavasti korkeammat kuin EU:hun suuntautuvassa viennissä ja että eteläafrikkalaisten tuotteiden kysynnän ennustetaan olevan vähäistä.
(72)
Ukrainan hallitus kommentoi edellä esitettyjä havaintoja ja esitti, että oli liioiteltua ja epäreilua väittää, että polkumyyntitoimenpiteistä luopuminen johtaisi siihen, että ukrainalaisen tuottajan vienti ohjautuisi unionin markkinoille. Väitteensä tueksi hallitus esitti, että voimassa olevat toimenpiteet johtivat asiakassuhteiden katkeamiseen EU:ssa ja siten unioniin suuntautuvan viennin loppumiseen ja että Ukrainan vienti suuntautuu nyt sen sijaan IVY-maiden ja Aasian markkinoille. Hallitus ei kuitenkaan tuonut esille unionin markkinoiden houkuttelevuutta, joka johtuu edellä johdanto-osan 67 kappaleessa mainitusta huomattavasta hintaerosta näiden markkinoiden välillä, ja jätti siten ottamatta huomioon sen todellisen mahdollisuuden, että Ukrainan vienti todellakin ohjautuisi unioniin, ellei toimenpiteitä pidetä voimassa.
(73)
Ilmoittamisen jälkeen hakija väitti, että eteläafrikkalaisen tuottajan muille markkinoille suuntautuvan viennin määrän väheneminen todennäköisesti johtaa käyttämättömän kapasiteetin lisääntymiseen, jota kotimaan markkinat eivät kykene absorboimaan, ja siten unioniin suuntautuvan viennin lisääntymiseen. Näiden väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä. Sitä vastoin havaittiin, että tutkimusjakson aikana tapahtunutta yhteistyössä toimivan viejän viennin vähenemistä lievensi se, että kotimaan myynti väheni saman jakson aikana vähemmän. Lisäksi yrityksen myynnin kokonaismäärä kasvoi vuoden 2009 ja tutkimusjakson välisenä aikana. Näin ollen ei ole näyttöä siitä, että hakijan väitteet olisivat perusteltuja.
(74)
Hakija kritisoi komissiota siitä, että tämä ei ollut ottanut huomioon eteläafrikkalaisen tuottajan yhteistyöstä kieltäytymistä, ja esitti, että se, että kyseinen yritys ei ole harjoittanut vientiä menneisyydessä, ei tarkoita sitä, etteikö se voisi harjoittaa sitä tulevaisuudessa. Tässä yhteydessä todetaan, että tarkasteltavan jakson aikana kyseinen yritys ei harjoittanut vientiä unioniin. Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ei estetä laillista tuontia unioniin. Tämä väite oli siksi hylättävä.
D. UNIONIN TUOTANTO JA UNIONIN TUOTANNONALA
(75)
Unionissa on yli 25 teräsvaijerin tuottajaa/tuottajaryhmää, jotka muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(76)
Kuten johdanto-osan 10 kappaleessa todettiin, seuraavassa mainituista 20:stä unionin tuottajasta, jotka antoivat tarvittavat tiedot, valittiin kolme tuottaja-/tuottajaryhmäyritystä käsittävä otos.
-
BRIDON-ryhmä, johon kuuluvat Bridon International Ltd (Yhdistynyt kuningaskunta) ja Bridon International GmbH (Saksa),
-
CASAR Drahtseilwerk Saar GmbH (Saksa),
-
Pfeifer Drako Drahtseilwerk GMBH (Saksa),
-
Drahtseilwerk Hemer GmbH and Co. KG (Saksa),
-
Westfälische Drahtindustrie GmbH (Saksa),
-
Teufelberger Seil GmbH (Saksa),
-
ZBD Group A.S. (Tšekki),
-
Cables y Alambres especiales, SA (Espanja),
-
Manuel Rodrigues de Oliveira Sa & Filhos, SA (Portugali),
-
D. Koronakis SA (Kreikka),
-
N. Leventeris SA (Kreikka),
-
Drumet SA (Puola),
-
Metizi JSC (Bulgaria),
-
Arcelor Mittal Wire France (Ranska),
-
Brunton Shaw UK Limited (Yhdistynyt kuningaskunta),
-
Sirme Si Cabluri SA / CORD SA (Romania),
-
Redaelli Tecna Spa (Italia),
-
Remer SRL (Italia),
-
Metal Press SRL (Italia),
-
Randers Reb International A/S (Tanska).
(77)
Otoksessa mukana olevien kolmen unionin tuottajan osuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 40 prosenttia unionin koko tuotannosta ja edellä mainittujen 20 unionin tuottajan osuus oli 96 prosenttia unionin koko tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän katsotaan siis edustavan hyvin koko unionin tuotantoa.
E. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
1. Kulutus unionin markkinoilla
(78)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin koko EU:n tuontia koskevien tietojen perusteella.
(79)
Unionin kulutus väheni 21 prosenttia eli 255 985 tonnista 203 331 tonniin vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin eriteltynä kulutus nousi hieman eli yhden prosentin vuonna 2008, mutta väheni vuonna 2009 taloudellisen taantuman vuoksi huomattavasti eli 22 prosenttiyksikköä ja pysyi samalla tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus
(tonnia)
255 986
257 652
201 975
203 331
Indeksi
100
101
79
79
2. Tarkasteltavista maista tuleva tuonti
2.1 Kumulointi
(80)
Aiemmissa tutkimuksissa Kiinasta, Etelä-Afrikasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsvaijereiden tuontia on arvioitu kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kumulatiivisen arvioinnin soveltuvuutta myös tähän tutkimukseen harkittiin.
(81)
Todettiin, että kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasoa suurempi. Määrien arvioimiseksi tehtiin prospektiivinen analyysi siitä, mikä todennäköisesti olisi kunkin maan viennin määrä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Havaittiin, että, toisin kuin Etelä-Afrikasta tuleva tuonti, Kiinasta ja Ukrainasta tuleva tuonti todennäköisesti kasvaisi huomattavasti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tuontia suuremmaksi ja ylittäisi varmasti määrän, jota voidaan pitää vähäpätöisenä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Etelä-Afrikan osalta todettiin, että kapasiteetti lisätä unioniin suuntautuvan viennin määriä on hyvin rajallinen, koska käyttämätön kapasiteetti on pieni ja kolmansien maiden markkinat tai kotimarkkinat voivat absorboida mahdollisen lisätuotannon.
(82)
Tarkasteltaessa tuotavien tuotteiden välisiä kilpailuedellytyksiä havaittiin, että Etelä-Afrikasta tuleva tuonti ei suoranaisesti kilpaillut kahdesta muusta maasta tulevan tuonnin kanssa. Etelä-Afrikasta tuotujen tuotetyyppien hinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin molemmista muista maista tulevan tuonnin hinnat, kuten jäljempänä olevista johdanto-osan 87 ja 91 kappaleista voidaan todeta. Korkeiden hintojen ansiosta Etelä-Afrikasta tulevassa tuonnissa ei esiintynyt hintojen alittavuutta, toisin kuin molemmista muista maista tulevassa tuonnissa, jossa hintojen alittavuus oli huomattavaa.
(83)
Tarkasteltavana olevista kolmesta maasta tulevaa tuontia tutkittaessa havaittiin, että niiden tuomat teräsvaijerit olivat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samankaltaisia. Lisäksi tuotujen teräsvaijerien eri tyypit olivat keskenään vaihtokelpoisia unionissa tuotettujen tyyppien kanssa ja niitä markkinoitiin unionissa saman ajanjakson aikana. Edellä kerrotun vuoksi katsottiin, että tarkasteltavana olevista maista peräisin olevien teräsköysien tuonti kilpaili unionissa tuotettujen teräsköysien kanssa.
(84)
Edellä kerrotun perusteella katsottiin näin ollen, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt kriteerit täyttyivät Kiinan ja Ukrainan osalta. Tämän vuoksi näistä kahdesta maasta tulevaa tuontia tutkittiin kumulatiivisesti. Koska 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt, erityisesti tuotavien tuotteiden välisiä kilpailuedellytyksiä koskevat kriteerit eivät täyttyneet Etelä-Afrikan osalta, kyseisestä maasta peräisin olevaa tuontia tutkittiin yksilöllisesti.
2.2 Kiinasta ja Ukrainasta tuleva tuonti
2.2.1 Tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
(85)
Eurostatin tietojen mukaan Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 54 prosenttia. Tuonnissa havaittiin vuonna 2009 huomattava vähennys, 43 prosenttiyksikköä, jota seurasi 13 prosenttiyksikön lisävähennys tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(86)
Kiinan ja Ukrainan tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 3,8 prosentista 2,2 prosenttiin.
(87)
Tuontihinnat puolestaan nousivat 29 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuonna 2008 hinnat nousivat 11 prosenttia. Vuonna 2009 hinnat nousivat edelleen mutta pysyivät vakaina tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonti
(tonnia)
9 844
10 081
5 830
4 553
Indeksi
100
102
59
46
Markkinaosuus (%)
3,8
3,9
2,9
2,2
Indeksi
100
102
75
58
Tuontihinta
1 073
1 195
1 394
1 388
Indeksi
100
111
130
129
2.2.2 Hintojen alittavuus
(88)
Koska kiinalaiset ja ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät osallistuneet yhteistyöhön, hintojen alittavuus oli määritettävä tuontitilastoista CN-koodien perusteella käyttäen perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevan teräsvaijerin tuonnin hinnan alittavuuden marginaali vaihteli 47,4 prosentista 58,2 prosenttiin, kun polkumyyntitullia ei laskettu mukaan.
2.3 Etelä-Afrikasta tuleva tuonti
2.3.1 Etelä-Afrikasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
(89)
Eurostatin tietojen mukaan Etelä-Afrikasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 77 prosenttia. Tuonnissa havaittiin vuonna 2009 huomattava vähennys, 94 prosenttiyksikköä, jota seurasi pieni 17 prosenttiyksikön lisäys tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(90)
Etelä-Afrikan tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 0,5 prosentista 0,1 prosenttiin.
(91)
Tuontihinnat puolestaan ovat nousseet tarkastelujaksolla tasaisesti 52 prosenttia.
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonti
(tonnia)
1 229
846
73
281
Indeksi
100
69
6
23
Markkinaosuus (%)
0,5
0,3
0,0
0,1
Indeksi
100
68
7
29
Tuontihinta
1 504
1 929
2 217
2 280
Indeksi
100
128
147
152
2.3.2 Hintojen alittavuus
(92)
Hintojen alittavuus määritettiin käyttäen yhteistyössä toimivan eteläafrikkalaisen tuottajan vientihintoja ilman polkumyyntitulleja. Tulos oli negatiivinen. Koska tutkimuksessa ei ollut mukana muita eteläafrikkalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, tämä päätelmä pätee myös koko maan ollessa kyseessä.
3. Laajennettujen toimenpiteiden kohteina olevista maista tuleva tuonti
3.1 Korean tasavalta
(93)
Kuten edellä johdanto-osan 3 kappaleessa mainittiin, Kiinaa koskevia alkuperäisiä toimenpiteitä havaittiin kierrettävän Korean tasavallan (Etelä-Korea) kautta tapahtuvan tuonnin avulla. Tämän vuoksi Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otettu polkumyyntitulli ulotettiin koskemaan samojen, Etelä-Koreasta lähetettyjen teräsvaijereiden tuontia, poikkeuksena yhdentoista alkuperäisen eteläkorealaisen tuottajan valmistamat teräsvaijerit.
(94)
Tuonti väheni huomattavasti sen jälkeen, kun oli tehty tutkimus toimenpiteiden kiertämisen ehkäisemisestä ja polkumyyntitulli laajennettu koskemaan Etelä-Koreasta lähetettyä tuontia. Markkinaosuus pieneni vuodesta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun 18,7 prosentista 12,8 prosenttiin. Prosenttiosuus näyttäisi vastaavan niiden alkuperäisten eteläkorealaisten vientiä harjoittavien tuottajien osuutta, joille oli myönnetty poikkeus.
3.2 Moldova
(95)
Moldovasta peräisin olevan tai sieltä lähetetyn tuonnin todettiin olevan lähes olematonta tarkastelujaksolla. Lisäanalysointia ei näin ollen katsottu tarpeelliseksi.
3.3 Marokko
(96)
Marokosta peräisin oleva tai sieltä lähetetty tuonti väheni tarkastelujaksolla 51 prosenttia. Tuonnin markkinaosuus oli tarkastelujaksolla alle 0,5 prosenttia.
4. Muu maa, johon kohdistuu polkumyyntitoimenpiteitä
(97)
Eurostatin tietojen mukaan tiettyjen Venäjän federaatiosta peräisin olevien, asetuksen (EY) N:o 1601/2001 (12) 1 artiklan 1 kohdan mukaisten rauta- tai teräsköysien ja -kaapelien tuonti väheni tarkastelujaksolla 41 prosenttia.
(98)
Venäjän tuonnin markkinaosuus pieneni vuodesta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun 1,5 prosentista 1,1 prosenttiin.
5. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(99)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
5.1 Alustavat huomiot
(100)
Koska käytettiin otantaa, joka koski unionin tuotannonalaa, vahinkojen arviointi tapahtui sekä johdanto-osan 75 kappaleessa määritellyltä unionin koko tuotannonalalta että otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella.
(101)
Vakiintuneen käytännön mukaan käytettäessä otantaa tiettyjä vahinkoindikaattoreita (tuotanto, kapasiteetti, tuottavuus, varastot, myynti, markkinaosuus, kasvu ja työllisyys) koskeva analyysi tehdään unionin koko tuotannonalasta, kun taas yksittäisten yritysten tulokseen liittyviä vahinkoindikaattoreita, esimerkiksi hintaa, tuotantokustannuksia, kannattavuutta, palkkoja, investointeja, investointien tuottoa, kassavirtaa ja pääoman saantia, tarkastellaan otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella.
(102)
Yksi otoksessa mukana olevan Bridon-ryhmän tuottajista, Bridon International Limited, piti tarkastelujaksolla kirjanpitoa punnissa. Tämän vuoksi punnan ja euron välinen valuuttakurssien vaihtelu vaikutti tarkastelujaksolla tiettyihin vahinkoindikaattoreihin.
5.2 Unionin tuotannonalaan liittyviä tietoja
a) Tuotanto
(103)
Unionin tuotannonalan tuotanto väheni vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 9 prosenttia eli 182 681 tonnista 165 394 tonniin. Tuotantomäärä pysyi muuttumattomana vuonna 2008 ja putosi sitten huomattavasti eli 13 prosenttia vuonna 2009 maailmanlaajuisen taloudellisen taantuman vuoksi. Tuotanto elpyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja lisääntyi 4 prosenttiyksikköä. Tuotantomäärä väheni vähemmän kuin kulutus unionin markkinoilla EU:n ulkopuolisten markkinoiden kysynnän ansiosta.
Unionin tuotannonala
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä
(tonnia)
182 681
182 691
159 266
165 394
Indeksi
100
100
87
91
b) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(104)
Tuotantokapasiteetti väheni 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuonna 2009 se väheni 10 prosenttia ja lisääntyi sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 4 prosenttiyksikköä. Koska tuotanto laski suhteellisesti enemmän kuin kapasiteetti, seurauksena oli, että kapasiteetin käyttöaste laski 69 prosentista 66 prosenttiin vuodesta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun.
Unionin tuotannonala
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kapasiteetti
265 779
261 383
239 312
249 254
Indeksi
100
98
90
94
Kapasiteetin käyttöaste
69 %
70 %
67 %
66 %
Indeksi
100
102
97
97
c) Varastot
(105)
Unionin tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat vuosina 2008 ja 2009 mutta pienenivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoden 2007 tasolle.
Unionin tuotannonala
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot
(tonnia)
12 656
13 254
12 790
12 651
Indeksi
100
105
101
100
d) Myyntimäärä
(106)
Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski 20 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Myyntimäärä laski 5 prosenttia vuonna 2008 ja edelleen 24 prosenttia vuonna 2009 taloudellisen taantuman johdosta. Kehitys noudattaa kehitystä unionin markkinoilla, jotka heikkenivät 21 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana taloudellisen taantuman johdosta.
Unionin tuotannonala
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynti etuyhteydettömille osapuolille unionissa (tonnia)
112 387
106 431
80 340
89 551
Indeksi
100
95
71
80
e) Markkinaosuus
(107)
Unionin tuotannonala onnistui pitämään markkinaosuutensa muuttumattomana eli 44 prosentissa vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Markkinaosuus kuitenkin laski vuosina 2008-2009 siten, että vuonna 2008 se oli 41 prosenttia ja vuonna 2009 40 prosenttia unionin kulutuksesta.
Unionin tuotannonala
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Markkinaosuus
44 %
41 %
40 %
44 %
Indeksi
100
94
91
100
f) Kasvu
(108)
Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun unionin kulutus laski 21 prosenttia, unionin tuotannonalan myyntimäärä laski vain 20 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonala lisäsi hieman markkinaosuuttaan, kun taas tuonti tarkasteltavana olevista maista väheni samana aikana lähes 2 prosenttiyksikköä.
g) Työllisyys
(109)
Unionin tuotannonalan työllisyysaste aleni 12 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Suurin lasku tapahtui vuonna 2009, jolloin työllisyysaste aleni 8 prosenttiyksikköä. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala pystyi sopeutumaan uuteen markkinatilanteeseen.
Unionin tuotannonala
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys
3 052
2 978
2 752
2 694
Indeksi
100
98
90
88
h) Tuottavuus
(110)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna kokoaikaiseksi muutettuna työmääränä henkilöä kohti vuodessa oli tarkastelujaksolla vaihtelevaa, sillä se nousi 2 prosenttiyksikköä vuonna 2008, aleni 5 prosenttiyksikköä vuonna 2009 ja nousi jälleen 6 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Unionin tuotannonala
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus
59,9
61,3
57,9
61,4
Indeksi
100
102
97
103
i) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(111)
Havaitut tosiasialliset polkumyyntimarginaalit olivat suuria, mutta niiden vaikutusta unionin tuotannonalaan ei pidetä merkittävänä, kun otetaan huomioon tarkastelluista maista tulevan tuonnin kokonaismäärä ja polkumyyntitullit.
5.3 Otokseen valittuja unionin tuottajia koskevia tietoja
j) Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(112)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat nousivat 11 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Hinnat nousivat vähitellen 16 prosenttia vuoteen 2009 asti ja laskivat sitten 5 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hintakehitys liittyy siihen, että unionin tuotannonala pystyi hajauttamaan ennen talouden taantumaa vastaanotettuja kalliiksi hinnoiteltuja tilauksia myös vuoden 2009 osalle. Hintojen kehitys johtuu myös unionin tuotannonalan asteittaisesta siirtymisestä kalliimmiksi hinnoiteltaviin, toisin sanoen halkaisijaltaan suurempiin teräsvaijereihin.
Otokseen valitut tuottajat
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta EU:ssa (euroa/tonni)
3 219
3 492
3 720
3 560
Indeksi
100
108
116
111
k) Palkat
(113)
Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijän keskipalkka kokoaikaiseksi muutettuna laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Alla olevasta taulukosta ei kuitenkaan voi tehdä kovin pitkälle meneviä päätelmiä, koska työntekijöiden palkkoihin vaikutti paljon punnan ja euron välinen valuuttakurssien vaihtelu tarkastelujaksolla.
Otokseen valitut tuottajat
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Palkka kokoaikaiseksi muutettuna (euroa)
55 062
50 570
46 638
48 329
Indeksi
100
92
85
88
l) Investoinnit ja pääoman saanti
(114)
Vaikka teräsvaijereihin investointi väheni 32 prosenttia tarkastelujaksolla, investointien määrä oli kuitenkin merkittävä eli 35 miljoonaa euroa. Investoinnit keskittyivät teräsvaijereihin, joissa on korkeat voittomarginaalit. Otokseen valituilla tuottajilla ei ollut tarkastelujaksolla vaikeuksia saada pääomaa, koska investoinnit voitiin tavallisesti maksaa takaisin muutaman vuoden aikana.
Otokseen valitut tuottajat
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit
(tuhatta euroa)
12 331
9 038
6 283
8 406
Indeksi
100
73
51
68
m) Kannattavuus unionin markkinoilla
(115)
Otokseen valitut tuottajat onnistuivat tekemään voittoa koko tarkastelujakson ajan. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana saadut voitot ylittivät alkuperäisessä tutkimuksessa asetetun 5 prosentin tavoitteen. Otokseen valittujen tuottajien tulokset selittyvät pääasiassa vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisellä hintakehityksellä ja jatkuvalla globaalilla kysynnällä, jonka ansiosta tuottajat pystyivät vähentämään kiinteitä kustannuksia. Kannattavuuden lasku tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla selittyy hintojen putoamisella ja tuotantomäärien vähenemisellä, joka vaikutti negatiivisesti tuotantokustannuksiin.
Otokseen valitut tuottajat
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus unionin markkinoilla (%)
3,6 %
5,7 %
11,1 %
6,5 %
Indeksi
100
158
307
179
n) Investointien tuotto
(116)
Investointien tuotto (teräsvaijeritoiminnan synnyttämä kokonaisvoitto prosentteina teräsvaijereiden tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvän omaisuuden nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen kannattavuuden kehitystä koko tarkastelujakson ajan.
Otokseen valitut tuottajat
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investointien tuotto (%)
24,5 %
45 %
76,4 %
69,6 %
Indeksi
100
184
312
284
o) Kassavirta
(117)
Kassavirtatilanne parani vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä ja noudatti edellä kuvattuja kannattavuussuuntauksia koko tarkastelujakson ajan.
Otokseen valitut tuottajat
2007
2008
2009
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta
(tuhatta euroa)
20 255
38 579
60 276
45 841
Indeksi
100
190
298
226
p) Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(118)
Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat, että unionin tuotannonala kärsi talouden taantumasta, sillä myyntimäärät, tuotantomäärät, työllisyys ja investoinnit laskivat. Ne osoittavat myös, että unionin tuotannonala mukautti tuotantovälineitään pystyäkseen vastaamaan uuden talousympäristön vaatimuksiin ja tarttumaan EU:ssa ja EU:n ulkopuolella tarjoutuviin mahdollisuuksiin niillä segmenteillä, joilla voi saavuttaa suuria voittoja. Unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteen paraneminen vuonna 1999 käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden johdosta on todisteena siitä, että toimenpiteet ovat tehokkaita ja että unionin tuotannonala toipui aiemman polkumyynnin vaikutuksista.
(119)
Ukrainan hallitus totesi, että se ei ymmärrä, miten Ukrainan vientiin kohdistuvien polkumyyntitullien poistaminen voisi vahingoittaa unionin teollisuutta, kun sen vahinkoindikaattorit enimmäkseen osoittivat positiivista suuntausta talouskriisin oloissa ja varsinkin vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusjakson välisenä aikana. Tämä analyysi perustui kuitenkin rajoitettuun ajanjaksoon, eikä tarkasteltavaan jaksoon kokonaisuudessaan. On huomattava, että tämä jakso ei ole edustava yleisen suuntauksen kannalta, joka alkoi tilanteesta, jossa ei saavutettu edes voittotavoitetta, joka saavutettiin lopulta unionin tuotannonalaan ja sen indikaattoreihin vaikuttavasta talouskriisistä huolimatta tarkasteltavan jakson lopulla. Kuten johdanto-osan 112 ja 115 kappaleesta käy ilmi, unionin tuotannonalan suhteellisen positiivista tilannetta selittää toisaalta se, että vuoden 2008 lopulla tilauksia oli paljon ja osa niistä siirtyi vuoden 2009 puolelle, ja toisaalta se, että kulutus EU:n ulkopuolisilla markkinoilla kasvoi, mikä vahvisti positiivista suuntausta voittoon liittyvien indikaattoreiden osalta.
5.4 Päätelmät
(120)
Vaikka kulutus väheni 21 prosenttia, unionin tuotannonala pystyi säilyttämään markkinaosuutensa, hinnat nousivat 11 prosenttia, varastot pysyivät kohtuullisella tasolla ja tuotantomäärät pienenivät vähemmän kuin kulutus. Unionin tuotannonala oli kannattava koko tarkastelujakson ajan. Edellä mainittu huomioon ottaen voidaan todeta, että unionin tuotannonala ei kärsinyt aineellista vahinkoa tarkastelujaksolla.
F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(121)
Kuten johdanto-osan 55 ja 68 kappaleessa todetaan, Kiinan ja Ukrainan vientiä harjoittavat tuottajat voivat lisätä huomattavasti tuontiaan unioniin käyttämällä saatavilla olevaa käyttämätöntä kapasiteettia. Kapasiteettia on todellakin saatavissa merkittävästi eli yli 500 000 tonniin asti, mikä vastaa unionin koko kulutusta. Onkin todennäköistä, että Kiinasta ja Ukrainasta tulee unionin markkinoille suuria määriä teräsvaijeria menetetyn markkinaosuuden takaisin saamiseksi, jos toimenpiteet kumotaan.
(122)
Kuten johdanto-osan 88 kappaleessa mainitaan, on havaittu, että Kiinasta ja Ukrainasta tulevan tuonnin hinnat ovat alhaiset ja alittavat EU:n hinnat. On hyvin todennäköistä, että näitä alhaisia hintoja käytettäisiin jatkossakin. Ukrainan tapauksessa hinnat voivat itse asiassa laskea vielä tästäkin, kuten johdanto-osan 67 kappaleessa todetaan. Tällaisella hinnoittelukäyttäytymisellä - kun se yhdistetään asianomaisten maiden viejien kykyyn toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille - olisi erittäin todennäköisesti unionin markkinoiden hintoja laskeva vaikutus, ja sen voisi odottaa vaikuttavan negatiivisesti myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Kuten edellä on osoitettu, unionin tuotannonalan taloudellinen suorituskyky on hyvin riippuvainen unionin markkinoiden hintatasosta. Sen vuoksi on todennäköistä, että jos unionin tuotannonala joutuisi kilpailemaan Kiinasta ja Ukrainasta tulevan yhä lisääntyvän polkumyyntituonnin kanssa, sen taloudellinen tilanne heikkenisi, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa on todettu. Tämän perusteella pääteltiin, että Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
(123)
Etelä-Afrikassa käyttämätöntä kapasiteettia näyttää olevan rajoitetusti, kuten johdanto-osan 63 kappaleessa todettiin. Kuten johdanto-osan 92 kappaleessa mainittiin, Etelä-Afrikan EU:hun suuntautuvan viennin hintojen ei katsottu alittavan unionin tuotannonalan hintoja. Koska EU:hun tuodun ja unionin markkinoille päätyneen tavaran määrä oli pieni, verrattiin myös sellaisten eteläafrikkalaisten teräsköysien hintoja, joita vietiin viiden EU:n ulkopuolisen maan markkinoille, ja unionin tuotannonalan hintoja keskenään tuotetyypeittäin. Myöskään näiden hintojen ei havaittu alittavan unionin tuotannonalan hintoja.
(124)
Koska käyttämätöntä kapasiteettia oli vähän eikä hintojen alittavuutta esiintynyt, pääteltiin, että Etelä-Afrikasta peräisin olevaa tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen ei kaiken todennäköisyyden mukaan johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
G. UNIONIN ETU
1. Johdanto
(125)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten Kiinan ja Ukrainan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(126)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin vastaisten toimenpiteiden voimassapitäminen ei ole unionin edun mukaista.
2. Unionin tuotannonalan etu
(127)
Unionin tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tätä vahvistaa myös siinä havaittu myönteinen kehitys tarkastelujaksolla. Erityisesti se, että unionin tuotannonala säilytti markkinaosuutensa tarkastelujaksolla, poikkeaa jyrkästi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa vuonna 1999 vallinneesta tilanteesta. On myös huomattava, että unionin tuotannonala paransi tuottoaan vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. On edelleen muistettava, että toimenpiteitä on havaittu kierretyn tuonnilla Marokosta, Moldovasta ja Etelä-Koreasta. Mikäli tällaista kehitystä ei olisi tapahtunut, olisi yhteisön tuotannonalan tilanne voinut olla vielä suotuisampi.
(128)
Voidaan kohtuudella odottaa, että unionin tuotannonala edelleen hyötyy, jos toimenpiteet pidetään ennallaan. Mikäli Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin vastaisia toimenpiteitä ei pidetä voimassa, on todennäköistä, että unionin tuotannonala alkaa taas kärsiä asianomaisista maista peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä ja että sen taloudellinen tilanne huonontuu entisestään.
3. Tuojien etu
(129)
Aiemmissa tutkimuksissa siis todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla olisi huomattavaa vaikutusta. Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa todettiin, kyselyyn vastasi kaksi tuojaa, jotka myös osallistuivat täysimääräisesti yhteistyöhön tässä menettelyssä. Ne ilmoittivat, että toimenpiteet nostavat hintoja. Tutkimus kuitenkin paljasti, että muitakin hankintalähteitä oli ja että muista maista tulevan tuonnin hinnat olivat samalla tasolla Kiinan hintojen kanssa.
(130)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, ettei nykyisin voimassa olevilla toimenpiteillä ollut merkittävää negatiivista vaikutusta tuojien taloudelliseen tilanteeseen ja ettei toimenpiteiden jatkuminen vaikuttaisi tuojiin epäasianmukaisesti.
4. Käyttäjien etu
(131)
Teräsvaijereita käytetään useisiin eri tarkoituksiin, minkä vuoksi meneillään olevalla menettelyllä voi olla vaikutuksia lukuisiin tuotetta käyttäviin tuotannonaloihin, joita ovat esimerkiksi kalastus, merenkulku, öljy- ja kaasuteollisuus, kaivosteollisuus, metsätalous, ilmaliikenne, tie- ja vesirakennus, rakennustoiminta ja nostolaitteet. Luettelo tuotetta käyttävistä tuotannonaloista on vain suuntaa antava.
(132)
Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille tiedossa olleille käyttäjille. Kuten edellä johdanto-osan 16 kappaleessa mainittiin, vain yksi käyttäjä toimi yhteistyössä tässä menettelyssä. Se ilmoitti, ettei kärsinyt toimenpiteistä, koska muita hankintalähteitä oli saatavissa, ja ettei teräsvaijereiden osuus sen tuotantokustannuksista ollut merkittävä. Näin ollen todettiin, että koska teräsvaijereiden kustannukset ovat vähäpätöinen osa niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannuksia ja koska muitakin hankintalähteitä on saatavissa, voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole suurta vaikutusta tuotetta käyttäviin tuotannonaloihin.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(133)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista.
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(134)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavan tuotteen tuonnin osalta ja kyseisten toimenpiteiden soveltamisen päättämistä Etelä-Afrikasta peräisin olevan tuonnin osalta. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia, jotka olisivat antaneet aihetta muuttaa edellä mainittuja päätelmiä, ei esitetty.
(135)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta ja Ukrainasta peräisin olevien teräsvaijereiden tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Sitä vastoin Etelä-Afrikan tuontiin sovellettavista toimenpiteistä olisi luovuttava.
(136)
Kuten edellä johdanto-osan 2 ja 3 kappaleessa on esitetty, Ukrainasta ja Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien soveltamisalaa on laajennettu myös Moldovasta, Marokosta ja Korean tasavallasta peräisin olevaan teräsvaijereiden tuontiin riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Moldova, Marokko tai Korean tasavalta. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa sovellettavaa polkumyyntitullia, sellaisena kuin se on edellä johdanto-osan 2 kappaleessa esitetty, olisi edelleen sovellettava myös teräsvaijereiden tuontiin Moldovasta, Marokosta ja Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko tuotteiden alkuperämaaksi ilmoitettu Moldova, Marokko tai Korean tasavalta. Marokossa oleva vientiä harjoittava tuottaja, joka oli vapautettu asetuksella (EY) N:o 1886/2004 laajennetuista toimenpiteistä, pitäisi vapauttaa myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä. Yksitoista eteläkorealaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka oli vapautettu täytäntöönpanoasetuksella (EY) N:o 400/2010 laajennetuista toimenpiteistä, pitäisi vapauttaa myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevia, CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 (Taric-koodi 7312108111, 7312108112, 7312108113, 7312108119, 7312108311, 7312108312, 7312108313, 7312108319, 7312108511, 7312108512, 7312108513, 7312108519, 7312108911, 7312108912, 7312108913, 7312108919, 7312109811, 7312109812, 7312109813 ja 7312109819) kuuluvia teräsköysiä ja -kaapeleita, myös lukittuja köysiä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä.
2. Edellä 1 kohdassa kuvatun, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -CIF-nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 60,4 prosenttia.
3. Edellä 1 kohdassa kuvatun, Ukrainasta peräisin olevan tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -CIF-nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 51,8 prosenttia.
4. Laajennetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevalle tuonnille edellä 2 kohdassa määritetyn lopullisen polkumyyntitullin soveltamisalaa koskemaan samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Marokosta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Marokko (Taric-koodit 7312108112, 7312108312, 7312108512, 7312108912 ja 7312109812) lukuun ottamatta tuotteita, joiden tuottaja on Remer Maroc SARL, Zone Industrielle, Tranche 2, Lot 10, Settat, Marokko (Taric-lisäkoodi A567), ja samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Korean tasavallasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta (Taric-koodit 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 ja 7312109813), lukuun ottamatta jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamia teräsköysiä ja -kaapeleita:
Maa
Yritys
Taric-lisäkoodi
Korean tasavalta
Bosung Wire Rope Co, Ltd, 568, Yongdeok-ri, Hallim-myeon, Gimhae-si, Gyeongsangnam-do, 621-872
A969
Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan
A969
CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam
A969
Cosmo Wire Ltd, 4-10, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan
A969
Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim - Ri, Daesan-Myun, Haman - Gun, Gyungnam
A969
DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam
A969
Kiswire Ltd, 20th Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul
A969
Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan
A969
Shin Han Rope CO., LTD, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon
A969
Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan
A969
Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam
A969
5. Laajennetaan Ukrainasta peräisin olevalle tuonnille edellä 3 kohdassa määritetyn lopullisen polkumyyntitullin soveltamisalaa koskemaan samojen teräsköysien ja -kaapeleiden tuontia Moldovasta riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Moldova (Taric-koodit 7312108111, 7312108311, 7312108511, 7312108911 ja 7312109811).
6. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
7. Päätetään toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joka koskee Etelä-Afrikasta peräisin olevia ja nykyisin CN-koodeihin ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ja ex 7312 10 98 kuuluvia teräsköysiä ja -kaapeleita, myös lukittuja köysiä (ei kuitenkaan ruostumattomasta teräksestä valmistettuja köysiä ja kaapeleita), joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 millimetriä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2012.