RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 585/2012
af 26. juni 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Rusland og Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009, og om afslutning af udløbsundersøgelsesproceduren vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 2 og 4, og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 2320/97 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland. Ved Kommissionens afgørelse 2000/70/EF (3) blev der godtaget et tilsagn fra en eksportør i Rusland. Ved forordning (EF) nr. 348/2000 (4) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i Kroatien og Ukraine. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1322/2004 (5) blev det af forsigtighedsgrunde besluttet ikke længere at anvende de gældende foranstaltninger for importen fra bl.a. Rusland som følge af visse EU-producenters tidligere konkurrencebegrænsende adfærd, jf. betragtning 9 i nævnte forordning.
(2)
Efter en fornyet undersøgelse, som blev gennemført i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 258/2005 (6) de endelige foranstaltninger, der blev indført ved forordning (EF) nr. 348/2000, ophævede den mulighed for fritagelse fra tolden, som artikel 2 i nævnte forordning indeholder bestemmelser om, og indførte en antidumpingtold på 38,8 % på importen fra Kroatien samt en antidumpingtold på 64,1 % på importen fra Ukraine med undtagelse af importen fra Dnepropetrovsk Tube Works (»DTW«), som var pålagt en antidumpingtold på 51,9 %.
(3)
Ved afgørelse 2005/133/EF (7) suspenderede Kommissionen delvist de endelige foranstaltninger over for Kroatien og Ukraine for en periode på ni måneder med virkning fra 18. februar 2005. Den delvise suspension blev ved Rådets forordning (EF) nr. 1866/2005 (8) forlænget med en periode på yderligere et år.
(4)
Ved forordning (EF) nr. 954/2006 (9) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine, ophævede forordning (EF) nr. 2320/97 og (EF) nr. 348/2000, afsluttede interims- og udløbsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Rusland samt afsluttede interimsundersøgelserne af antidumpingtolden på importen af visse sømløse rør af jern eller ulegeret stål med oprindelse i bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine (»den seneste undersøgelse«).
(5)
Således er de gældende foranstaltninger indført ved forordning (EF) nr. 954/2006, dvs. 29,8 % på importen fra Kroatien, 35,8 % på importen fra Rusland, med undtagelse af Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works (27,2 %), og 25,7 % på importen fra Ukraine, med undtagelse af OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Med hensyn til CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) mindes der om, at virksomhedernes navne blev ændret i februar 2007 til henholdsvis CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Efterfølgende er CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ophørt som juridisk enhed, og alle virksomhedens rettigheder vedrørende ejendomme samt andre rettigheder og forpligtelser blev overtaget af LLC Interpipe Niko Tube, der blev oprettet i december 2007.
(7)
I henhold til artikel 266 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde blev antidumpingtolden for Interpipe-gruppen genberegnet på baggrund af dommen fra EU-Domstolen den 12. februar 2012 (11). Den i øjeblikket gældende told for denne gruppe er på 17,7 % indført ved Rådets forordning (EU) 540/2012 (12), som gennemfører denne dom afsagt af EU-Domstolen.
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(8)
Den 28. juni 2011 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne (»indledningsmeddelelsen«) (13) vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Kroatien, Rusland og Ukraine i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(9)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en behørigt begrundet anmodning, der blev indgivet den 29. marts 2011 af Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (»ansøgeren«), på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Unionen af visse sømløse rør. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
(10)
I forbindelse med den ovennævnte udløbsundersøgelse har Kommissionen sideløbende hermed indledt to delvise interimsundersøgelser, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål med oprindelse i Ukraine og Rusland (14). Disse delvise undersøgelser blev iværksat af henholdsvis en gruppe eksporterende producenter i Ukraine, Interpipe-gruppen, og en gruppe af eksporterende producenter i Rusland, TMK-gruppen. Begge undersøgelser er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår ansøgeren.
1.3. Undersøgelse
(11)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører, kendte brugere, repræsentanterne for eksportlandene, ansøgeren og EU-producenterne, som var omtalt i anmodningen, om indledning af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(12)
På grund af det store antal eksporterende producenter i Rusland og Ukraine og det store antal EU-producenter og importører, som var omfattet af undersøgelsen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter datoen for indledningen af proceduren og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(13)
Da kun én eksporterende producent i Rusland og kun én eksporterende producent i Ukraine indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig rede til yderligere samarbejde med Kommissionen, blev det besluttet ikke at anvende stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Rusland og Ukraine, men at fremsende et spørgeskema til nævnte producenter. Dernæst besluttede den eksporterende producent i Rusland, som leverede de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, ikke at samarbejde yderligere gennem en besvarelse af spørgeskemaet til eksporterende producenter i Rusland.
(14)
19 EU-producenter afgav de oplysninger, der var nødvendige i forbindelse med udtagningen af stikprøven, og erklærede sig rede til at samarbejde med Kommissionen. På baggrund af de oplysninger, der indkom fra EU-producenterne, havde Kommissionen inden indledningen udtaget en midlertidig stikprøve på fire producenter, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til produktionsmængde og salg af samme vare i Unionen. Som følge af bemærkninger om det hensigtsmæssige i dette valg inden for fristen på 15 dage efter indledningen udskiftede Kommissionen en af de midlertidige udtagne producenter med en anden producent.
(15)
Fire importører afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og erklærede sig rede til at samarbejde med Kommissionen. Derfor besluttede Kommissionen ikke at anvende stikprøveudtagning og sendte i stedet et spørgeskema til nævnte importører.
(16)
Således blev der sendt spørgeskemaer til de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, til fire importører og til alle eksporterende producenter, som gav sig til kende, i de pågældende tre lande.
(17)
Ingen eksporterende producenter i Rusland indsendte besvarelse af spørgeskemaer. Det er derfor opfattelsen, at ingen eksporterende producenter i Rusland samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(18)
En eksporterende producent i Ukraine indsendte en besvarelse af spørgeskemaet.
(19)
En eksporterende producent i Kroatien indsendte en spørgeskemabesvarelse.
(20)
Der blev endvidere modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire EU-producenter, som indgik i stikprøven, og fra tre importører og én bruger.
(21)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Tjekkiet
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italien, og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed TGS UK, Aberdeen, Det Forenede Kongerige
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Spanien, og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed Almesa, Barcelona, Spanien
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland
b)
Eksporterende producent i Kroatien:
-
CMC Sisak d.o.o.
c)
Eksporterende producent i Ukraine:
-
Interpipe-gruppen (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraine, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraine) og deres forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Ukraine, og Interpipe Europe SA, Lugano, Schweiz)
d)
Importører/brugere:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italien
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italien.
(22)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(23)
Den pågældende vare er den samme som i den seneste undersøgelse, der førte til de gældende foranstaltninger, dvs. visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser (15) fra International Institute of Welding, som normalt tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 og med oprindelse i Kroatien, Rusland og Ukraine (»den pågældende vare«).
(24)
Den pågældende vare har mange anvendelsesmuligheder og anvendes f.eks. som til transport af gas og væsker, til indfatning af byggegruber i bygge- og anlægssektoren, til mekaniske formål, til gasrør, kedelrør og OCTG-rør (oil and country tubular goods), som bruges ved boring og afskærmning og som ledninger i olieindustrien.
(25)
De sømløse rør, som brugerne får leveret, er meget forskellige. De kan f.eks. være galvaniserede, have gevind, leveres uden forudgående varmebehandling, have særlige ender og forskellige tværsnit og være tilskåret. Der findes ingen almindelige standardstørrelser for rørene, hvilket forklarer, hvorfor de fleste sømløse rør fremstilles efter kundernes ønsker. Sømløse rør sammenføjes normalt ved hjælp af svejsning. I visse tilfælde kan de dog sammenføjes ved hjælp af deres gevind eller bruges alene, på trods af at de kan sammensvejses. Undersøgelsen viste, at alle sømløse rør har de samme fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.
2.2. Samme vare
(26)
Som den oprindelige undersøgelse og den seneste undersøgelse bekræftede også denne udløbsundersøgelse, at den vare, der eksporteres til Unionen fra Kroatien, Rusland og Ukraine, den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kroatien, Rusland og Ukraine, og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor må betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
3.1. Indledende bemærkninger
(28)
I den nuværende undersøgelsesperiode steg den samlede import af sømløse rør af jern eller stål fra Kroatien, Rusland og Ukraine ifølge Eurostat til 42 723 ton, dvs. 2,5 % af EU-markedet.
(29)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme metode som i den seneste undersøgelse i de tilfælde, hvor omstændighederne ikke har ændret sig, eller hvor oplysningerne var tilgængelige. I tilfælde af manglende samarbejde - som for Ruslands vedkommende - måtte der gøres brug af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Med hensyn til Kroatien og Ukraine blev der anvendt oplysninger fra de samarbejdsvillige virksomheder og offentligt tilgængelige oplysninger.
3.2. Dumping af importen i NUP
3.2.1. Generel metode
(30)
Den generelle metode, som er beskrevet nedenfor, blev anvendt for alle samarbejdsvillige producenter i Kroatien og Ukraine. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land. Med hensyn til Rusland og i mangel af samarbejde fra de enkelte russiske eksporterende producenter er den samlede analyse, herunder også dumpingberegningen, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
3.2.2. Normal værdi
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først for hver enkelt af de samarbejdsvillige producenter undersøgt, om deres samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt sammenlignet med det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om dette salg samlet set udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen.
(32)
For hver varetype, som en eksporterende producent solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, hvis den samlede mængde af den pågældende varetype solgt af den berørte eksporterende producent på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i NUP udgjorde mindst 5 % af den samlede salgsmængde af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(33)
Det undersøgtes også, om hjemmemarkedssalget af hver varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Det blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i NUP, der var fortjenstgivende, for hver eksporteret type af den pågældende vare.
(34)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af varetypen lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(35)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i NUP.
(36)
I de tilfælde, hvor der ikke solgtes en bestemt varetype på hjemmemarkedet og hvor der for bestemte varetyper ikke solgtes tilstrækkeligt på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(37)
I forbindelse med beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, bygger salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SG&A) samt fortjeneste på de faktiske oplysninger om produktion og salg i normal handel af samme vare for så vidt angår den eksporterende producent, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, indledningen, eller på de foreliggende faktiske oplysninger.
3.2.3. Eksportpris
(38)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
3.2.4. Sammenligning
(39)
Den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter i den samarbejdsvillige gruppe blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, via justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priser og prisernes sammenlignelighed.
3.2.5. Dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter
(40)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev det vejede gennemsnit af den normale værdi sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt varetype ab fabrik for hver samarbejdsvillige producent.
3.3. Kroatien
(41)
I den nuværende undersøgelsesperiode udgjorde den samlede import af sømløse rør af jern eller stål fra CMC Sisak, som er den eneste eksporterende producent af sømløse rør af jern eller stål i Kroatien, under 1 % af det samlede EU-forbrug.
3.3.1. Normal værdi
(42)
I undersøgelsen blev det fastslået, at mens salget af den pågældende vare på hjemmemarkedet var repræsentativt i henhold til betragtning 30 og 31, var der intet salg i normal handel. I overensstemmelse hermed blev den normale værdi for den samarbejdsvillige producent beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(43)
Følgelig blev den normale værdi beregnet ud fra produktionsomkostningerne, hvortil der blev lagt et rimeligt beløb for fortjeneste og for SG&A ud fra de foreliggende faktiske oplysninger.
3.3.2. Eksportpris
(44)
Den samarbejdsvillige producent eksporterede den pågældende vare direkte eller via sin forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed i Schweiz til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af den første uafhængige kunde i Unionen.
3.3.3. Sammenligning
(45)
Sammenligningen mellem den beregnede normale værdi og eksportprisen blev foretaget på ab fabrik-basis.
(46)
For at sikre en rimelig sammenligning i samme handelsled blev der foretaget behørige justeringer for forskelle, der påvistes at påvirke prisernes sammenlignelighed. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der foretaget justeringer for transportomkostninger, nedslag og rabatter samt provisioner og kreditomkostninger.
3.3.4. Dumpingmargen
(47)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige beregnede normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen. Det fremgik af denne sammenligning, at der forekom en betydelig dumping på over 60 % i NUP.
3.4. Rusland
(48)
I NUP steg den samlede import af sømløse rør af jern eller stål fra Rusland ifølge Eurostat til 10 785 ton, dvs. til ca. 1 % af Unionens markedsandel.
3.4.1. Normal værdi
(49)
I tilfælde af manglende samarbejde fra de eksporterende producenter i Rusland måtte man som nævnt ovenfor gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger for at fastsætte, om der havde fundet dumping sted i NUP. I henhold til grundforordningens artikel 18 og i mangel af oplysninger fra spørgeskemaet blev den normale værdi beregnet ud fra data fra anmodningen om fornyet undersøgelse og ud fra de periodiske offentliggørelser fra Metal Expert vedrørende den mest almindelige grundlæggende kvalitet af varmebehandlede sømløse rør.
(50)
Med hensyn til gaspriserne i Rusland blev det bemærket, at det var nødvendigt med en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5, da foranstaltningerne blev indført i den seneste undersøgelse (16). Imidlertid blev den normale værdi i den nuværende undersøgelse fastsat uden at tage hensyn til, om det var nødvendigt med en justering for så vidt angår de gasomkostninger, som de russiske eksporterende producenter har i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5. Dette skyldtes anvendelsen af en ikke-justeret produktionsomkostning, der allerede klart viste, at der fandt dumping sted i NUP, jf. betragtning 53. Da formålet med en udløbsundersøgelse er at undersøge, om det er sandsynligt, at der fortsat eller igen vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, med henblik på at afgøre, om de foranstaltninger, som finder anvendelse på nuværende tidspunkt, bør opretholdes eller ophæves, blev det som følge heraf konstateret, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om en justering i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 5, var berettiget i dette tilfælde.
3.4.2. Eksportpris
(51)
Den gennemsnitlige eksportpris blev beregnet ud fra cif-værdien fra Eurostat for de tilsvarende former for varmebehandlede sømløse rør.
3.4.3. Sammenligning
(52)
I mangel af kontrollerede oplysninger fra spørgeskemaet blev sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen foretaget ved at anvende oplysninger, som stammede fra anmodningen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
3.4.4. Dumpingmargen
(53)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 5, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den beregnede, gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris til Unionen pr. varetype. Denne sammenligning viste en dumping på 38,4 %, hvilket er højere end den dumpingmargen på 35,8 %, som blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
3.5. Ukraine
(54)
Af de tre kendte eksporterende producenter i Ukraine samarbejdede kun én gruppe eksporterende producenter med Kommissionen i den nuværende undersøgelsesperiode, nemlig Interpipe-gruppen. Denne eksporterende producent tegnede sig for ca. 70 % af Ukraines samlede produktion af sømløse rør af jern og stål og for mere end 80 % af Ukraines samlede eksport til Unionen. I NUP udgjorde Ukraines eksportandel til Unionen i forhold til EU-forbruget mindre end 2 %.
3.5.1. Normal værdi
(55)
I undersøgelsen blev det fastslået, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt i henhold til betragtning 31-33. Derfor blev den normale værdi fastsat i overensstemmelse med betragtning 34-37 som ovenfor.
(56)
Med hensyn til energipriserne i Ukraine blev det bemærket, at det var nødvendigt med en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5, da foranstaltningerne blev indført i den seneste undersøgelse (17). Imidlertid blev den normale værdi i den nuværende undersøgelse fastsat uden at tage hensyn til, om det var nødvendigt med en justering for så vidt angår de energiomkostninger, som de ukrainske eksporterende producenter har i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 5. Dette skyldtes anvendelsen af en ikke-justeret produktionsomkostning, der allerede klart viste, at der fandt dumping sted i NUP, jf. betragtning 61. Da formålet med en udløbsundersøgelse er at undersøge, om det er sandsynligt, at der fortsat eller igen vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, med henblik på at afgøre, om de foranstaltninger, som finder anvendelse på nuværende tidspunkt, bør opretholdes eller ophæves, blev det som følge heraf konstateret, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om en justering i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 5, var berettiget i dette tilfælde.
3.5.2. Eksportpris
(57)
Interpipe-gruppen eksporterede den pågældende vare direkte via deres forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed i Schweiz til uafhængige kunder i Unionen. Eksportpriserne blev derfor fastsat i henhold til betragtning 38.
3.5.3. Sammenligning
(58)
Den normale værdi og eksportprisen for Interpipe-gruppen blev sammenlignet i henhold til betragtning 39. På den baggrund blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, kreditter og provisioner, når dette var relevant og berettiget.
3.5.4. Dumpingmargen
(59)
Dumpingmargenen blev beregnet i henhold til betragtning 40.
(60)
Som i den seneste undersøgelse og i overensstemmelse med institutionernes faste praksis blev der beregnet én enkelt dumpingmargen for hele koncernen. I den anvendte metode blev dumpingbeløbet beregnet for hver enkelt eksporterende producent, før der blev fastsat en vejet, gennemsnitlig dumpingsats for koncernen som helhed. Det bør bemærkes, at denne metode var anderledes end den metode, der blev anvendt i den seneste undersøgelse, hvor dumpingberegningen blev foretaget ved at slå alle data for de producerende enheders produktion, rentabilitet og salg i Unionen sammen. De ændrede forhold, som begrunder denne ændring i metode, skyldes en omlægning af koncernstrukturen, hvilket gør det muligt at identificere producenten inden for koncernen for så vidt angår salg og produktion.
(61)
Af sammenligningen fremgik det, at der fandt dumping sted på mere end 10 % for den samarbejdsvillige gruppe af eksporterende producenter, som eksporterede til Unionen i NUP.
4. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
4.1. Indledende bemærkninger
(62)
Det fremgår af ovennævnte betragtninger, at der fortsat fandtes dumping i den fornyede undersøgelsesperiode. Derfor undersøges sandsynligheden for fortsat dumping i det følgende, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
4.1.1. Kroatien
(63)
Som anført i betragtning 46 blev der konstateret en betydelig dumpingmargin i den nuværende undersøgelsesperiode. Men den eksporterende producents ejer har efterfølgende besluttet at afhænde virksomheden, og følgelig ophørte den eksporterende producent med at modtage nye ordrer i efteråret 2011 og standsede produktionen af sømløse rør af jern og stål ved udgangen af 2011. Således er der fra 2012 ingen produktion af sømløse rør af jern og stål i Kroatien, og eksporten i perioden efter NUP har været meget begrænset.
(64)
Det fremgik af undersøgelsen, at der ikke findes betydelige lagre hos virksomheden, som producerede efter bestilling. På grund af de mange forskellige rørtyper og høje omkostninger er der ingen økonomiske fordele ved at ligge inde med store lagerbeholdninger.
(65)
På baggrund af ovenstående og under hensyntagen til den igangværende salgsproces i forbindelse med virksomheden er en fortsættelse af dumpingen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Kroatien meget usandsynlig på kort til mellemlangt sigt.
4.1.2. Rusland
4.1.2.1. Indledende bemærkninger
(66)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping også undersøgt.
(67)
I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: mængden af og priserne på dumpingimporten fra Rusland, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Rusland, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
4.1.2.2. Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Rusland
(68)
Efter indførelsen af de endelige foranstaltninger i juni 2006 og den fornyede undersøgelse heraf i august 2008 ved Rådets forordning (EF) nr. 812/2008 (18) faldt den import, der var angivet med oprindelse i Rusland kontinuerligt, og forblev lav indtil udgangen af NUP.
(69)
I samme periode forblev priserne på dumpingimport fra Rusland relativt lave.
4.1.2.3. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Rusland
(70)
For så vidt angår den samlede produktionskapacitet af sømløse rør af jern og stål i Rusland og som følge af manglen på kontrollerede oplysninger tyder forskellige informationskilder, der er offentligt tilgængelige, på en produktionskapacitet, som generelt er større end efterspørgslen på hjemmemarkedet.
(71)
Selv om den russiske markedsandel i Unionen ikke ligger væsentligt over 1 %, anslås den etablerede russiske kapacitet til at være tæt på 4 mio. ton pr. år. Den russiske erhvervsgren er kun på ca. 70 % af sin produktionskapacitet. Ved at trække det kendte hjemmemarkedsforbrug og eksportmængden til andre markeder fra findes der ifølge russiske eksportstatistikker en aktuel uudnyttet kapacitet, som overstiger 1 mio. ton pr. år, og som tegner sig for næsten 65 % af EU-forbruget. Til trods for den nuværende overkapacitet og ud fra klagerens oplysninger, som ikke er blevet anfægtet af de interesserede parter, kan den russiske kapacitet tilsyneladende øges i de næste år. En eksporterende producent i Rusland fremførte, at den havde en højere kapacitet og ikke havde til hensigt at udvide sin produktionskapacitet i den nærmeste fremtid. Denne eksporterende producent hævdede også, at ifølge en anerkendte markedspublikation var kapacitetsudnyttelsen hos den russiske erhvervsgren for sømløse rør af jern og stål »høj«, og at produktionsmængden af den pågældende vare i Rusland var på linje med det hjemlige forbrug. Men virksomhedens oplysninger fremgik ikke af sagsmappen, da virksomheden havde valgt ikke at samarbejde, ligesom disse oplysninger heller ikke kunne kontrolleres. Desuden var der ingen angivelse i forbindelse med udtrykket »højt« i denne publikation, og således kunne der i den forbindelse ikke drages en konklusion. Derfor havde bemærkningerne om produktion og forbrug i Rusland af den pågældende vare ingen negative virkninger på, hvorvidt der fandtes en betydelig uudnyttet kapacitet i Rusland. Det bør bemærkes, at den anslåede etablerede kapacitet på næsten 4 mio. ton pr. år ikke er blevet anfægtet efter fremlæggelsen af undersøgelsens resultater for alle interesserede parter.
4.1.2.4. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(72)
Som nævnt ovenfor er der en betydelig produktionsmæssig overkapacitet på det russiske hjemmemarked, hvilket tyder på, at der er et udtalt og naturligt behov for at finde alternative markeder, som kan absorbere denne overskydende produktionskapacitet.
(73)
EU-markedet er ét af de største markeder i verden, og det er stadig i fremgang. Det er også klart ud fra de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, at russiske virksomheder har vist en stor interesse i at udbygge deres tilstedeværelse på ét af de største markeder i verden og opretholde en betydelig markedsandel på EU-markedet. En eksporterende producent i Rusland fremførte, at de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, skulle have dannet grundlag for konklusionerne om, hvorvidt der fandt dumping sted, og om sandsynligheden for fornyet dumping og skade frem for en fastsættelse ud fra de foreliggende faktiske oplysninger. Da denne eksporterende producent i Rusland valgte ikke at samarbejde yderligere, anførte den imidlertid, at som følge af en intern omstruktureringsproces kunne en udfyldelse af spørgeskemaet, der ville omfatte oplysninger, som var indsendt efter indledningen, ikke anvendes for i denne sag at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, eller om forholdene var ændret i et sådant omfang, at det berettigede til en fornyet undersøgelse af foranstaltningernes niveau. Det var derfor opfattelsen, at denne oplysning ikke kunne anvendes.
4.1.2.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(74)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at importen fra Rusland stadig sker til dumpingpriser, og at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping. I betragtning af den nuværende og potentielle fremtidige uudnyttede kapacitet i Rusland og den omstændighed, at EU-markedet er et af de største markeder i verden med attraktive priser, kan det konkluderes, at de russiske eksportører sandsynligvis øger deres eksport yderligere til Unionen til dumpingpriser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
4.1.3. Ukraine
4.1.3.1. Indledende bemærkninger
(75)
Efter undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP (betragtning 54-61), blev sandsynligheden for fortsat dumping også undersøgt.
(76)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Ukraine, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
4.1.3.2. Mængden af og priserne på dumpingimporten fra Ukraine
(77)
Efter indførelsen af de endelige foranstaltninger i juni 2006 faldt importen fra Ukraine betydeligt og forblev på et ret lavt niveau med en EU-markedsandel på under 2 %. I samme periode forblev priserne på dumpingimport fra Ukraine relativt lave. Desuden blev det konstateret, at de gennemsnitlige priser ved salg til andre eksportmarkeder end i Unionen, hvor der ikke anvendes antidumpingtold, var de samme eller endog lavere i forhold til priserne ved salg til Unionen.
4.1.3.3. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Ukraine
(78)
Ud fra de oplysninger, der var offentligt tilgængelige, er der tre vigtige ukrainske producenter af sømløse rør af jern eller stål med en samlet anslået produktionskapacitet på ca. 1,5 mio. ton pr. år, hvilket næsten svarer til det samlede EU-forbrug.
(79)
Selv om den ukrainske markedsandel i Unionen kun lige ligger under 2 %, er den anslåede uudnyttede kapacitet i Ukraine på 50 % eller 750 000 ton pr. år, hvilket udgør næsten halvdelen af EU-forbruget.
4.1.3.4. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(80)
Undersøgelsen har bekræftet, at de tre vigtigste ukrainske producenter af sømløse rør af jern eller stål eksporterer den pågældende vare til Unionen. Undersøgelsen har ligeledes fastslået, at den samarbejdsvillige part eksporterer til Unionen til dumpingpriser. Ud fra de oplysninger, der var offentligt tilgængelige, fremgår det også, at de andre store ukrainske producenter eksporterer sømløse rør af jern eller stål til Unionen til priser, der ligger under den samarbejdsvillige virksomheds priser.
4.1.3.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(81)
Da importen fra Ukraine stadig sker til dumpingpriser, og eksportsalget til eksportmarkederne uden for Den Europæiske Union sker til priser, der var de samme eller endog lavere end priserne i Unionen, og i betragtning af den store uudnyttede kapacitet i Ukraine og den omstændighed, at EU-markedet er et af de største markeder i verden, kan det konkluderes, at de ukrainske eksportører sandsynligvis øger deres eksport yderligere til Unionen til dumpingpriser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
4.2. Konklusion
(82)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der er en betydelig og reel risiko for fortsat dumping med hensyn til sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Ukraine og Rusland, hvis de gældende foranstaltninger udløber. På den anden side fører de særlige forhold, der er konstateret med hensyn til Kroatien, til den konklusion, at der ikke er risiko for fortsat dumping af importen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Kroatien, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger udløber.
5. EU-PRODUKTIONEN OG EU-ERHVERVSGRENEN
(83)
Inden for Unionen blev sømløse rør af jern og stål fremstillet af mere end 19 producenter/producentgrupper, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(84)
Som anført under betragtning 14 blev der udtaget en stikprøve på fire producenter/producentgrupper blandt de følgende 19 EU-producenter, som indsendte de ønskede oplysninger:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Tjekkiet
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumænien
-
Benteler Stahl/Rohr, GmbH, Tyskland
-
Huta Batory, Polen
-
Ovako Steel AB, Sverige
-
Productos Tubulares SA, Spanien
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Tyskland
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polen
-
Silcotub, Rumænien
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italien
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien
-
TMK Artrom, Rumænien
-
Valcovny Trub Chomutov, Tjekkiet
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Frankrig
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Tjekkiet
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
V & M, Frankrig
-
Voest Alpine Tubulars, Østrig
-
Železiarne Podbrezová, Slovakiet.
(85)
Det skal bemærkes, at de fire stikprøveudvalgte EU-producenter udgjorde 30 % af den samlede EU-produktion i NUP og 35 % af det samlede salg på EU-markedet, mens ovennævnte 19 EU-producenter udgjorde 100 % af den samlede EU-produktion i NUP, hvilket betragtes som repræsentativt for hele EU-produktionen.
6. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
6.1. Forbrug på EU-markedet
(86)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og ud fra Eurostat-oplysninger om den samlede EU-import.
(87)
Ifølge disse oplysninger faldt EU-forbruget med 34 % fra 2 597 110 ton til 1 724 743 ton mellem 2008 og NUP. Forbruget i 2008 var meget højt, hvilket kan forklares med, at høje olie- og gaspriser i 2008 fremmede investeringerne i disse sektorer og derfor øgede efterspørgslen. Nedgangen slog igennem i 2009, hvor forbruget faldt med næsten 50 %. Efter 2009 begyndte forbruget at stige igen, en tendens, som fortsatte op til NUP.
2008
2009
2010
NUP
EU-forbruget (ton)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indeks
100
52
62
66
6.2. Import fra de pågældende lande
6.2.1. Kumulering
(88)
I de foregående undersøgelser blev importen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Kroatien, Rusland og Ukraine vurderet kumulativt, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4. Det blev undersøgt, om en kumulativ vurdering også var hensigtsmæssig i forbindelse med den nuværende undersøgelse.
(89)
Den dumpingmargen, der blev fastlagt i forbindelse med importen fra hvert enkelt land, lå over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til mængderne blev der udført en analyse af de fremtidige sandsynlige eksportmængder for hvert land, hvis foranstaltningerne bortfalder. Heraf fremgik, at hvis foranstaltningerne bortfalder, vil importen fra Rusland og Ukraine i modsætning til importen fra Kroatien sandsynligvis stige til niveauer betydeligt over niveauerne i NUP og i hvert fald være over ubetydelighedstærskelen. Med hensyn til Kroatien blev det konstateret, at importen til Unionen var ubetydelig i den betragtede periode, og produktionen ophørte endog komplet efter NUP. Det er således usandsynligt, at denne situation ændres på kort sigt.
(90)
I betragtning af at mængden af dumpingimport fra Kroatien i NUP var ubetydelig, og at den ikke forventes at stige af de årsager, der er anført i betragtning 88, var det opfattelsen, at kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, ikke var opfyldt med hensyn til importen fra Kroatien.
(91)
For så vidt angår importen fra de tre berørte lande, fremgik det af undersøgelsen, at sømløse rør af jern og stål importeret fra disse lande havde de samme fysiske og tekniske egenskaber. Endvidere var de forskellige former for importerede sømløse rør af jern og stål indbyrdes udskiftelige med varetyper fremstillet i Unionen, og de blev markedsført i Unionen i samme periode. Ud fra ovennævnte var det opfattelsen, at de importerede sømløse rør af jern og stål med oprindelse i de pågældende lande konkurrerede med sømløse rør af jern og stål fremstillet i Unionen.
(92)
På baggrund af ovenstående var det derfor opfattelsen, at kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt for Ruslands og Ukraines vedkommende. Importen fra disse to lande blev derfor undersøgt kumulativt. Eftersom kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, og særlig konkurrencevilkårene mellem de importerede varer, ikke var opfyldt for Kroatiens vedkommende, blev importen med oprindelse i dette land undersøgt individuelt.
6.3. Importen fra Rusland og Ukraine
6.3.1. Importens mængde, markedsandel og priser
(93)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Rusland og Ukraine faldet med 47 % i den betragtede periode. Mere præcist skete der et større fald på 44 % i 2009, og siden da er importen faldet en anelse fra 40 611 til 38 108 ton. Dette skal ses på baggrund af et faldende forbrug.
(94)
Markedsandelen for russisk og ukrainsk import faldt fra 2,7 % til 2,2 % i den betragtede periode.
(95)
For så vidt angår de vægtede gennemsnitlige priser på importen af sømløse rør af jern og stål, faldt de med 15 procentpoint i 2009 og steg igen for i NUP at nå op på samme niveau som i 2008. Dette fald og den efterfølgende stigning fulgte stort set udviklingen for råvareomkostningerne.
2008
2009
2010
NUP
Import (ton)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indeks
100
56
55
53
Markedsandel i %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indeks
100
111
93
88
Importpris
741,03
627,66
649,96
734,22
Indeks
100
85
88
99
6.3.2. Prisunderbud
(96)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de russiske eksporterende producenter måtte prisunderbuddet for importen fra Rusland fastslås gennem importstatistikker opdelt på KN-kode og ved at anvende oplysninger, der var indsamlet ud fra grundforordningens artikel 14, stk. 6. Prisunderbuddet for importen fra Ukraine blev fastslået ved at anvende priserne på eksport fra den samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producent uden antidumpingtold. EU-erhvervsgrenens relevante salgspriser var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. Underbudsmargenen i NUP for importen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Rusland og Ukraine lå på mellem 20,4 % og 55,4 %, eksklusive antidumpingtold.
6.4. Importen fra Kroatien
6.4.1. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Kroatien
(97)
Ifølge Eurostat-oplysninger er importmængden af den pågældende vare fra Kroatien steget med 133 % i den betragtede periode. I 2008 var der meget lidt import, hvorefter den steg frem til 2010, og i NUP faldt den lidt igen. Generelt er importniveauet fra Kroatien forblevet meget lavt i hele den betragtede periode.
(98)
Den kroatiske imports markedsandel steg fra 0,1 % til 0,3 % i løbet af den betragtede periode.
(99)
Med hensyn til importpriserne faldt de støt med 23 % i den betragtede periode.
2008
2009
2010
NUP
Import
Indeks
100
153
251
233
Markedsandel i %
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Importpris
Indeks
100
89
74
77
6.4.2. Prisunderbud
(100)
Der blev konstateret prisunderbud ved at anvende den samarbejdsvillige kroatiske producents eksportpriser uden antidumpingtold, og den viste sig at være på 29,3 %. Eftersom der ikke var andre eksporterende producenter i Kroatien, gælder denne konklusion også for landet som helhed.
6.5. Andre lande, der er berørt af antidumpingforanstaltninger
(101)
Ifølge Eurostat-oplysninger faldt importmængden af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina som defineret i artikel 1, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 926/2009 (19) med 80 % i den betragtede periode.
(102)
Markedsandelen for den kinesiske import faldt fra 20,5 % i 2008 til 3,1 % i NUP.
7. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
(103)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
7.1. Indledende bemærkninger
(104)
Eftersom der er anvendt stikprøveudtagning for EU-erhvervsgrenen, blev skadens omfang vurderet både på baggrund af oplysninger for hele EU-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 57 og på baggrund af oplysninger for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(105)
I tilfælde, hvor der anvendes stikprøveudtagning, foretages der i overensstemmelse med fast praksis en analyse af visse skadesindikatorer (produktion, kapacitet, produktivitet, salg, markedsandel, vækst og beskæftigelse) for EU-erhvervsgrenen som helhed, mens de skadesindikatorer, som vedrører hver enkelt virksomheds præstation, dvs. priser, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, afkast, likviditet og evne til at rejse kapital, undersøges på baggrund af oplysninger fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
7.2. Oplysninger om EU-erhvervsgrenen
a) Produktion
(106)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 16 % mellem 2008 og NUP, dvs. fra 3 479 266 ton til 2 917 325 ton. Produktionsmængden faldt markant med 43 % i 2009 som følge af den globale økonomiske afmatning. I tråd med den forbedrede efterspørgselssituation kom den sig i 2010 og i NUP og steg med 27 % mellem 2009 og NUP, men nåede ikke længere op på niveauet for 2008. Produktionsmængden viste en lignende tendens som for forbruget, men faldt mindre end forbruget på EU-markedet som følge af efterspørgslen på markeder uden for Unionen.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Produktionsmængde (ton)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indeks
100
57
77
84
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(107)
Produktionskapaciteten var stabil i den betragtede periode. Da produktionen faldt med 16 %, reduceredes den deraf følgende kapacitetsudnyttelsesgrad fra 80 % i 2008 til 67 % i NUP. Det største fald fra 80 % til 45 % fandt imidlertid sted i 2009 som en følge af faldet i produktionsmængden. I 2010 og i NUP steg kapacitetsudnyttelsesgraden kontinuerligt.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Kapacitet
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indeks
100
101
100
101
Kapacitetsudnyttelse
80 %
45 %
62 %
67 %
Indeks
100
56
77
83
c) Lagerbeholdninger
(108)
Hvad angår lagerbeholdninger, kan det anføres, at langt størstedelen af produktionen laves på bestilling. Derfor er det opfattelsen, at i dette tilfælde var lagerbeholdningerne ikke en relevant skadesindikator, da lagerbeholdningerne for alle producenter i stikprøven gik betydeligt tilbage i 2009, men steg let i 2010 til NUP og nåede næsten op på niveauet for 2008.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Slutlagre (ton)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indeks
100
78
101
98
d) Salgsmængde
(109)
EU-erhvervsgrenens salg på markedet i Unionen faldt med 21 % mellem 2008 og NUP. Efter at være faldet med 42 % i 2009 steg salgsmængden igen med 21 procentpoint frem til NUP. Denne udvikling er på linje med udviklingen af forbruget på EU-markedet, hvor salget reduceredes med 48 % i 2009 som følge af den økonomiske afmatning og derefter begyndte at komme sig.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (ton)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indeks
100
58
73
79
e) Markedsandel
(110)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen gradvist at øge sin markedsandel fra 2008 og frem til NUP. Denne stigning skyldes hovedsagelig antidumpingforanstaltningerne over for importen fra Folkerepublikken Kina, som blev indført i 2009. Markedsandelen nedenfor er andelen af EU-erhvervsgrenens samlede salg både til ikke-forretningsmæssigt og til forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt som en procentdel af EU-forbruget.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Markedsandel
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indeks
100
112
120
121
f) Vækst
(111)
Mellem 2008 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt EU-forbruget med 34 %, og EU-erhvervsgrenens salgsmængde gik tilbage med kun 21 %. Således øgede EU-erhvervsgrenen sin markedsandel, hvorimod importen fra Rusland og Ukraine faldt med 0,6 % i samme periode.
g) Beskæftigelse
(112)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 8 % mellem 2008 og NUP. Tilbagegangen begyndte i 2009, fortsatte i 2010, men i NUP gik beskæftigelsen frem igen med 11 % i forhold til 2010. Det viser, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at tilpasse sig den nye markedssituation.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Beskæftigelse
14 456
13 131
12 073
13 368
Indeks
100
91
84
92
h) Produktivitet
(113)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som resultat pr. fuldtidsækvivalent (»FTÆ«) ansat pr. år var volatil i den betragtede periode.
EU-erhvervsgrenen
2008
2009
2010
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
240,7
150,8
221,6
218,2
Indeks
100
63
92
91
i) Dumpingmargenens størrelse
(114)
For så vidt angår virkningerne på EU-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen, kan de ikke anses for ubetydelige i betragtning af importmængden fra de fire pågældende lande.
7.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
a) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(115)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser faldt med 13 % mellem 2008 og NUP. Priserne steg lidt i 2009, inden de faldt med 17 % i 2010. I NUP steg priserne en anelse i sammenligning med 2010. Denne prisudvikling skyldes, at 2008 var et år med en særdeles stor efterspørgsel og høje priser på råvarer som følge af højere salgspriser. Virkningerne heraf kunne stadig mærkes i den første del af 2009. Fra anden del af 2009 øgedes efterspørgslen betydeligt, og priserne faldt som følge af de faldende råvarepriser. Prisfaldet synes at være ophørt i NUP.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Gennemsnitlige enhedssalgspriser i EU (EUR/pr. ton)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indeks
100
101
84
87
b) Lønninger
(116)
Mellem 2008 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. FTÆ med 12 % i den betragtede periode. Der bør dog ikke drages en entydig konklusion i den forbindelse.
c) Investeringer og evne til at rejse kapital
(117)
Investeringerne i sømløse rør af jern og stål steg med 24 % i den betragtede periode. Investeringerne var betydelige og beløb sig til mere end 100 mio. EUR i NUP. Industrien for sømløse rør af jern og stål er kapitalintensiv og kræver store investeringer i produktionsanlæg for at forblive konkurrencedygtige. Undersøgelsen afslørede, at investeringerne skete for at opretholde produktionskapaciteten på det nuværende niveau og ikke med henblik på at øge produktionsmængden. Det blev også konkluderet, at producenterne i stikprøven ikke havde svært ved at rejse kapital i den betragtede periode.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Investeringer (1 000 EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indeks
100
110
122
124
d) Rentabilitet på EU-markedet
(118)
Selv om rentabiliteten faldt med 66 % i den betragtede periode, lykkedes det producenterne i stikprøven at opnå fortjeneste i hele den betragtede periode. Fortjenesten fra 2008 til NUP lå over den fortjeneste på 3 %, der var sat som mål i den oprindelige undersøgelse. 2008 var et virkeligt godt år med høj fortjeneste. I 2009 og også i 2010 faldt rentabiliteten med 50 % sammenlignet med det foregående år, men rentabiliteten gik frem igen med 35 % i NUP i forhold til 2010 og lå på 6,6 %. Det lykkedes EU-erhvervsgrenen at tilpasse sig den faldende efterspørgsel i Unionen, og det blev underbygget af den vedvarende globale efterspørgsel, for så vidt angår producenterne i stikprøven, hvilket gjorde det muligt for disse at fordele de faste omkostninger. Faldet i rentabiliteten efter 2008 forklares dels ved den økonomiske afmatning, der medførte et betydeligt fald i efterspørgslen, og ved en prisnedgang, dels ved et fald i produktionsmængden, som påvirkede produktionsomkostningerne negativt.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Rentabilitet på EU-markedet (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indeks
100
49
25
34
e) Investeringsafkast
(119)
Investeringsafkastet udtrykt som den samlede fortjeneste, der skabes ved aktivitet i relation til sømløse rør af jern og stål, i procent af den bogførte nettoværdi af de aktiver, der direkte og indirekte er knyttet til produktionen af sømløse rør af jern og stål, fulgte i det store hele ovennævnte rentabilitetstendens i hele den betragtede periode og forblev positiv i hele den betragtede periode. Investeringsafkastet faldt med 80 % i den betragtede periode, men steg igen i NUP med 50 % sammenlignet med 2010.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Investeringsafkast (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indeks
100
23
13
20
f) Likviditet
(120)
Likviditeten forværredes betydeligt mellem 2008 og NUP, da den faldt med 93 %. Tendensen inden for likviditeten udviklede sig ikke som for rentabiliteten, hvilket kan forklares med omkostningerne ved afskrivning, som typisk er høje for denne kapitalintensive erhvervsgren.
Stikprøveproducenter
2008
2009
2010
NUP
Likviditet (1 000 EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indeks
100
74
10
7
g) Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(121)
De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenen led under den økonomiske afmatning, eftersom salgsmængde, produktionsmængde, investeringsafkast og likviditet gik tilbage, men de viste også, at EU-erhvervsgrenen tilpassede sit produktionsudstyr til bedre at kunne klare de nye økonomiske rammer og udnytte mulighederne på EU-markedet og på markederne uden for Unionen inden for segmenter, hvor der kan opnås høje margener. Forbedringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltningerne i 2006 over for importen fra de pågældende lande og i 2009 over for importen fra Folkerepublikken Kina, er et bevis på, at foranstaltningerne er effektive, og at EU-erhvervsgrenen kom sig efter virkningerne af tidligere tiders dumpingpraksis, selv om den ikke længere når op på rentabilitetsniveauet for 2008.
7.4. Konklusion
(122)
Selv om forbruget gik tilbage med 34 %, lykkedes det EU-erhvervsgrenen at øge sin markedsandel, og produktions- og salgsmængden faldt mindre end forbruget. For så vidt angår rentabiliteten var EU-erhvervsgrenen rentabel i hele den betragtede periode. Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den betragtede periode.
8. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(123)
Som nævnt i betragtning 69, 70, 77 og 78 har de eksporterende producenter i Rusland og Ukraine potentialet til i væsentlig grad at øge deres eksportmængde til Unionen ved at anvende den eksisterende overskudskapacitet på ca. 1 750 000 ton, hvilket svarer til hele EU-forbruget. Den samlede kapacitet hos de eksporterende producenter i Rusland og Ukraine beløber sig til 5 500 000 ton. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det derfor sandsynligt, at betydelige mængder russiske og ukrainske sømløse rør af jern og stål vil trænge ind på EU-markedet og generobre tabte markedsandele som følge af den gældende antidumpingtold samt øge disse yderligere.
(124)
Som nævnt i betragtning 95 blev det konstateret, at importprisen fra Rusland og Ukraine var lav, og at den underbød EU-priserne. Disse lave priser vil sandsynligvis fortsat blive opkrævet. Faktisk kan priserne for Ukraines vedkommende som anført i betragtning 80 endog falde yderligere. En sådan prisadfærd vil sammen med eksportørernes evne i disse lande til at levere store mængder af den pågældende vare til EU-markedet efter al sandsynlighed virke negativt på priserne på EU-markedet med en forventet negativ indflydelse på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Som vist ovenfor hænger EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater tæt sammen med prisniveauet på EU-markedet. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder til dumpingpriser fra Rusland og Ukraine, vil det sandsynligvis føre til en forværring af erhvervsgrenens finansielle situation som konstateret i den seneste undersøgelse. Konklusionen er derfor, at ophævelsen af foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Rusland og Ukraine efter al sandsynlighed vil betyde fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(125)
Det er vigtigt at erindre, at antidumpingforanstaltningerne blev indført i 2006 for at modvirke skadevoldende dumping på grund af importen fra bl.a. Kroatien, Rusland og Ukraine. Imidlertid kunne EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud drage fordel af disse foranstaltninger, da disse landes markedsandele var blevet erstattet af kinesisk lavprisimport. Det havde til gengæld den virkning, at det begrænsede genrejsningen af EU-erhvervsgrenen til det øjeblik i 2009, hvor der blev indført foranstaltninger over for Kina. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenens økonomiske genrejsning ikke kan anses for at være afsluttet efter tidligere dumping, og at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for den eventuelle skadevoldende virkning af tilstedeværelsen af store mængder dumpingimport på EU-markedet.
(126)
Med hensyn til Kroatien og som anført i betragtning 60 er det eneste anlæg til salg, produktionen er helt ophørt og forventes ikke at blive genoptaget i den nærmeste fremtid. Desuden er det i betragtning af de ubetydelige mængder, der eksporteres til Unionen, meget usandsynligt, selv hvis produktionen genoptages i den nærmeste fremtid, at den mængde, der kan eksporteres til Unionen, vil nå op på de mængder, der tidligere blev eksporteret til Unionen.
(127)
Det konkluderes derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Kroatien efter al sandsynlighed ikke vil føre til fornyet skade for EU-erhvervsgrenen set i lyset af den ubetydelige eksport i den betragtede periode og det forhold, at produktionen helt er ophørt efter NUP.
9. UNIONENS INTERESSER
9.1. Indledning
(128)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger over for Rusland og Ukraine. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Det bør erindres, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at vedtage foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(129)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Rusland og Ukraine i dette særlige tilfælde.
9.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(130)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode. Navnlig er den omstændighed, at EU-erhvervsgrenen øgede sin markedsandel i den betragtede periode, en stærk indikator for, at det er lykkedes EU-erhvervsgrenen at tilpasse sig de ændrede markedsforhold. Desuden forblev EU-erhvervsgrenen rentabel i den betragtede periode.
(131)
Det kan med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel, hvis foranstaltningerne opretholdes. Indførelsen af foranstaltninger vil sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at øge salgsmængden og fortjenesten for således fortsat at kunne investere i sine produktionsanlæg. Hvis foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Rusland og Ukraine ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide skade som følge af den øgede import til dumpingpriser fra disse lande, og at dens finansielle situation vil forværres.
9.3. Importørernes interesser
(132)
Der mindes om, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at virkningerne over for importørerne af indførelsen af foranstaltninger ikke ville blive store. Som nævnt i betragtning 18 besvarede tre importører spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i denne undersøgelse. De anførte, at foranstaltningerne var skyld i prisstigninger. Da undersøgelsen viste, at de samarbejdsvillige importører indkøber sømløse rør af jern og stål hos forskellige leverandører fra mange forskellige lande, og at priserne var konkurrencedygtige, vil den mulige virkning af en fortsættelse af foranstaltningerne over for importen fra Rusland og Ukraine imidlertid være begrænset.
(133)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde en væsentlig negativ indvirkning på importørernes finansielle situation, og at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville få en urimelig indvirkning på dem.
9.4. Brugernes interesser
(134)
Ifølge de foreliggende oplysninger er den andel, som sømløse rør af jern og stål udgør af produktionsomkostningerne hos brugerne, tilsyneladende ret lav. Sømløse rør af jern og stål anvendes i forbindelse med større projekter (kedler, rørledninger, byggeri og anlæg), og de udgør kun en begrænset del af helheden. Derfor er den eventuelle virkning af en fortsættelse af foranstaltningerne måske ikke af betydning.
(135)
Kommissionen har fremsendt spørgeskemaer til alle kendte brugere. Som omtalt i betragtning 18 var der kun en bruger, der samarbejdede i denne undersøgelse. Virksomheden anførte, at den ikke led under foranstaltningerne, da der fandtes andre forsyningskilder, og sømløse rør af jern og stål ikke udgjorde en betydelig del af dens produktionsomkostninger. I den forbindelse blev det konkluderet, at da omkostningerne ved sømløse rør af jern og stål var ubetydelige over for brugerindustrierne, og eftersom der fandtes andre forsyningskilder, har de gældende foranstaltninger ingen væsentlig indvirkning på brugerindustrien.
9.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(136)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
10. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(137)
Alle parter blev orienteret om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Ukraine opretholdes, og at foranstaltningerne afsluttes vedrørende importen med oprindelse i Kroatien. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger.
(138)
En russisk eksportør anmodede om og blev indrømmet en høring med høringskonsulenten. Nævnte eksportør fremførte, at Kommissionen ikke havde ret i sin konklusion om, at denne eksportør ikke samarbejdede i undersøgelsen. Denne eksportør havde givet sig til kende som interesseret part og havde indsendt to redegørelser hovedsagelig i forbindelse med skade, som var blevet behørigt taget til efterretning af Kommissionen. Imidlertid har denne eksportør ikke besvaret spørgeskemaet om antidumping og ikke leveret oplysninger om eksportprisen. Kommissionen havde således ingen anden mulighed end at beregne den normale værdi for Rusland ud fra de foreliggende faktiske oplysninger. Eksportøren satte ikke spørgsmålstegn ved anvendelsen af denne metode. Under disse omstændigheder kan denne eksportør ikke anses for at have samarbejdet fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
(139)
Den samme eksportør hævdede også, at fremlæggelsen af oplysninger var vag, modstridende og utilstrækkeligt begrundet. Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget.
(140)
En anden russisk eksportør fremførte, at importen fra Rusland burde dekummuleres med importen fra Ukraine. Men i den seneste undersøgelse blev importen fra Rusland og Ukraine vurderet kumulativt (sammen med importen fra Kroatien). Da betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, stadig er opfyldt med hensyn til importen fra Rusland og Ukraine, blev virkningerne af en sådan import vurderet kumulativt, jf. betragtning 88-92. Der blev ikke fremsat argumenter, der kunne berettige til en ændring i metoden i den forbindelse.
(141)
Flere af de interesserede parter anførte, at EU-erhvervsgrenens situation ikke berettiger til en opretholdelse af foranstaltningerne, da en fornyet skade er usandsynlig. Imidlertid blev der ikke fremført nye argumenter, som kunne medføre en anden konklusion om fornyet skade, jf. betragtning 123-127.
(142)
Flere af de interesserede parter anførte også, at foranstaltningernes lange varighed er uberettiget og krævede deres udløb. I den forbindelse skal der mindes om, at dette er den første udløbsundersøgelse af den nuværende varedækning. Foranstaltninger i forbindelse med denne varedækning har kun været i kraft siden 2006, hvilket ikke kan anses for at være en uberettiget lang varighed. Faktisk var foranstaltningerne gældende fra 1997 til 2004 for importen fra Rusland og fra 2000 til 2004 for importen fra Kroatien og Ukraine, men disse foranstaltninger vedrørte en meget lille varedækning. Under alle omstændigheder er det forhold, at foranstaltningerne eventuelt har været gældende i en årrække, irrelevant, da det konkluderes i denne undersøgelse, at betingelserne i grundforordningens artikel 11, stk. 2, er opfyldt for så vidt angår foranstaltningernes fortsættelse.
(143)
Endelig blev det anført, at importen fra Rusland behandles forskelligt i forhold til importen fra Belarus og Kroatien, hvilket kan opfattes som diskriminerende. Denne udtalelse afspejler ikke realiteten, da situationen med hensyn til disse lande er komplet anderledes. Klagen over importen fra Belarus blev trukket tilbage, og proceduren blev efterfølgende afsluttet i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 1 (20). Efter fremlæggelsen af oplysninger var der ikke noget, der tydede på, at en sådan afslutning ikke ville være i Unionens interesse. Med hensyn til Kroatien ophørte produktionen der, jf. betragtning 63-65.
(144)
Det kan derfor konkluderes, at de bemærkninger, der blev modtaget, ikke var af en sådan art, at de kunne ændre ovennævnte konklusioner.
(145)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af sømløse rør af jern og stål med oprindelse i Rusland og Ukraine bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Til gengæld får foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Kroatien lov til at udløbe -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser (21) foretaget af International Institute of Welding, som normalt tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 (22) (Taric-kode 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 og 7304599320) og med oprindelse i Rusland og Ukraine.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumpingtold
%
Taric-tillægskode
Rusland
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant og Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant og OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Alle andre virksomheder
35,8
A999
Ukraine
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube og OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Alle andre virksomheder
25,7
A999
3. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
4. Den fornyede undersøgelse vedrørende importen af visse sømløse rør af jern eller stål, med cirkulært tværsnit, med en udvendig diameter på 406,4 mm og derunder, med en kulstofværdi på 0,86 og derunder ifølge formler og kemiske analyser fra International Institute of Welding, som normalt tariferes under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 og ex 7304 59 93 og med oprindelse i Kroatien, afsluttes.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 26. juni 2012.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 585/2012,
annettu 26 päivänä kesäkuuta 2012,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen sekä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelumenettelyn päättämisestä Kroatiasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnin osalta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 2 ja 4 kohdan sekä 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2320/97 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen muun muassa Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa. Yhden Venäjällä olevan viejän sitoumus hyväksyttiin komission päätöksellä 2000/70/EY (3). Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 348/2000 (4) käyttöön polkumyyntitullit tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1322/2004 (5) päätettiin, ettei voimassa olevia toimenpiteitä enää sovelleta tuontiin muun muassa Venäjältä varotoimenpiteenä eräiden unionin tuottajien aiemman kilpailua rajoittavan toiminnan vuoksi (ks. kyseisen asetuksen johdanto-osan 9 kappale).
(2)
Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 258/2005 (6) perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti suoritetun tarkastelua koskevan tutkimuksen seurauksena asetuksella (EY) N:o 348/2000 käyttöön otettuja lopullisia toimenpiteitä, kumosi kyseisen asetuksen 2 artiklassa säädetyn mahdollisuuden vapauttaa tuonti tulleista sekä otti käyttöön 38,8 prosentin polkumyyntitullin Kroatiasta peräisin olevassa tuonnissa ja 64,1 prosentin polkumyyntitullin Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa lukuun ottamatta Dnepropetrovsk Tube Works -yrityksen, jäljempänä ’DTW’, harjoittamaa tuontia, johon sovelletaan 51,9 prosentin polkumyyntitullia.
(3)
Komissio suspendoi päätöksellä 2005/133/EY (7) Kroatiaa ja Ukrainaa koskevat lopulliset toimenpiteet osittain yhdeksän kuukauden ajaksi 18 päivästä helmikuuta 2005. Osittaista suspendointia jatkettiin yhdellä vuodella neuvoston asetuksella (EY) N:o 1866/2005 (8).
(4)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 954/2006 (9) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen muun muassa Kroatiasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa, kumosi neuvoston asetukset (EY) N:o 2320/97 ja (EY) N:o 348/2000, päätti tiettyjen muun muassa Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelun ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja päätti muun muassa Kroatiasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavien polkumyyntitullien välivaiheen tarkastelut, jäljempänä ’viimeisin tutkimus’.
(5)
Sen vuoksi voimassa olevat toimenpiteet ovat ne, jotka vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 954/2006 eli 29,8 prosenttia tuonnille Kroatiasta, 35,8 prosenttia tuonnille Venäjältä, lukuun ottamatta yritystä Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja yritystä Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %) sekä yrityksiä OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant ja OAO Seversky Tube Works (27,2 %), ja 25,7 prosenttia tuonnille Ukrainasta, lukuun ottamatta yritystä OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %) ja yrityksiä CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
On muistettava, että yritysten CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) nimet muutettiin helmikuussa 2007 nimiksi CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). Myöhemmin CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tuben toiminta oikeushenkilönä lakkautettiin ja sen omaisuus, teollis- ja tekijänoikeudet sekä vastuut siirtyivät kokonaisuudessaan joulukuussa 2007 perustetulle LLC Interpipe Niko Tubelle.
(7)
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 266 artiklan mukaisesti Interpipe groupiin sovellettava polkumyyntitulli laskettiin uudelleen Euroopan unionin tuomioistuimen 12 päivänä helmikuuta 2012 antaman tuomion (11) perusteella. Kyseiseen yritykseen sovellettava tällä hetkellä voimassa oleva tulli on vahvistettu 17,7 prosentiksi edellä tarkoitetun Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion täytäntöönpanemisesta annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 540/2012 (12).
1.2 Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö
(8)
Komissio ilmoitti 28 päivänä kesäkuuta 2011 Kroatiasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (13), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
(9)
Tarkastelu pantiin vireille sen jälkeen, kun asiasta oli 29 päivänä maaliskuuta 2011 esittänyt perustellun pyynnön Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvova Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, edustaen unionin tuottajia, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 50 prosenttia, tiettyjen saumattomien putkien koko tuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen olettamukseen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
(10)
Edellä mainitun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun lisäksi komissio on samanaikaisesti aloittanut kaksi perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista osittaista tarkastelua, jotka koskevat Ukrainasta ja Venäjältä peräisin olevien tiettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuontia (14). Näitä osittaisia tarkasteluja pyysi yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä Interpipe group Ukrainasta ja yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä TMK-ryhmä Venäjältä. Kumpikin tarkastelu rajoittuu polkumyynnin tarkasteluun ainoastaan pyynnön esittäjien osalta.
1.3 Tutkimus
(11)
Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tiedossa olleille käyttäjille, viejämaiden edustajille, pyynnön esittäjälle ja pyynnössä mainituille unionin tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(12)
Koska tutkimuksessa oli mukana suuri määrä Venäjällä ja Ukrainassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, unionin tuottajia ja tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin alun perin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa menettelyn vireillepanemisesta sekä toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
(13)
Koska vain yksi Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja ja yksi Ukrainassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi olevansa halukas toimimaan yhteistyössä komission kanssa, komissio päätti, ettei se sovella Venäjällä ja Ukrainassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin otantamenetelmää vaan lähettää niille kyselylomakkeen. Sen jälkeen vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot toimittanut venäläinen vientiä harjoittava tuottaja päätti olla toimimatta yhteistyössä ja lähettämättä vastausta edellä mainituille tuottajille tarkoitettuun kyselylomakkeeseen.
(14)
Unionin tuottajista 19 toimitti otoksen valintaa varten pyydetyt tiedot ja ilmaisi olevansa halukas yhteistyöhön komission kanssa. Komissio oli unionin tuottajilta saamiensa tietojen perusteella valinnut otokseen ennen menettelyn vireillepanoa alustavasti neljä tuottajaa, joiden todettiin olevan unionin tuotannonalaa edustavia samankaltaisen tuotteen tuotantomäärän ja myynnin osalta unionissa. Kyseisen valinnan asianmukaisuudesta 15 päivän kuluessa vireillepanosta saatujen huomautusten perusteella komissio korvasi yhden otokseen alustavasti valituista tuottajista toisella tuottajalla.
(15)
Neljä tuojaa toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja ilmaisi olevansa halukkaita yhteistyöhön komission kanssa. Tämän vuoksi komissio päätti olla soveltamatta otantaa ja lähetti sen sijaan kyselylomakkeet näille tuojille.
(16)
Kyselylomakkeet lähetettiin siten neljälle otokseen valitulle unionin tuottajille, neljälle tuojalle ja kaikille kolmen asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, jotka ilmoittautuivat.
(17)
Yksikään vientiä harjoittava tuottaja Venäjällä ei toimittanut vastauksia kyselylomakkeeseen. Näin ollen katsotaan, ettei yksikään venäläisistä vientiä harjoittavista tuottajista toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.
(18)
Yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä Ukrainassa toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen.
(19)
Yksi vientiä harjoittava tuottaja Kroatiassa toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen.
(20)
Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin myös neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta, kolmelta tuojalta ja yhdeltä käyttäjältä.
(21)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Tšekki,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italia, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys TGS UK, Aberdeen, Yhdistynyt kuningaskunta,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanja, ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Almesa, Barcelona, Espanja,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksa;
b)
Vientiä harjoittava tuottaja Kroatiassa:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
Vientiä harjoittava tuottaja Ukrainassa:
-
The Interpipe group (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Ukraina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukraina) ja niihin etuyhteydessä olevat kauppayhtiöt LLC Interpipe Ukraina, Dnepropetrovsk, Ukraine ja Interpipe Europe SA, Lugano, Sveitsi);
d)
Tuojat ja/tai käyttäjät:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italia,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italia.
(22)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2010 ja 31 päivän maaliskuuta 2011 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(23)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin edellisessä tutkimuksessa, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon, eli tietyt Kroatiasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevat raudasta tai teräksestä valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset saumattomat putket, jäljempänä ’saumattomat rauta- ja teräsputket’, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) mukaisen kaavan ja kemiallisen analyysin (15) mukaan enintään 0,86, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, joka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93.
(24)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään lukuisissa erilaisissa sovelluksissa, kuten kaasun ja nesteiden kuljetuksessa, rakennusalalla paalutuksessa, mekaanisissa käyttötarkoituksissa, kaasujohdoissa, höyrykattilaputkissa sekä öljyteollisuudessa vaippa-, pumppaus- ja poraputkina käytettävissä putkissa ja putkien osissa, jäljempänä ’OCTG-putket’.
(25)
Käyttäjille toimitettaessa saumattomat rauta- ja teräsputket voivat olla hyvin erilaisissa muodoissa. Ne voivat esimerkiksi olla galvanoituja tai kierteitettyjä, ne voidaan toimittaa vihreinä putkina (eli ilman lämpökäsittelyä), niissä voi olla erityiset päät tai erilaiset poikkileikkaukset ja ne voivat olla määräkokoon leikattuja. Putkia varten ei ole olemassa yleisiä standardikokoja, minkä vuoksi suurin osa saumattomista rauta- ja teräsputkista tehdään asiakkaan tilausten mukaisesti. Saumattomat rauta- ja teräsputket liitetään tavanomaisesti yhteen hitsaamalla. Erityistapauksissa ne voidaan kuitenkin liittää yhteen kiertein tai niitä voidaan käyttää yksinään, vaikka ne ovatkin hitsattavissa. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikilla saumattomilla rauta- ja teräsputkilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset.
2.2 Samankaltainen tuote
(26)
Aiemman sekä viimeisimmän tutkimuksen tapaan tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että unioniin Kroatiasta, Ukrainasta ja Venäjältä vietävällä tuotteella, Kroatian, Ukrainan ja Venäjän kotimarkkinoilla tuotetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella sekä unionin tuottajien unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisina samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNTI
(27)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon mahdollinen päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.
3.1 Alustavat huomautukset
(28)
Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Kroatiasta, Ukrainasta ja Venäjältä peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin kokonaismäärä oli Eurostatin mukaan 42 723 tonnia, mikä vastaa 2,5 prosenttia unionin markkinaosuudesta.
(29)
Perusasetuksen 11 artiklan 9 kohdan mukaisesti käytettiin samaa menetelmää kuin viimeisimmässä tutkimuksessa, jos olosuhteet eivät olleet muuttuneet tai tietoja oli saatavissa. Ellei yhteistyötä syntynyt, kuten Venäjän tapauksessa, hyödynnettiin käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Kroatian ja Ukrainan osalta käytettiin sekä yhteistyössä toimineiden yritysten toimittamia tietoja että julkisesti saatavilla olevaa tietoa.
3.2 Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
3.2.1 Yleiset menetelmät
(30)
Jäljempänä esitettyjä yleisiä menetelmiä sovellettiin kaikkiin yhteistyössä toimineisiin tuottajiin Kroatiassa ja Ukrainassa. Näin ollen polkumyyntiä koskevat havainnot esitetään siten, että kustakin asianomaisesta viejämaasta esitetään ainoastaan kyseistä maata erityisesti koskevat tiedot. Koska kumpikaan Venäjän nykyisistä vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, yleinen analyysi, mukaan lukien polkumyyntiä koskevat laskelmat, perustuu Venäjän osalta parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.
3.2.2 Normaaliarvo
(31)
Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin tarkasteltiin, oliko kunkin yhteistyössä toimivan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustava verrattuna sen unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko asianomaisen myynnin kokonaismäärä vähintään viittä prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin.
(32)
Kunkin tuotelajin osalta, jota vientiä harjoittava tuottaja oli myynyt kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan suoraan verrattavissa unioniin suuntautuneeseen vientiin myytyyn tuotelajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti riittävän edustavaa. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin vientiä harjoittavan tuottajan kohdalla riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia kyseisen tuottajan unioniin viemän vertailukelpoisen tuotelajin kokonaismyyntimäärästä.
(33)
Tutkimuksessa selvitettiin myös, voidaanko kunkin tuotelajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin viedyn tuotelajin osalta, kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.
(34)
Niille tuotelajeille, joiden kohdalla yli 80 prosenttia kotimarkkinoiden myynnistä ylitti kustannukset ja joiden painotettu keskimääräinen myyntihinta oli sama tai suurempi kuin yksikkökohtainen tuotantokustannus, normaaliarvo määritettiin tuotelajeittain kyseisen lajin koko myynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.
(35)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(36)
Jos tiettyä tuotelajia ei myyty kotimarkkinoille tai jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(37)
Kun normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, myynti-, hallinto- ja muita kustannuksia sekä voittoa koskevat määrät perustuivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan johdantokappaleen mukaisesti tosiasialliseen tietoon vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tai käytettävissä oleviin tosiseikkoihin.
3.2.3 Vientihinta
(38)
Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
3.2.4 Vertailu
(39)
Yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle määritettyä normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
3.2.5 Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille määritelty polkumyyntimarginaali
(40)
Kunkin yhteistyössä toimineen yrityksen osalta painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin sen vientihintojen painotettuun keskiarvoon tuotelajeittain noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
3.3 Kroatia
(41)
Yrityksen CMC Sisak, joka on ainoa saumattomien rauta- ja teräsputkien vientiä harjoittava tuottaja Kroatiassa, tuomien saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaismäärä oli alle 1 prosentti unionin kokonaiskulutuksesta tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona.
3.3.1 Normaaliarvo
(42)
Tutkimuksessa todettiin, että vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti oli johdanto-osan 30 ja 31 kappaleen mukaisesti edustavaa, tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunutta myyntiä ei ollut. Normaaliarvo yhteistyössä toimineelle tuottajalle määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(43)
Tämän seurauksena normaaliarvo määritettiin tuotantokustannusten perusteella, joihin lisättiin käytettävissä olevien tietojen pohjalta kohtuullinen määrä voittoa sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia.
3.3.2 Vientihinta
(44)
Yhteistyössä toiminut tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta riippumattomille asiakkaille unionissa joko suoraan tai niihin etuyhteydessä olevan Sveitsissä toimivan kauppayhtiön kautta. Vientihinnat määritettiin sen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti ensimmäisen riippumattoman asiakkaan unionissa tosiasiallisesti maksamien tai maksettavaksi tulevien hintojen perusteella.
3.3.3 Vertailu
(45)
Laskennallista normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(46)
Jotta vertailu olisi tasapuolista samassa kaupan portaassa, eroavuudet, joiden todettiin vaikuttavan hintojen vertailukelpoisuuteen, otettiin asianmukaisesti huomioon. Oikaisuja tehtiin näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan nojalla kuljetuskustannusten, hyvitysten ja alennusten sekä palkkioiden ja luottokustannusten perusteella.
3.3.4 Polkumyyntimarginaali
(47)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla keskenään painotettua keskimääräistä laskennallista normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa unioniin. Vertailu osoitti, että polkumyynti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävää, yli 60 prosenttia.
3.4 Venäjä
(48)
Eurostatin tilastojen mukaan saumattomien rauta- ja teräsputkien Venäjältä unioniin suuntautuvan tuonnin kokonaismäärä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 10 785 tonnia, mikä on noin 1 prosentti unionin markkinaosuudesta.
3.4.1 Normaaliarvo
(49)
Koska vientiä harjoittavat tuottajat Venäjällä eivät toimineet yhteistyössä, sen määrittelemiseksi, esiintyikö tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla polkumyyntiä, oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin. Koska kyselylomaketietoja ei ollut, normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti tarkastelua koskevasta pyynnöstä saatujen tietojen perusteella sekä Metal Expert -kausijulkaisuista saatujen peruslaatuisia kuumamuokattuja saumattomia putkia koskevien tietojen perusteella.
(50)
Venäjällä vallitsevien kaasun hintojen osalta todettiin, että perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu oli tarpeen tehdä silloin, kun toimenpiteet viimeisimmässä tutkimuksessa otettiin käyttöön (16). Nykyisessä tutkimuksessa normaaliarvo määritettiin kuitenkin ottamatta huomioon, oliko perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu venäläisten vientiä harjoittavien tuottajien kaasukustannusten osalta tarpeen. Tämä johtui siitä, että kuten 53 kappaleessa todetaan, oikaisemattomien tuotantokustannusten käyttö osoittaa jo selvästi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla esiintyi polkumyyntiä. Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tarkoituksena on tutkia, onko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan, jotta voitaisiin päättää, olisiko nykyisin sovellettavat toimenpiteet pidettävä voimassa vai olisiko ne kumottava, edellä esitetyn perusteella katsottiin, ettei ollut tarpeen tutkia, oliko perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu tässä tapauksessa perusteltu vai ei.
3.4.2 Vientihinta
(51)
Keskimääräinen vientihinta laskettiin käyttäen perustana vastaavantyyppisille kuumamuokatuille saumattomille putkille määriteltyä Eurostatin CIF-arvoa.
3.4.3 Vertailu
(52)
Koska todennettuja kyselylomaketietoja ei ollut, normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti käyttäen pyynnössä esitettyjä tietoja.
3.4.4 Polkumyyntimarginaali
(53)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 18 artiklan 5 kohdan mukaisesti vertaamalla laskettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa unioniin tuotelajeittain. Vertailun perusteella polkumyynti oli 38,4 prosenttia, mikä on enemmän kuin viimeisimmässä tutkimuksessa havaittu 35,8 prosentin polkumyyntimarginaali.
3.5 Ukraina
(54)
Kolmesta tiedossa olleesta vientiä harjoittavasta tuottajasta Ukrainassa ainoastaan yksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä, Interpipe group, toimi meneillään olevassa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa yhteistyössä komission kanssa. Tämä vientiä harjoittava tuottaja edusti noin 70 prosenttia Ukrainan saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaistuotannosta ja yli 80 prosenttia Ukrainan kokonaisviennistä unioniin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Ukrainan unioniin suuntautuvan viennin osuus suhteessa unionin kulutukseen oli alle 2 prosenttia.
3.5.1 Normaaliarvo
(55)
Tutkimuksessa todettiin, että samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti oli johdanto-osan 31-33 kappaleen mukaisesti edustavaa. Tämän vuoksi normaaliarvo määritettiin johdanto-osan 34-37 kappaleen mukaisesti.
(56)
Ukrainassa vallitsevien energiahintojen osalta todettiin, että perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu oli tarpeen tehdä, kun toimenpiteet otettiin viimeisimmässä tutkimuksessa käyttöön (17). Nykyisessä tutkimuksessa normaaliarvo määritettiin kuitenkin ottamatta huomioon, oliko perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien energiakustannusten osalta tarpeen. Tämä johtui siitä, että kuten 61 kappaleessa todetaan, oikaisemattomien tuotantokustannusten käyttö osoittaa jo selvästi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla esiintyi polkumyyntiä. Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tarkoituksena on tutkia, onko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan, jotta voitaisiin päättää, olisiko nykyisin sovellettavat toimenpiteet pidettävä voimassa vai olisiko ne kumottava, edellä esitetyn perusteella katsottiin, ettei ollut tarpeen tutkia, oliko perusasetuksen 2 artiklan 5 kohdan mukainen oikaisu tässä tapauksessa perusteltu vai ei.
3.5.2 Vientihinta
(57)
Interpipe group vei tarkasteltavana olevaa tuotetta Sveitsissä sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppayhtiön kautta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Vientihinnat määritettiin sen vuoksi johdanto-osan 38 kappaleen mukaisesti.
3.5.3 Vertailu
(58)
Interpipe groupille määritettyä normaaliarvoa ja sen vientihintaa verrattiin johdanto-osan 39 kappaleen mukaisesti. Tällä perusteella tehtiin oikaisut kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis- ja luottokustannusten sekä palkkioiden huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
3.5.4 Polkumyyntimarginaali
(59)
Polkumyyntimarginaali laskettiin johdanto-osan 40 kappaleen mukaisesti.
(60)
Viimeisimmän tutkimuksen tapaan ja toimielinten vakiokäytännön mukaisesti koko ryhmälle laskettiin yksi polkumyyntimarginaali. Käytetyssä menetelmässä polkumyynnin määrä laskettiin kunkin yksittäisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, ennen kuin koko ryhmälle määritettiin polkumyynnin painotettu keskiarvo. On huomattava, että tämä menetelmä oli erilainen kuin viimeisimmässä tutkimuksessa noudatettu menetelmä, jossa polkumyyntilaskelma tehtiin yhdistämällä tuotantoyksiköiden koko tuotanto, kannattavuus ja myynti unionissa. Tämä muutos johtuu olosuhteissa tapahtuneesta muutoksesta eli siitä, että ryhmän yritysrakenne oli muuttunut, jolloin ryhmän sisäinen tuottaja oli mahdollista tunnistaa myynnin ja tuotannon osalta.
(61)
Vertailu osoitti yli 10 prosentin polkumyyntiä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavien tuottajien ryhmän viennissä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
4. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
4.1 Alustavat huomautukset
(62)
Edellä esitetystä voidaan päätellä, että polkumyynti jatkui niin, että sitä esiintyi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Niinpä jäljempänä tarkastellaan polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta.
4.1.1 Kroatia
(63)
Kuten edellä johdanto-osan 46 kappaleessa todetaan, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana todettiin huomattava polkumyyntimarginaali. Vientiä harjoittavan tuottajan omistaja päätti kuitenkin myöhemmin luopua yrityksestä, minkä vuoksi vientiä harjoittava tuottaja lopetti uusien tilausten hyväksymisen syksyllä 2011, ja vuoden 2011 loppuun mennessä saumattomien rauta- ja teräsputkien koko tuotanto oli lopetettu. Vuodesta 2012 saumattomia putkia ei ole tuotettu Kroatiassa ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen viedyt määrät ovat olleet hyvin pieniä.
(64)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että yrityksen tuotanto perustui tilauksiin eikä se ylläpitänyt merkittäviä varastoja. Laajan putkivalikoiman ja korkeiden kustannusten vuoksi suurten varastojen ylläpidolla ei saavuteta taloudellista hyötyä.
(65)
Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon, että yrityksen myynti on vielä kesken, Kroatiasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien polkumyynnin jatkuminen on lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä erittäin epätodennäköistä.
4.1.2 Venäjä
4.1.2.1 Alustavat huomautukset
(66)
Sen lisäksi, että tutkittiin, esiintyykö tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla polkumyyntiä, selvitettiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä.
(67)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Venäjältä polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat, Venäjän tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti sekä unionin ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttavuus.
4.1.2.2 Venäjältä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(68)
Kesäkuussa 2006 käyttöön otettujen lopullisten toimenpiteiden ja niiden elokuussa 2008 neuvoston asetuksella (EY) N:o 812/2008 (18) suoritetun tarkistuksen jälkeen Venäjältä peräisin olevaksi ilmoitettu tuonti väheni tasaisesti ja oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti vähäistä.
(69)
Kyseisenä ajanjaksona Venäjältä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat pysyivät suhteellisen alhaisina.
4.1.2.3 Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Venäjällä
(70)
Mitä tulee saumattomien rauta- ja teräsputkien kokonaistuotantokapasiteettiin Venäjällä, todennettuja tietoja ei ole, mutta julkisesti käytettävissä olevista eri lähteistä peräisin olevat tiedot viittaavat tuotantokapasiteettiin, joka suurelta osin ylittää kotimarkkinoiden kysynnän.
(71)
Vaikka Venäjän osuus unionin markkinoilla ei ole merkittävästi yli 1 prosentin, arvioitu kapasiteettivalmius on noin 4 miljoonaa tonnia vuodessa. Venäjän tuotannonala toimii arviolta vain 70 prosentilla tuotantokapasiteetistaan. Vähentämällä tunnettu kotimainen kulutus ja muille markkinoille suuntautuvan viennin määrä Venäjän vientitilastojen mukaisesti saadaan nykyinen käyttämätön kapasiteetti, joka on yli miljoona tonnia vuodessa eli lähes 65 prosenttia unionin kulutuksesta. Nykyisestä ylikapasiteetista huolimatta ja valituksen tekijän toimittamien tietojen, joita asianomaiset osapuolet eivät ole kiistäneet, perusteella näyttää siltä, että Venäjän kapasiteetti saattaa tulevina vuosina edelleen nousta. Yksi venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että se toimi korkeammalla kapasiteetilla, eikä aikonut lähivuosina laajentaa tuotantoaan. Kyseinen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että maineikkaan markkinajulkaisun mukaan Venäjän tuotannonalan saumattomien rauta- ja teräsputkien kapasiteetin käyttöasteet olivat ”korkeat” ja että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantomäärä Venäjällä vastasi kotimaista kulutusta. Näitä yrityksen esittämiä tietoja ei kuitenkaan ollut asiakirjoissa, koska kyseinen yritys oli päättänyt olla toimimatta yhteistyössä, eikä niitä voitu todentaa. Lisäksi kyseisessä julkaisussa ilmaisua ”korkea” ei esitetty määrällisesti, eikä siitä voitu tehdä päätelmiä. Venäjän tuotanto- ja kulutustasoja tarkasteltavan tuotteen osalta koskevat huomautukset eivät näin ollen vaikuttaneet alentavasti käyttämättömän kapasiteetin merkittävään määrään Venäjällä. On huomattava, että arvioitua lähes neljän miljoonan tonnin kapasiteettivalmiutta vuodessa ei ole kiistetty sen jälkeen, kun tutkimustulokset ilmoitettiin kaikille asianomaisille osapuolille.
4.1.2.4 Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien maiden markkinoiden houkuttavuus
(72)
Kuten edellä selostetaan, Venäjän kotimarkkinoilla esiintyy siis merkittävää tuotannon ylikapasiteettia, mikä antaa luonnollisesti aihetta olettaa, että tarve löytää vaihtoehtoisia markkinoita ylimääräisen tuotantokapasiteetin vastaanottamiseen on suuri.
(73)
Unionin markkinat ovat yksi maailman suurimmista markkinoista ja ne kasvavat yhä. Tutkimuksen tiedoista käy lisäksi selvästi ilmi, että venäläisyritykset ovat olleet erittäin kiinnostuneita kehittämään läsnäoloaan yksillä maailman suurimmista markkinoista ja säilyttämään merkittävän markkinaosuuden unionin markkinoilla. Yksi venäläinen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että polkumyynnin esiintyminen sekä polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyys olisi pitänyt perustaa vireillepanoilmoituksessa pyydettyihin tietoihin eikä parhaisiin käytettävissä oleviin tietoihin. Kun kyseinen venäläinen vientiä harjoittava tuottaja päätti lopettaa yhteistyössä toimimisen, se totesi kuitenkin, että sisäisten uudelleenjärjestelyjen vuoksi kyselylomakkeen täyttämistä, johon vireillepanoilmoituksen mukaisesti toimitetut tiedot sisältyisivät, ei voitaisi käyttää kyseisen tuottajan tapauksessa sen määrittämiseen, oliko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä tai olivatko olosuhteet muuttuneet siinä määrin, että toimenpiteiden tason uudelleen tarkastelu oli perusteltua. Sen vuoksi katsottiin, ettei näitä tietoja voida käyttää.
4.1.2.5 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(74)
Edellä kuvattujen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että tuonti Venäjältä tapahtuu edelleen polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä. Koska Venäjällä on nyt ja mahdollisesti tulevaisuudessa käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin markkinat ovat yhdet maailman suurimmista markkinoista ja niiden hintataso on houkuttava, voidaan päätellä, että venäläiset viejät todennäköisesti lisäävät polkumyyntihintaan tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.
4.1.3 Ukraina
4.1.3.1 Alustavat huomautukset
(75)
Sen lisäksi, että tutkittiin, esiintyykö tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla polkumyyntiä (johdanto-osan 54-61 kappale), selvitettiin polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä.
(76)
Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Ukrainasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat, Ukrainan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti sekä unionin ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttavuus.
4.1.3.2 Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat
(77)
Kesäkuussa 2006 käyttöön otettujen lopullisten toimenpiteiden jälkeen Ukrainasta tuleva tuonti väheni merkittävästi ja on pysynyt melko alhaisena niin, että sen osuus unionin markkinoista on alle 2 prosenttia. Ukrainasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat pysyivät kyseisenä ajanjaksona suhteellisen alhaisina. Lisäksi todettiin, että keskimääräiset myyntihinnat muille kuin unionin vientimarkkinoille, joilla polkumyyntitulleja ei ole käytössä, olivat samalla tai jopa alemmalla tasolla kuin unioniin suuntautuvassa myynnissä.
4.1.3.3 Ukrainan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti
(78)
Julkisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella Ukrainassa on kolme saumattomien rauta- ja teräsputkien päätuottajaa, joiden arvioitu kokonaistuotantokapasiteetti on noin 1,5 miljoonaa tonnia vuodessa eli lähes yhtä suuri kuin unionin kokonaiskulutus.
(79)
Vaikka Ukrainan osuus unionin markkinoilla on hieman alle 2 prosenttia, Ukrainan käyttämättömän kapasiteetin arvioidaan olevan 50 prosenttia eli 750 000 tonnia vuodessa, mikä vastaa lähes puolta unionin kulutuksesta.
4.1.3.4 Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttavuus
(80)
Tutkimus on vahvistanut, että kaikki kolme saumattomien rauta- ja teräsputkien päätuottajaa harjoittavat tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä unioniin. Tutkimuksessa vahvistettiin lisäksi, että yhteistyössä toiminut osapuoli harjoittaa unioniin suuntautuvaa vientiä polkumyyntihinnoin. Julkisesti käytettävissä olevat tiedot osoittavat myös, että muut ukrainalaiset päätuottajat vievät saumattomien rauta- ja teräsputkia unioniin alhaisemmilla hinnoilla kuin yhteistyössä toiminut yritys.
4.1.3.5 Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät
(81)
Kun otetaan huomioon, että Ukrainasta tuleva tuonti tapahtuu edelleen polkumyynnillä, vientimyynti muille vientimarkkinoille kuin Euroopan unioniin tapahtuu samankaltaisin tai jopa unionin hintoja alhaisemmin hinnoin ja Ukrainalla on merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia ja unionin markkinat ovat yhdet maailman suurimmista markkinoista, voidaan päätellä, että ukrainalaiset viejät todennäköisesti lisäävät polkumyyntihintaan tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.
4.2 Päätelmä
(82)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Ukrainasta ja Venäjältä peräisin olevien saumattomien putkien viennissä on merkittävä ja todellinen polkumyynnin jatkumisen riski, jos voimassa olevat toimenpiteet raukeavat. Toisaalta Kroatian osalta vallitseviksi todettujen erityisolosuhteiden perusteella voidaan päätellä, että Kroatiasta peräisin olevien saumattomien putkien tuonnissa ei ole polkumyynnin jatkumisen riskiä, jos voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet raukeavat.
5. UNIONIN TUOTANTO JA UNIONIN TUOTANNONALA
(83)
Unionissa on yli 19 saumattomien rauta- ja teräsputkien tuottajaa ja/tai tuottajaryhmää, jotka muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.
(84)
Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, jäljempänä mainituista 19 unionin tuottajasta, jotka antoivat pyydetyt tiedot, valittiin neljä tuottajayritystä ja/tai tuottajien yritysryhmää käsittävä otos:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Tšekki,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Romania,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Saksa,
-
Huta Batory, Puola,
-
Ovako Steel AB, Ruotsi,
-
Productos Tubulares SA, Espanja,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Saksa,
-
Rurexpol Sp. z o.o., Puola,
-
Silcotub, Romania,
-
Tenaris Dalmine SpA, Bergamo, Italia,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espanja,
-
TMK Artrom, Romania,
-
Valcovny Trub Chomutovin, Tšekki,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Ranska,
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Tšekki,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Saksa
-
V & M, Ranska,
-
Voest Alpine Tubulars, Itävalta,
-
Železiarne Podbrezová, Slovakia.
(85)
On huomattava, että otokseen valittujen neljän unionin tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 30 prosenttia ja unionin markkinoille suuntautuvasta kokonaismyynnistä 35 prosenttia, kun taas edellä mainittujen 19 unionin tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta oli 100 prosenttia, mitä pidetään koko unionin tuotantoa edustavana.
6. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA
6.1 Kulutus unionin markkinoilla
(86)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja koko EU:n tuontia koskevien Eurostatin tietojen perusteella.
(87)
Näiden tietojen perusteella todettiin, että unionin kulutus laski 34 prosenttia eli 2 597 110 tonnista 1 724 743 tonniin vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutus vuonna 2008 oli hyvin suurta, mikä voisi selittyä sillä, että öljyn ja kaasun hinnat olivat vuonna 2008 korkeat ja kannustivat tekemään investointeja näille aloille, mikä lisäsi kysyntää. Lasku tapahtui kokonaan vuoden 2009 aikana, jolloin kulutus laski lähes 50 prosenttia. Vuoden 2009 jälkeen kulutus alkoi taas kasvaa, ja suuntaus jatkui tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti.
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (tonnia)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Indeksi
100
52
62
66
6.2 Tuonti asianomaisista maista
6.2.1 Kumulointi
(88)
Aiemmissa tutkimuksissa Kroatiasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontia on arvioitu kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tarkasteltiin, oliko kumulatiivinen arvio aiheellinen myös tässä tutkimuksessa.
(89)
Todettiin, että kustakin maasta tapahtuvan tuonnin suhteen osoitettu polkumyyntimarginaali oli vähimmäistasoa suurempi. Määrien arvioimiseksi tehtiin prospektiivinen analyysi siitä, mikä todennäköisesti olisi kunkin maan viennin määrä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Siinä kävi ilmi, että tuonti Venäjältä ja Ukrainasta, toisin kuin Kroatiasta, kasvaisi todennäköisesti huomattavasti suuremmaksi kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eikä varmasti jäisi vähäpätöiseksi, jos toimenpiteet kumottaisiin. Kroatian osalta todettiin, että tuonti unioniin oli tarkastelujaksolla vähäpätöistä ja tuotanto oli loppunut kokonaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Näin ollen on epätodennäköistä, että tilanne lyhyellä aikavälillä muuttuisi.
(90)
Koska Kroatiasta polkumyynnillä tulleen tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vähäpätöinen, eikä se johdanto-osan 88 kappaleessa selostetuista syistä todennäköisesti kasva, katsottiin, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt arviointiperusteet eivät Kroatiasta tulevan tuonnin osalta täyttyneet.
(91)
Asianomaisista kolmesta maasta tulevaa tuontia tutkittaessa havaittiin, että niiden tuomat saumattomat rauta- ja teräsputket olivat fyysisiltä ja teknisiltä perusominaisuuksiltaan samankaltaisia. Lisäksi tuotujen saumattomien rauta- ja teräsputkien eri lajit olivat keskenään vaihdettavissa unionissa tuotettujen lajien kanssa ja niitä markkinoitiin unionissa saman ajanjakson aikana. Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että asianomaisista maista peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonti kilpaili unionissa tuotettujen rauta- ja teräsputkien kanssa.
(92)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin näin ollen, että perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt arviointiperusteet täyttyivät Venäjän ja Ukrainan osalta. Tämän vuoksi näistä kahdesta maasta tulevaa tuontia tutkittiin kumulatiivisesti. Koska perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt, erityisesti tuotavien tuotteiden välisiä kilpailuedellytyksiä koskevat arviointiperusteet eivät Kroatian osalta täyttyneet, Kroatiasta peräisin olevaa tuontia tarkasteltiin yksilöllisesti.
6.3 Tuonti Venäjältä ja Ukrainasta
6.3.1 Tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
(93)
Eurostatin tietojen mukaan Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 47 prosenttia. Vuonna 2009 tapahtui merkittävä 44 prosentin lasku, minkä jälkeen tuonti laski vielä hieman 40 611 tonnista 38 108 tonniin. Tässä yhteydessä on otettava huomioon se taustatekijä, että kulutus oli laskussa.
(94)
Venäjän ja Ukrainan tuonnin markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 2,7 prosentista 2,2 prosenttiin.
(95)
Saumattomien rauta- ja teräsputkien painotetut keskimääräiset tuontihinnat laskivat 15 prosenttiyksikköä vuonna 2009, minkä jälkeen ne kasvoivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samalle tasolle kuin vuonna 2008. Tämä hintojen lasku ja sitä seurannut nousu noudattivat suurin piirtein raaka-ainekustannusten kehityssuuntaa
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonti (tonnia)
72 328
40 611
39 505
38 108
Indeksi
100
56
55
53
Markkinaosuus %
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Indeksi
100
111
93
88
Tuontihinta
741,03
627,66
649,96
734,22
Indeksi
100
85
88
99
6.3.2 Hintojen alittavuus
(96)
Koska venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät osallistuneet yhteistyöhön, Venäjältä peräisin olevaa tuontia koskeva hintojen alittavuus oli määritettävä tuontitilastoista CN-koodien perusteella käyttäen perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Hinnan alittavuus Ukrainasta tulevan tuonnin osalta määritettiin käyttämällä yhteistyössä toimineen ukrainalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoja ilman polkumyyntitullia. Unionin tuotannonalan asianomaiset myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja, joita tarvittaessa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin hinnan alittavuuden marginaali vaihteli 20,4 prosentista 55,4 prosenttiin, kun polkumyyntitullia ei laskettu mukaan.
6.4 Tuonti Kroatiasta
6.4.1 Kroatiasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta
(97)
Eurostatin tietojen mukaan Kroatiasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 133 prosenttia. Tuonti oli vuonna 2008 hyvin vähäistä, mutta kasvoi vuoteen 2010 asti, minkä jälkeen se tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla laski uudelleen jonkin verran. Kaiken kaikkiaan tuonti Kroatiasta on pysynyt hyvin alhaisena koko tarkastelujakson ajan.
(98)
Kroatiasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 0,1 prosentista 0,3 prosenttiin tarkastelujakson aikana.
(99)
Tuontihinnat puolestaan ovat laskeneet tarkastelujaksolla tasaisesti 23 prosenttia.
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuonti
Indeksi
100
153
251
233
Markkinaosuus (%)
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Tuontihinta
Indeksi
100
89
74
77
6.4.2 Hintojen alittavuus
(100)
Hintojen alittavuus määritettiin käyttäen yhteistyössä toimivan kroatialaisen tuottajan vientihintoja ilman polkumyyntitulleja ja tulokseksi saatiin 29,3 prosenttia. Koska tutkimuksessa ei ollut mukana muita kroatialaisia vientiä harjoittavia tuottajia, tämä päätelmä pätee myös koko maahan.
6.5 Muu maa, johon kohdistuu polkumyyntitoimenpiteitä
(101)
Eurostatin tietojen mukaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuonnin määrä, sellaisena kuin se on neuvoston asetuksen (EY) N:o 926/2009 (19) 1 artiklan 1 kohdassa määriteltynä, väheni tarkastelujaksolla 80 prosenttia.
(102)
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni vuodesta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun 20,5 prosentista 3,1 prosenttiin.
7. UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE
(103)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
7.1 Alustavat huomautukset
(104)
Koska unionin tuotannonalan osalta käytettiin otantaa, vahingon arviointi tapahtui sekä unionin koko tuotannonalalta, sellaisena kuin se on määritelty johdanto-osan 57 kappaleessa, että otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella.
(105)
Vakiintuneen käytännön mukaan otantaa käytettäessä tiettyjä vahinkoindikaattoreita (tuotanto, kapasiteetti, tuottavuus, myynti, markkinaosuus, kasvu ja työllisyys) koskeva analyysi tehdään unionin koko tuotannonalasta, kun taas yksittäisten yritysten tulokseen liittyviä vahinkoindikaattoreita, esimerkiksi hintaa, tuotantokustannuksia, kannattavuutta, palkkoja, investointeja, investointien tuottoa, kassavirtaa ja pääoman saantia, tarkastellaan otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella.
7.2 Unionin tuotannonalaan liittyviä tietoja
a) Tuotanto
(106)
Unionin tuotannonalan tuotanto väheni vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 16 prosenttia eli 3 479 266 tonnista 2 917 325 tonniin. Vuonna 2009 tuotannon määrä laski maailmantalouden taantuman vuoksi merkittävästi eli 43 prosenttia. Vuonna 2010 sekä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana se toipui parantuneen kysynnän ansiosta ja kasvoi vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 27 prosenttia, kuitenkaan saavuttamatta vuoden 2008 tasoa. Tuotannon määrä kehittyi samansuuntaisesti kuin kulutus, mutta unionin ulkopuolisten markkinoiden kysynnän ansiosta tuotannon määrä laski vähemmän kuin kulutus unionin markkinoilla.
Unionin tuotannonala
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotantomäärä (tonnia)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Indeksi
100
57
77
84
b) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(107)
Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Kun tuotanto väheni 16 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste laski vuoden 2008 80 prosentista 67 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suurin lasku 80 prosentista 45 prosenttiin tapahtui kuitenkin tuotantomäärän pienenemisen vuoksi vuonna 2009. Vuonna 2010 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kapasiteetin käyttöaste kasvoi tasaisesti.
Unionin tuotannonala
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kapasiteetti
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Indeksi
100
101
100
101
Kapasiteetin käyttöaste
80 %
45 %
62 %
67 %
Indeksi
100
56
77
83
c) Varastot
(108)
Varastoista todettakoon, että suurin osa tuotannosta perustuu tilauksiin. Näin ollen vaikka otokseen kuuluvien tuottajien varastot pienenivät huomattavasti vuonna 2009 ja kasvoivat lievästi vaihdellen vuoden 2010 aikana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti lähes vuoden 2008 tasolle, katsotaan, että tässä tapauksessa varastot eivät olleet merkittävä vahinkoindikaattori.
Otokseen valitut tuottajat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Loppuvarastot (tonnia)
106 078
82 788
107 490
104 184
Indeksi
100
78
101
98
d) Myyntimäärä
(109)
Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski 21 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Myynti laski vuonna 2009 42 prosenttia mutta nousi sen jälkeen taas 21 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti. Tämä kehityssuunta on samansuuntainen unionin markkinoiden kulutusta koskevan kehityksen kanssa: kulutus unionin markkinoilla laski taloudellisen taantuman vuoksi 48 prosenttia vuonna 2009, minkä jälkeen se alkoi elpyä.
Unionin tuotannonala
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (tonnia)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Indeksi
100
58
73
79
e) Markkinaosuus
(110)
Unionin tuotannonala onnistui asteittain kasvattamaan markkinaosuuttaan vuodesta 2008 tarkastelua koskevan tutkimusajanjaksoon asti. Nousu johtuu pääasiassa siitä, että polkumyyntitoimenpiteet ovat olleet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa tuontia vastaan käytössä vuodesta 2009 lähtien. Jäljempänä esitettävä markkinaosuus on unionin tuotannonalan kokonaismyynnin osuus sekä etuyhteydessä oleville että etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ilmaistuna prosentteina unionin kulutuksesta.
Unionin tuotannonala
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Markkinaosuus
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Indeksi
100
112
120
121
f) Kasvu
(111)
Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, kun unionin kulutus laski 34 prosenttia, unionin tuotannonalan myyntimäärä laski vain 21 prosenttia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi näin ollen, kun taas Venäjältä ja Ukrainasta tuleva tuonti menetti samana aikana osuudestaan 0,6 prosenttia.
g) Työllisyys
(112)
Unionin tuotannonalan työllisyysaste aleni 8 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Lasku alkoi vuonna 2009, jatkui vuonna 2010 mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nousi jälleen 11 prosenttia vuoteen 2010 verrattuna. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala pystyi sopeutumaan uuteen markkinatilanteeseen.
Unionin tuotannonala
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Työllisyys
14 456
13 131
12 073
13 368
Indeksi
100
91
84
92
h) Tuottavuus
(113)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna kokoaikaiseksi muutettuna työmääränä henkilöä kohti vuodessa, vaihteli tarkastelujakson aikana.
Unionin tuotannonala
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
240,7
150,8
221,6
218,2
Indeksi
100
63
92
91
i) Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(114)
Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kokonaismäärä.
7.3 Otokseen valittuihin unionin tuottajiin liittyvät tiedot
a) Myyntihinnat ja kotimarkkinahintoihin vaikuttavat tekijät
(115)
Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat laskivat 13 prosenttia vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2009 hinnat nousivat hieman, kunnes laskivat 17 prosenttia vuonna 2010. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hinnat taas nousivat hieman vuoteen 2010 verrattuna. Tämä hintakehitys liittyy siihen, että vuonna 2008 kysyntä oli erittäin suurta ja raaka-aineiden hinnat korkeat, mikä johti korkeisiin myyntihintoihin. Vaikutukset tuntuivat vielä vuoden 2009 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Vuoden 2009 toiselta vuosipuoliskolta lähtien kysyntä väheni merkittävästi ja hinnat putosivat seuraten raaka-aineissa tapahtunutta hintojen laskua. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hintojen lasku näytti pysähtyneen.
Otokseen valitut tuottajat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta EU:ssa (euroa/tonni)
1 286
1 300
1 086
1 115
Indeksi
100
101
84
87
b) Palkat
(116)
Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijän keskipalkka kokoaikaiseksi muutettuna laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Tästä ei kuitenkaan pidä tehdä merkityksellisiä päätelmiä.
c) Investoinnit ja pääoman saanti
(117)
Investoinnit saumattomiin rauta- ja teräsputkiin kasvoivat tarkastelujaksolla 24 prosenttia. Investoinnit olivat huomattavan suuria: yli 100 miljoonaa euroa tarkastusta koskevalla tutkimusajanjaksolla. Saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotanto on pääomavaltainen teollisuudenala, joka säilyttääkseen kilpailukykynsä vaatii merkittäviä investointeja tuotantolinjoihin. Tutkimuksessa kävi ilmi, että investoinnit tehtiin tuotantokapasiteetin nykyisen tason säilyttämiseksi eikä tuotannon määrän lisäämiseksi. Lisäksi todettiin, että otokseen valituilla tuottajilla ei ollut tarkastelujakson aikana vaikeuksia pääoman saannissa.
Otokseen valitut tuottajat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investoinnit (tuhatta euroa)
83 334
91 330
101 775
103 635
Indeksi
100
110
122
124
d) Kannattavuus unionin markkinoilla
(118)
Vaikka kannattavuus heikkeni 66 prosenttia tarkastelujakson aikana, otokseen valitut tuottajat pystyivät saavuttamaan voittoa koko tarkastelujakson ajan. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana saadut voitot ylittivät viimeisimmässä tutkimuksessa asetetun 3 prosentin tavoitteen. Vuosi 2008 oli voittojen kannalta erittäin hyvä vuosi. Vuonna 2009 ja myös vuonna 2010 kannattavuus laski 50 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuus nousi uudelleen 35 prosenttia verrattuna vuoteen 2010 ja oli 6,6 prosenttia. Unionin tuotannonala onnistui mukautumaan vähentyneeseen kysyntään EU:ssa; otokseen valittuja tuottajia auttoi se, että maailmanlaajuinen kysyntä jatkui, mikä helpotti kiinteiden kustannusten kattamista. Vuoden 2008 jälkeen tapahtunut kannattavuuden lasku selittyy talouden taantumalla, joka laski merkittävästi kysyntää sekä hintoja, ja tuotannon määrän laskulla, joka vaikutti kielteisesti tuotantokustannuksiin.
Otokseen valitut tuottajat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kannattavuus unionin markkinoilla (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Indeksi
100
49
25
34
e) Investointien tuotto
(119)
Investointien tuotto (saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantotoiminnan synnyttämä kokonaisvoitto prosentteina saumattomien rauta- ja teräsputkien tuotantoon suoraan tai välillisesti liittyvän omaisuuden nettokirjanpitoarvosta) noudatti suunnilleen edellä esitettyä kannattavuuden kehitystä ja säilyi positiivisena koko tarkastelujakson ajan. Investointien tuotto laski 80 prosenttia tarkastelujaksolla mutta nousi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla jälleen 50 prosenttia verrattuna vuoteen 2010.
Otokseen valitut tuottajat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Investointien tuotto (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Indeksi
100
23
13
20
f) Kassavirta
(120)
Kassavirtatilanne heikkeni merkittävästi vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana vähennyksen ollessa 93 prosenttia. Kassavirta ei kehittynyt samansuuntaisesti kuin kannattavuus, mikä saattaa johtua poistokustannuksista, jotka ovat tällä pääomavaltaisella teollisuudenalalla tyypillisesti suuria.
Otokseen valitut tuottajat
2008
2009
2010
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (tuhatta euroa)
466 198
345 152
45 562
33 614
Indeksi
100
74
10
7
g) Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen
(121)
Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat, että unionin tuotannonala kärsi talouden taantumasta, sillä myyntimäärät, tuotantomäärät, investointien tuotto ja kassavirta laskivat. Ne kuitenkin osoittavat myös, että unionin tuotannonala mukautti tuotantovälineitään pystyäkseen vastaamaan uuden talousympäristön vaatimuksiin ja tarttumaan sekä unionin että sen ulkopuolisilla markkinoilla tarjoutuviin mahdollisuuksiin niillä segmenteillä, joilla on mahdollista saavuttaa suuria voittoja. Unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanteen paraneminen vuonna 2006 käyttöön otettujen asianomaisista maista peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden johdosta ja vuonna 2009 käyttöön otettujen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden johdosta on osoituksena siitä, että toimenpiteet ovat tehokkaita ja että unionin tuotannonala toipui aiemman polkumyynnin vaikutuksista vaikkei olekaan saavuttanut vuoden 2008 kannattavuustasoa.
7.4 Päätelmät
(122)
Vaikka kulutus laski 34 prosenttia, unionin tuotannonala kykeni silti kasvattamaan markkinaosuuttaan, ja tuotanto- ja myyntimäärät laskivat vähemmän kuin kulutus. Unionin tuotannonala oli kannattava koko tarkastelujakson ajan. Edellä mainittu huomioon ottaen voidaan todeta, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla.
8. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(123)
Kuten johdanto-osan 69, 70, 77 ja 78 kappaleessa selostetaan, Venäjällä ja Ukrainassa olevien vientiä harjoittavien tuottajien on mahdollista nostaa huomattavasti unioniin suuntautuvan viennin määrää käyttämättömän kapasiteettinsa avulla, joka on noin 1 750 000 tonnia ja vastaa unionin koko kulutusta. Venäläisten ja ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaiskapasiteetti on 5 500 000 tonnia. Sen vuoksi on todennäköistä, että huomattavia määriä venäläisiä ja ukrainalaisia saumattomia rauta- ja teräsputkia tulisi unionin markkinoille, kun niiden tuottajat pyrkisivät hankkimaan takaisin voimassa olevien polkumyynnin vastaisten tullien johdosta menetettyä markkinaosuuttaan ja kasvattamaan sitä edelleen, jos toimenpiteet kumotaan.
(124)
Kuten johdanto-osan 95 kappaleessa mainitaan, on havaittu, että Venäjältä ja Ukrainasta tulevan tuonnin hinnat ovat alhaiset ja alittavat EU:n hinnat. On hyvin todennäköistä, että näitä alhaisia hintoja käytettäisiin jatkossakin. Ukrainan tapauksessa hinnat voivat itse asiassa laskea vielä tästäkin, kuten johdanto-osan 80 kappaleessa osoitetaan. Tällainen hinnoittelukäyttäytyminen - kun se yhdistetään asianomaisten maiden viejien kykyyn toimittaa merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille - laskisi erittäin todennäköisesti hintoja unionin markkinoilla, mikä voisi vaikuttaa kielteisesti myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Unionin tuotannonalan taloudellinen tulos on edellä selostetun mukaisesti läheisessä yhteydessä unionin markkinoilla vallitsevaan hintatasoon. Sen vuoksi on todennäköistä, että jos unionin tuotannonala joutuisi kilpailemaan Venäjältä ja Ukrainasta tulevan yhä lisääntyvän polkumyyntituonnin kanssa, sen taloudellinen tilanne heikkenisi, kuten viimeisimmässä tutkimuksessa on todettu. Tämän perusteella päätellään, että Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
(125)
On syytä muistaa, että vuonna 2006 polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön Kroatiasta, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan vahingollisen polkumyynnin torjumiseksi. Unioni ei ole kuitenkaan voinut täysimääräisesti hyötyä näistä toimenpiteistä, koska kyseisten maiden markkinaosuudet ovat korvautuneet Kiinasta tulevalla halpatuonnilla. Tällä oli varmasti unionin tuotannonalan elpymistä rajoittava vaikutus siihen asti, kun Kiinan vastaiset toimenpiteet otettiin vuonna 2009 käyttöön. Sen vuoksi voidaan päätellä, että unionin tuotannonalan elpymistä aiemmasta polkumyynnistä ei voida pitää täydellisenä ja että unionin tuotannonala on edelleen altis vahingollisille vaikutuksille, joita unionin markkinoille polkumyynnillä mahdollisesti tuotavat merkittävät tuontimäärät aiheuttaisivat.
(126)
Kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan, Kroatian ainoa tuotantolaitos on myynnissä, tuotanto on lopetettu kokonaan, eikä sitä todennäköisesti aloiteta lähiaikoina uudelleen. Lisäksi unioniin vietävät määrät ovat olleet vähäpätöisiä, joten vaikka tuotanto saataisiinkin pikaisesti palautettua, on hyvin epätodennäköistä, että määrät, joita unioniin voitaisiin viedä, nousisivat aiemmalle tasolle.
(127)
Näin ollen, koska vienti tarkastelujaksolla oli vähäistä ja tuotanto on tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen lakannut kokonaan, päätellään, että Kroatiasta peräisin olevan tuonnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen ei mitä todennäköisimmin johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
9. UNIONIN ETU
9.1 Johdanto
(128)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten Venäjän ja Ukrainan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.
(129)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä erityistapauksessa Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin vastaisten toimenpiteiden voimassapitäminen ei ole unionin edun mukaista.
9.2 Unionin tuotannonalan etu
(130)
Unionin tuotannonala on osoittautunut rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Tätä vahvistaa myös sen taloudellisessa tilanteessa havaittu myönteinen kehitys tarkastelujaksolla. Erityisesti se, että unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla, on vahva osoitus siitä, että unionin tuotannonala kykeni mukautumaan muuttuneisiin markkinaolosuhteisiin. Lisäksi unionin tuotannonalan kannattavuus säilyi koko tarkastelujakson ajan.
(131)
Voidaan kohtuudella olettaa, että unionin tuotannonala hyötyy edelleen, jos toimenpiteet säilytetään. Toimenpiteiden käyttöönotto antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuuden lisätä myyntimäärää ja kannattavuutta sekä mahdollistaa jatkuvan investoinnin sen tuotantolaitoksiin. Jos Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin vastaisia toimenpiteitä ei pidetä voimassa, on todennäköistä, että unionin tuotannonalalle aiheutuu jälleen vahinkoa asianomaisista maista peräisin olevan, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisääntymisestä ja että sen taloudellinen heikkenee.
9.3 Tuojien etu
(132)
On syytä muistaa, että edellisissä tutkimuksissa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi huomattavaa vaikutusta tuojiin. Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi kolme tuojaa, jotka osallistuivat tässä tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyöhön. Ne katsoivat, että toimenpiteet nostavat hintoja. Koska tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yhteistyössä toimineet tuojat hankkivat saumattomia rauta- ja teräsputkia useista eri maista ja että hinnat olivat kilpailukykyisellä tasolla, Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien tuontia koskevien toimenpiteiden jatkamisen mahdollinen vaikutus on pieni.
(133)
Edellä esitetty huomioon ottaen pääteltiin, ettei nykyisin voimassa olevilla toimenpiteillä ollut merkittävää kielteistä vaikutusta tuojien taloudelliseen tilanteeseen eikä toimenpiteiden jatkuminen vaikuttaisi tuojiin kielteisesti.
9.4 Käyttäjien etu
(134)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttäisi siltä, että saumattomien rauta- ja teräsputkien osuus käyttäjien tuotantokustannuksista on varsin pieni. Saumattomat rauta- ja teräsputket ovat yleensä osa suurempaa hanketta (kattila-, putkisto- tai rakennushankkeet), josta ne muodostavat ainoastaan pienen osan. Toimenpiteiden jatkamisen mahdollinen vaikutus ei sen vuoksi olisi merkittävä.
(135)
Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa olleille käyttäjille. Kuten johdanto-osan 18 kappaleessa mainitaan, vain yksi käyttäjä toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Se ilmoitti, ettei sille aiheutunut vahinkoa toimenpiteistä, koska muita hankintalähteitä oli saatavissa, ja ettei saumattomien rauta- ja teräsputkien osuus sen tuotantokustannuksista ollut merkittävä. Näin ollen todettiin, että koska saumattomien rauta- ja teräsputkien kustannukset ovat vähäpätöinen osa niitä käyttävien tuotannonalojen kokonaiskustannuksia ja koska muitakin hankintalähteitä on saatavissa, voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole suurta vaikutusta tuotetta käyttäviin tuotannonaloihin.
9.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(136)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista.
10. POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(137)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta ja kyseisten toimenpiteiden soveltamisen päättämistä Kroatiasta peräisin olevan tuonnin osalta. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.
(138)
Yksi venäläinen viejä pyysi kuulemistilaisuutta kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa ja hänelle myönnettiin se. Tämä viejä väitti, että komissio päätteli virheellisesti, että se ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Kyseinen viejä oli ilmoittautunut asianomaisena osapuolena ja toimittanut komissiolle kaksi pääasiassa vahinkoon liittyvää huomautusta, jotka komissio otti asianmukaisesti huomioon. Kyseinen viejä ei ole kuitenkaan vastannut polkumyyntikyselylomakkeeseen eikä toimittanut vientihintojaan koskevia tietoja. Komissiolla ei sen vuoksi ollut muuta vaihtoehtoa kuin laskea Venäjää koskeva normaaliarvo parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella. Kyseinen viejä ei kyseenalaistanut tämän menettelyn käyttöä. Näissä olosuhteissa kyseisen viejän ei voida katsoa toimineen tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä.
(139)
Sama viejä väitti myös, että päätelmistä ilmoittaminen oli epämääräistä ja ristiriitaista eikä sitä ollut riittävästi perusteltu. Väitettä ei kuitenkaan perusteltu.
(140)
Toinen venäläinen viejä väitti, että Venäjältä tuleva tuonti olisi jätettävä kumuloimatta Ukrainasta tulevan tuonnin kanssa. Venäjältä ja Ukrainasta tuleva tuonti arviointiin kuitenkin viimeisimmässä tutkimuksessa kumulatiivisesti (yhdessä Kroatiasta tulevan tuonnin kanssa). Koska Venäjältä ja Ukrainasta tuleva tuonti täyttää edelleen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan edellytykset, kyseisen tuonnin vaikutuksia arvioitiin kumulatiivisesti johdanto-osan 88-92 kappaleen mukaisesti. Sellaisia väitteitä ei esitetty, joiden perusteella menetelmiä olisi tältä osin ollut perusteltua muuttaa.
(141)
Usea asianomainen osapuoli väitti, että unionin teollisuudenalan tilanne ei edellytä toimenpiteiden säilyttämistä, koska vahingon toistuminen on epätodennäköistä. Ei esitetty uusia väitteitä, jotka olisivat johtaneet johdanto-osan 123-127 kappaleesta eroaviin päätelmiin vahingon toistumisesta.
(142)
Lisäksi useat asianomaiset osapuolet väittivät, että toimenpiteiden pitkä kesto ei ole perusteltua ja edellyttää niiden päättämistä. Tältä osin on muistettava, että tämä on ensimmäinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joka koskee nykyistä tuotteen määritelmää. Tätä tuotteen määritelmää koskevat toimenpiteet ovat olleet voimassa vasta vuodesta 2006, mitä ei voida pitää perusteettoman pitkänä kestona. Toimenpiteitä Venäjältä tulevaa tuontia vastaan on itse asiassa ollut voimassa vuosien 1997 ja 2004 välisenä aikana sekä Kroatiasta ja Ukrainasta tulevaa tuontia vastaan vuosien 2000 ja 2004 välisenä aikana, mutta kyseiset toimenpiteet koskivat paljon suppeampaa tuotteen määritelmää. Joka tapauksessa se, että toimenpiteet ovat olleet usean vuoden voimassa, on epäolennaista, koska tutkimuksessa todettiin, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan edellytykset toimenpiteiden jatkamiseksi täyttyvät.
(143)
Lopuksi todettiin, että Venäjältä tulevaa tuontia kohdellaan eri tavoin kuin Valko-Venäjältä ja Kroatiasta tulevaa tuontia, mitä voidaan pitää syrjivänä. Tämä toteamus ei vastaa todellisuutta, koska edellä tarkoitettujen maiden tilanne on aivan erilainen. Valko-Venäjän tuontia koskeva valitus peruutettiin ja menettely päätettiin myöhemmin perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti (20). Ilmoittamisen jälkeen ei tullut esiin mitään sellaista, mikä olisi osoittanut, että menettelyn päättäminen ei ollut unionin etujen mukaista. Kroatian osalta voidaan todeta, että tuotanto Kroatiassa lopetettiin, kuten johdanto-osan 63-65 kappaleessa todetaan.
(144)
Sen vuoksi voidaan päätellä, että saadut huomautukset eivät olleet sellaisia, jotka olisivat muuttaneet edellä esitettyjä päätelmä.
(145)
Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien saumattomien rauta- ja teräsputkien tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Sitä vastoin Kroatiasta tuontiin sovellettavista toimenpiteistä olisi luovuttava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Venäjältä ja Ukrainasta peräisin olevien sellaisten raudasta tai teräksestä valmistettuja saumattomien putkien tuonnissa, jotka ovat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoisia, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) mukaisen kaavan ja kemiallisen analyysin (21) mukaan enintään 0,86 ja jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93 (22) (Taric-koodit 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 ja 7304599320).
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyyntitulli
%
Taric-lisäkoodi
Venäjä
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant ja Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Kaikki muut yritykset
35,8
A999
Ukraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube ja OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Kaikki muut yritykset
25,7
A999
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
4. Päätetään tarkastelua koskeva menettely, joka koskee Kroatiasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen sellaisten saumattomien putkien tuontia, jotka ovat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoisia, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm ja joiden hiiliekvivalenttiarvo on IIW-instituutin (International Institute of Welding) mukaisen kaavan ja kemiallisen analyysin mukaan enintään 0,86 ja jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ja ex 7304 59 93.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 26 päivänä kesäkuuta 2012.