RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 464/2011
af 11. maj 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Ved forordning (EU) nr. 1036/2010 (2) (forordningen om midlertidig told) indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina (»BiH«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. og Zeolite Mira Srl Unipersonale (»klagerne«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EU-produktion af zeolit A i pulverform. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en endelig afgørelse i sagen.
(5)
Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i BiH, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger.
(7)
De berørte parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Da der ikke er fremsat andre kommentarer til disse spørgsmål, bekræftes betragtning 12-15 i forordningen om midlertidig told.
(9)
Ud fra ovenstående konkluderes det derfor endeligt, at alle de ovenfor omhandlede typer zeolit A i pulverform anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
4. STIKPRØVEUDTAGNING
(10)
Den eksporterende bosniske producentgruppe (»Birac«) vendte tilbage til sin påstand fra undersøgelsens foreløbige trin, om at en EU-producent (Silkem d.o.o. eller »Silkem«), der ikke indgik i stikprøven, burde have været fuldt konsolideret i svaret på spørgeskemaet fra EU-producenten (MAL Magyar Aluminium eller »MAL«), der indgik i stikprøven, fordi de to selskaber er forretningsmæssigt forbundne. Man fremførte, at hvis denne udeladelse blev accepteret, ville det være en forskelsbehandling af EU-producenter og eksportører, idet der i tilfælde, hvor der er forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter beliggende i lande, som er omfattet af en antidumpingundersøgelse, skal indsendes besvarelser af spørgeskemaerne af dem alle. Birac anførte desuden, at både MAL og Silkem burde anses for at være ikke-samarbejdsvillige.
(11)
Disse påstande kan ikke accepteres. Af de grunde, der er redegjort for i betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, har både MAL og Silkem fuldt ud samarbejdet i undersøgelsen. Der mindes om, at Silkem leverede oplysninger som besvarelse af stikprøveformularen, og at Silkem blev taget i betragtning i de makroøkonomiske indikatorer. Selskabet indgik ikke i listen over selskaber i stikprøven som følge af dets ringe størrelse. Silkem skulle derfor ikke indsende de såkaldte mikroøkonomiske data, og disse er derfor selvfølgelig ikke blevet kontrolleret. Da selskabets salg af den pågældende vare er relativt lille i sammenligning med MAL's salg, er der intet, der tyder på, at en konsolidering af Silkems data i MAL's data, ville have gjort nogen forskel.
(12)
Desuden er påstanden om forskelsbehandling mellem eksporterende producenter og EU-producenter klart ubegrundet, fordi situationerne er forskellige. På den ene side er undersøgelsen af, om der finder dumping sted, den undersøgelse, der normalt gennemføres på selskabsniveau for de selskaber, hvor Kommissionens tjenestegrene skal beregne en selskabsspecifik dumpingmargen. Desuden skal en gruppe af eksporterende producenter undersøges som en helhed, fordi der ellers er risiko for, at eksporten ville blive kanaliseret gennem den del af gruppen med den laveste toldsats. På den anden side er det målet med skadesundersøgelsen at undersøge, om EU-erhvervsgrenen som helhed lider væsentlig skade. I dette tilfælde blev EU-producenterne i stikprøven i denne undersøgelse anset for at repræsentere hele EU-produktionen med hensyn til bestemte skadesindikatorer (mikroøkonomiske indikatorer). Påstanden afvises derfor.
(13)
Birac påstod også, at et bosnisk mineselskab, forretningsmæssigt forbundet til MAL, som leverer en råvare, der bruges til den egentlige råvare (nemlig bauxit), til den pågældende EU-producent, også burde have samarbejdet i undersøgelsen. I denne forbindelse skal det bemærkes, at mineselskabet var anført i MAL's spørgeskemabesvarelse. Ligeledes blev omkostningerne til sourcing af bauxit og dets omdannelse til aluminiumtrihydrat fuldt ud rapporteret i MAL's produktionsomkostninger. MAL-gruppen har derfor fuldt ud opfyldt de rapporteringskrav, der er fastsat af Kommissionens tjenestegrene. Påstanden afvises derfor.
(14)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til disse spørgsmål, bekræftes konklusionerne i betragtning 16-20 i forordningen om midlertidig told endeligt.
5. DUMPING
5.1. Normal værdi
(15)
Der mindes om, at den normale værdi, da der ikke forelå et repræsentativ hjemmemarkedssalg, blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(16)
For at beregne den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Da der ikke er separate typer af den pågældende vare eller samme vare, blev der anvendt en vægtet gennemsnitsfortjeneste. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
(17)
Efter de foreløbige konklusioner fremsendte Birac kommentarer til beregningen af den fortjenstmargen, der blev brugt til beregning af den normale værdi. Ifølge Birac er den anvendte metode i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 3, fordi resultatet af i dette specifikke tilfælde at benytte fortjenstmargenen for det ikke-repræsentative hjemmemarkedssalg til at beregne den normale værdi helt svarer til at have anvendt priserne for det ikke-repræsentative hjemmemarkedssalg. Birac påstod, at en sådan usammenhængende tilgangsvinkel ikke kan have været tilsigtet ved en samlet læsning af grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. Birac mente også, at den anvendte fortjenstmargen er urimelig og uforholdsmæssig, især i sammenligning med den målfortjeneste, der blev anvendt ved underbudsberegningen.
(18)
Birac påstod desuden, at hjemmemarkedssalget som følge af arten heraf ikke burde anses for at have fundet sted i normal handel og derfor ikke burde anvendes til at fastsætte den normale værdi.
(19)
Med hensyn til den første påstand skal det bemærkes, at den anvendte metode er i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen og retspraksis fra WTO-afgørelser, i henhold til hvilke fortjenesten ved hjemmemarkedssalget i normal handel skal anvendes ved beregning af den normale værdi, også selv om dette salg ikke er repræsentativt. I denne specifikke sag skal det bemærkes, at fordi alt hjemmemarkedssalg var fortjentsgivende, gav beregningen af den normale værdi faktisk samme resultat, som hvis den normale værdi havde været baseret på priserne for hjemmemarkedssalg. Det skal først bemærkes, at dataene for fortjeneste og SA&G var baseret på selskabets eget hjemmemarkedssalg, som blev anset for at finde sted i normal handel. Det skal desuden bemærkes, at »rimelighed« ikke kan måles i forhold til den målfortjeneste, der blev anvendt til underbudsberegningen, idet denne fortjeneste er udtryk for situationen på EU-markedet uden dumpingimport og derfor ikke kan bruges som et ordentligt benchmark til bestemmelse af den fortjeneste, der skal anvendes ved beregning af den normale værdi. Påstanden bør derfor afvises.
(20)
For så vidt angår påstanden om, at hjemmemarkedssalget ikke burde anses for at have fundet sted i normal handel, fastslog undersøgelsen, at de data og den dokumentation, der blev leveret af Birac, udgjorde et pålideligt grundlag for bestemmelse af den normale værdi. Denne påstand blev derfor ikke fundet berettiget og blev derfor afvist.
(21)
Da der ikke foreligger andre bemærkninger til fastsættelsen af den normale værdi bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 21-26 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. Eksportpris
(22)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Sammenligning
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den normale værdi og eksportprisen, bekræftes betragtning 29 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4. Dumpingmargen
(24)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingmargenen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 30-32 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. SKADE
(25)
Der blev modtaget kommentarer til konklusionerne vedrørende skade fra visse producenter i EU, fra to brugere i EU og fra den eneste bosniske eksporterende producent.
(26)
Da disse argumenter allerede er blevet fyldestgørende behandlet i forordningen om midlertidig told, gentages de ikke i nærværende forordning.
6.1. Generelle bemærkninger
(27)
Det gøres klart i betragtning 45 og 68 i forordningen om midlertidig told, at udtrykket »EU-erhvervsgrenen« i denne undersøgelse omfatter alle producenter i Unionen. Desuden er de skadesfaktorer, på grundlag af hvilke man nåede frem til skadesresultaterne, som en regel baseret på data vedrørende EU-erhvervsgrenen. Når data vedrørende EU-erhvervsgrenen er blevet anvendt, angives dette ved henvisning til »makroøkonomiske data« som omhandlet i afsnit 5.4 i forordningen om midlertidig told. Hvor der ikke forelå oplysninger for hele EU-erhvervsgrenen, blev data fra den repræsentative stikprøve af EU-producenter imidlertid anvendt. Der er ikke modtaget kommentarer til disse spørgsmål, og de foreløbige konklusioner bekræftes dermed definitivt.
(28)
Der var dog en fejlagtig angivelse i betragtning 34 i forordningen om midlertidig told. Denne betragtning skulle have været affattes således: »Alle EU-producenter anses for at udgøre EU-erhvervsgrenen i Unionen og vil i det følgende omtales som »EU-erhvervsgrenen««, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(29)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 52-56 i forordningen om midlertidig told.
6.2. EU-forbruget
(30)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 35-38 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Import fra det pågældende land
(31)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 39-43 i forordningen om midlertidig told.
6.4. EU-erhvervsgrenens situation
6.4.1. Skadesindikatorer
(32)
I oktober 2010 fandt der et industrielt uheld sted hos en af EU-producenterne (MAL). Tal leveret af selskabet viser imidlertid, at leverancerne af det pågældende produkt var genetableret i januar 2011. Det var derfor klart, at dette uheld ikke medførte alvorlige forsyningsproblemer på EU-markedet.
(33)
Birac hævdede, at fordi ovennævnte bosniske mineselskab, der er forretningsmæssigt forbundet med MAL, havde overskud i UP, burde Kommissionen justere MAL's produktionsomkostninger og fortjeneste i beregningen af de økonomiske indikatorer, fordi MAL's situation med hensyn til fortjeneste angiveligt blev reduceret som følge af en høj fortjeneste i selskabets forretningsmæssigt forbundne mineselskab i BiH.
(34)
Med hensyn til ovennævnte påstand skal det bemærkes, at indkøb af bauxit fra det forretningsmæssigt forbundne selskab blev foretaget mellem uafhængige selskaber. Dette spørgsmål blev behandlet ved kontrolbesøget. Da MAL købte bauxit fra både forretningsmæssigt forbundne og ikke forbundne selskaber i UP til nogenlunde samme gennemsnitspriser, fandt Kommissionen det godtgjort, at indkøb af bauxit fandt sted på forretningsmæssige vilkår, og det er derfor ikke nødvendigt at justere MAL's rentabilitetstendens, som blev anvendt til beregning af tendensen i betragtning 52 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand blev derfor afvist.
(35)
Birac hævdede også, at idet selskabet fik visse råvarer direkte fra dets produktion af aluminiumoxid, havde det betydelige konkurrencefordele i forhold til de fleste EU-producenter, og dette skulle komme til udtryk i skadesmargenerne. Dette argument kan ikke godtages. Hvis et selskab har en konkurrencefordel, skulle dette normalt have en effekt på dets samlede dumpingberegning i form af lavere omkostninger og derfor også en lavere normal værdi. Denne type konkurrencefordel har begrebsmæssigt intet at gøre med skadesmargenen. Sidstnævnte undersøger om en toldsats lavere end dumpingmargenen ville være tilstrækkeligt til at afhjælpe skaden. Denne påstand blev derfor afvist.
(36)
Brugere i EU hævdede, at den positive udvikling i visse skadesfaktorer var blevet ignoreret i den foreløbige vurdering, der blev foretaget af Kommissionen (rentabilitet, likviditet og investeringsafkast), og anførte, at alle faktorer burde analyseres. Alle disse positive udviklingselementer er dog allerede blevet fuldt ud analyseret i skadesvurderingen. De blev taget i betragtning men blev ikke anset for at være afgørende i denne sag af de grunde, som er anført i betragtning 52-60 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand blev derfor afvist.
(37)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 44-64 i forordningen om midlertidig told.
6.5. Konklusion vedrørende skade
(38)
Da der ikke følgelig er fremsat yderligere bemærkninger desangående, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-69 i forordningen om midlertidig told.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(39)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at analysen af årsagssammenhæng er mangelfuld, fordi Kommissionen anførte, at der blev konstateret midlertidige forbedringer for visse skadesfaktorer i UP (2009). Denne bruger var ikke enig i den af Kommissionen foretagne vurdering om, at den højere rentabilitet i 2009 i forhold til 2008 skyldtes en kortvarig midlertidig udvikling, som ikke ville gentage sig i 2010.
(40)
Med hensyn til ovenstående kommentar skal det bemærkes, at denne parts argument blot er udsagn, og at det ikke understøttes af nogen form for ny dokumentation. Kommissionens holdning er derimod understøttet af information indsendt af EU-producenterne under undersøgelsen, både i den foreløbige og den endelige fase. De oplysninger, der blev indsendt lige forud for kontrolbesøgene, blev også kontrolleret på stedet. Den af Kommissionen forventede forringelse af fortjenstmargener efter UP bekræftes også af data fra to EU-producenter for hele året 2010. Påstanden afvises derfor.
(41)
Birac anfægtede de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende virkningen af importen fra tredjelande. Kommissionens analyse i forordningen om midlertidig told (betragtning 77), var imidlertid, at Birac var den eneste betydelige eksportør til EU-markedet. Der var praktisk talt ingen import fra andre kilder. Birac leverer ingen nye beviser i denne henseende, og påstanden afvises derfor.
(42)
En samarbejdsvillig bruger anfægtede analysen af forbrugsfaldet i forordningen om midlertidig told og citerede antidumpingundersøgelsen vedrørende katodestrålerør til farvefjernsyn som præcedens for fald i efterspørgslen (3). Det blev hævdet, at et fald i efterspørgslen i nævnte undersøgelse førte til en indstillelse af proceduren. Sagen med katodestrålerør til farvefjernsyn og nærværende undersøgelse er dog på ingen måde parallelle. I førstnævnte sag faldt forbruget drastisk, fordi det pågældende produkt blev erstattet af andre produkter. I modsætning hertil var faldet i forbruget i den nuværende undersøgelse meget begrænset (7 % som angivet i betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told). I denne forbindelse skal det også bemærkes, at udviklingen i forbruget blev yderligere behandlet i betragtning 78-80 i forordningen om midlertidig told, men den relevante samarbejdsvillige bruger kunne ikke fremlægge dokumentation til tilbagevisning af Kommissionens konklusioner. Disse påstande blev derfor afvist.
(43)
På baggrund af ovennævnte bekræftes konklusionerne i betragtning 70-92 i forordningen om midlertidig told, dvs. at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade som følge af dumpingimporten, herved.
8. UNIONENS INTERESSER
(44)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at Kommissionen gav vildledende oplysninger med hensyn til zeolitomkostningernes andel af de samlede omkostninger i betragtning 104 i forordningen om midlertidig told. Brugeren hævdede især, at omkostningerne til zeolit udgør mere end de 5 % af de samlede omkostninger, som angivet i nævnte betragtning. I denne forbindelse skal det bemærkes, at denne part ikke fremlagde nye data til støtte for denne påstand, mens Kommissionens konklusioner var baseret på kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige brugere. Det bemærkes, at begrebet »samlede omkostninger«, der anvendes i betragtning 104 i forordningen om midlertidig told, omfatter alle fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. Desuden er udsagnet »under 5 %« et gennemsnit, der omfatter både vaskepulver og vandafkalkningsprodukter samlet. Endelig bør det gøres klart, at zeolitomkostningerne i vandafkalkningsprodukter er større end i vaskepulver, men langt det største anvendelsesområde er i forbindelse med vaskepulver. Med hensyn til denne specifikke samarbejdsvillige bruger udgjorde vandafkalkningsprodukter faktisk en mindre del af omsætningen af downstreamprodukter, der anvender zeolit. Påstanden afvises derfor.
(45)
En samarbejdsvillig bruger anfægtede konklusionerne i betragtning 102 i forordningen om midlertidig told om, at Kina er en mulig alternativ forsyningskilde. Under hensyntagen til de fremsatte bemærkninger accepterer Kommissionen, at selv om nogle kinesiske varer er kommet ind på EU-markedet i UP, er det usandsynligt, at Kina i den nærmeste fremtid bliver en stor leverandør (jf. betragtning 41 ovenfor). I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelsesgrad i Unionen for den pågældende vare fastholder Kommissionen sit synspunkt om, at der ikke er forsyningsproblemer med hensyn til den pågældende vare. Påstanden afvises derfor.
(46)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at hvis der blev pålagt told som følge af denne undersøgelse, ville omkostningerne til zeolit stige så meget, at dets pris til vaskepulver og vandafkalkningsprodukter også ville stige og derved få forbrugerpriserne til at stige. Dette argument bygger på den antagelse, at brugerne vil vælte prisstigningerne på zeolit som følge af en antidumpingtold over på forbrugerne. For det første mener Kommissionen, at producenterne i Unionen snarere ville få fordel af foranstaltningerne gennem øgede stordriftsfordele og ikke ved at hæve priserne (jf. betragtning 108 og 111) i forordningen om midlertidig told). Endelig, som angivet ovenfor, er andelen af omkostninger i forbindelse med zeolit i de samlede omkostninger til produktion af downstreamprodukter så ringe, at alle virkninger af tolden, selv om der sandsynligvis ikke vil være nogen virkninger, ikke ville sætte spørgsmålstegn ved den foreløbige konklusion om, at der ikke af grunde vedrørende Unionens interesser er nogen begrundelse mod en indførelse af foranstaltninger. Påstanden afvises derfor.
(47)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at man måske ville gå over til formler uden zeolit i selskabets vaskemidler, hvilket ville have negative konsekvenser for zeolitproducenterne i Unionen. EU-producenterne har fra oplysningerne, der er til rådighed for interesserede parter i filen »Open for Inspection by Interested Parties«, kendskab til, at der består en risiko for deres virksomhed. Der er dog ingen konkret dokumentation, der gør det muligt at evaluere den påståede virkning af dette hypotetiske skifte for EU-erhvervsgrenen. Påstanden afvises derfor.
(48)
Ovenstående punkter blev taget i betragtning i undersøgelsens endelige fase, men ændrer ikke dens hovedkonklusioner. Da der ikke er blevet fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 93-112 i forordningen om midlertidig told. Det konkluderes derfor, at der ikke er fremsat argumenter, der peger på, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger som et resultat af denne undersøgelse.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(49)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 114-116 i forordningen om midlertidig told.
9.2. Endelige foranstaltninger
(50)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumping. Denne blev beregnet til 28,1 %.
(51)
I betragtning af ovenstående bør den endelige antidumpingtold for BiH være på 28,1 %.
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(52)
I betragtning af størrelsen af den dumpingmargen, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning.
11. FORANSTALTNINGERNES FORM
(53)
Under undersøgelsen fremsatte den eksporterende bosniske producent Alumina d.o.o. Zvornik sammen med dens forretningsmæssigt forbundne selskab i EU, Kauno Tiekimas AB, der er beliggende i Kaunas i Litauen, et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1. Det skal bemærkes, at Fabrica glinice »Birac« for nyligt blev et holdingselskab, og at Alumina d.o.o., der er beliggende i Zvornik, forblev den eneste eksporterende producent i gruppen.
(54)
Tilsagnet blev gennemgået af Kommissionen. Det pågældende produkt er en råvare, som kun findes i én produkttype og -specifikation, og således udelukker en mulig risiko for priskompensation gennem forskellige produkttyper. Undersøgelsen viste, at al eksport til Unionen blev faktureret via det forretningsmæssigt forbundne selskab i Unionen (dvs. Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen). Dette forretningsmæssigt forbundne selskab sælger også andre produkter fremstillet af Birac-gruppen. Markedet for zeolit A i pulverform er imidlertid klart afgrænset, og de kunder, der køber zeolit A i pulverform, ville ikke ifølge deres natur købe andre produkter fremstillet af Birac-gruppen. Det blev derfor konkluderet, at risikoen for krydskompensation ved eventuelt salg af andre produkter til de samme kunder, var meget ringe.
(55)
Ved afgørelse 2011/279/EU (4) godtog Kommissionen pristilsagnet fra Alumina d.o.o. Zvornik og dets forretningsmæssigt forbundne selskab Kauno Tiekimas. Rådet anerkender, at pristilsagnet fjerner dumpingens skadelige virkning og begrænser risikoen for omgåelse i tilstrækkelig grad.
(56)
For at sætte Kommissionen og toldmyndighederne i stand til yderligere at overvåge Alumina d.o.o. Zvornik's og dets forretningsmæssigt forbundne selskabs overholdelse af pristilsagnet, skal fritagelsen for antidumpingtold, når ansøgningen om overgang til fri omsætning forelægges for de relevante toldmyndigheder, gøres afhængig af i) forelæggelsen af en tilsagnsfaktura, hvilket er en handelsfaktura, som mindst indeholder de i bilaget anførte elementer og fastlagte erklæring, ii) at importerede varer fremstilles, afsendes og faktureres enten direkte af Alumina d.o.o. Zvornik til den første uafhængige kunde i Unionen eller faktureres direkte af Kauno Tiekimas til den første ikke forretningsmæssigt forbundne kunde i Unionen, og iii) at de varer, der deklareres og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen på tilsagnsfakturaen. Hvis ovennævnte betingelser ikke er opfyldt, påløber den relevante antidumpingtold på tidspunktet for godtagelse af deklarationen for overgang til fri omsætning.
(57)
Hvis Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 9, tilbagetrækker godtagelsen af tilsagnet som følge af misligholdelse ved henvisning til særlige transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer ugyldige, påløber der et skyldigt toldbeløb på tidspunktet for accepten af deklarationen for overgang til fri omsætning.
(58)
Importører bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan påløbe et skyldigt toldbeløb på tidspunktet for accept af deklarationen for overgang til fri omsætning som beskrevet i betragtning 56 og 57, også selv om et pristilsagn fra den fabrikant, som de har købt af, direkte eller indirekte, var blevet godtaget af Kommissionen.
(59)
I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, bør toldmyndighederne straks underrette Kommissionen, hvis der konstateres tegn på, at tilsagnet misligholdes.
(60)
Af de grunde, der er angivet ovenfor, kan det tilsagn, der er afgivet af Alumina d.o.o. Zvornik og Kauno Tiekimas, godtages af Kommissionen. De berørte selskaber er blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger, betragtninger og forpligtelser, som godtagelsen er baseret på.
(61)
I tilfælde af misligholdelse eller tilbagetrækning af tilsagnet eller i tilfælde af Kommissionens tilbagetrækning af godtagelsen af tilsagnet finder den antidumpingtold, som er blevet pålagt af Rådet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, automatisk anvendelse i medfør af grundforordningens artikel 8, stk. 9 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030) med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
2. Den endelige antidumpingtold frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 28,1 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer deklareret for frigivelse til fri omsætning, som faktureres af selskaber, fra hvilke Kommissionen har godtaget tilsagn, og hvis navne er anført i afgørelse 2011/279/EU, fritages for den antidumpingtold, der er pålagt ved artikel 1, under forudsætning af, at:
a)
de fremstilles, afsendes og faktureres enten direkte af Alumina d.o.o., Zvornik, Bosnien-Hercegovina, til den første uafhængige kunde i Unionen, eller faktureres direkte af selskabet Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen, til den første uafhængige kunde i Unionen,
b)
de ledsages af en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som mindst indeholder de elementer og den erklæring, der er fastlagt i bilaget til denne forordning, og
c)
de varer, der deklareres og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
2. En skyldig told påløber på det tidspunkt, hvor deklarationen for overgang til fri omsætning accepteres:
-
hver gang det med hensyn til de importerede varer som beskrevet i stk. 1 konstateres, at en eller flere af de i nævnte stykke anførte forudsætninger ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen tilbagetrækker godtagelsen af tilsagnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 9, ved en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige.
Artikel 3
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 1036/2010 på importen af zeolit A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030), med oprindelse i Bosnien-Hercegovina, opkræves endeligt.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2011.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 464/2011,
annettu 11 päivänä toukokuuta 2011,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 1036/2010 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa.
(2)
Menettely pantiin vireille, kun Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. ja Zeolite Mira Srl Unipersonale, jäljempänä ’valituksen tekijät’, joiden tuotannot muodostavat huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia zeoliitti A -jauheen kokonaistuotannosta unionissa, jättivät 4 päivänä tammikuuta 2010 valituksen. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
2. MYÖHEMPI MENETTELY
(3)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(4)
Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoon tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.
(5)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämiseen tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(6)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella komissio aikoi suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia.
(7)
Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.
3. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(8)
Koska näiden kysymysten osalta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 12-15 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
(9)
Edellä esitetty huomioon ottaen tehdään lopullinen päätelmä siitä, että kaikki edellä määritetyt zeoliitti A -jauheen lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
4. OTANTA
(10)
Bosnialainen vientiä harjoittava tuottajaryhmä, jäljempänä ’Birac’, toi uudelleen esiin tutkimuksen alustavassa vaiheessa esittämänsä väitteen siitä, että otoksen ulkopuolelle jätetty unionin tuottaja Silkem d.o.o., jäljempänä ’Silkem’, olisi pitänyt kokonaisuudessaan sisällyttää otokseen valitun unionin tuottajan MAL Magyar Aluminium, jäljempänä ’MAL’, kyselyyn antamaan vastaukseen, sillä nämä kaksi yritystä ovat etuyhteydessä toisiinsa. Birac väitti, että jos tämä poisjättäminen hyväksyttäisiin, syntyisi syrjintää unionin tuottajien ja viejien välillä, sillä jos polkumyyntitutkimuksen kohteina olevissa maissa sijaitsee etuyhteydessä olevia vientiä harjoittavia tuottajia, niiden kaikkien on toimitettava kyselyvastaukset. Lisäksi Birac väitti, että sekä MAL että Silkem olisi pitänyt todeta yhteistyöstä kieltäytyneiksi.
(11)
Näitä väitteitä ei voida hyväksyä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa esitetyistä syistä katsotaan, että sekä MAL että Silkem ovat toimineet täydessä yhteistyössä tutkimuksessa. On syytä huomata, että Silkem toimitti tietoja otantalomakkeen vastauksessa ja että Silkem otettiin huomioon makroindikaattoreissa. Pienen yrityskoon vuoksi Silkemiä ei kuitenkaan sisällytetty otokseen valittujen yritysten luetteloon. Sen vuoksi Silkemin ei tarvinnut esittää niin kutsuttuja mikrotason tietoja eikä niitä ole siis tarkastettu. Koska Silkem on myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta suhteellisen vähän verrattuna MALin myyntimääriin, Silkemin tietojen yhdistäminen MALin tietoihin ei tiettävästi olisi muuttanut tilannetta.
(12)
Vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien välistä syrjintää koskeva väite on myös selvästi perusteeton, koska kyseessä ovat erilaiset tilanteet. Polkumyynnin olemassaoloa käsittelevä tutkimus suoritetaan yleensä nimenomaan yritysten tasolla, ja komission yksiköiden on laskettava yritysten osalta yrityskohtainen polkumyyntimarginaali. Vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää on tarkasteltava kokonaisuutena, sillä muutoin on vaarana, että vienti ohjautuu ryhmän sen osan kautta, johon sovellettu tulli on alhaisin. Toisaalta vahinkoa koskevan tutkimuksen tavoitteena on tutkia, onko unionin koko tuotannonalalle aiheutunut merkittävää vahinkoa. Tässä tapauksessa katsottiin, että tutkimuksessa otokseen valitut unionin tuottajat edustavat unionin koko tuotantoa tiettyjen vahinkoindikaattoreiden (mikroindikaattoreiden) osalta. Tämän vuoksi väite hylätään.
(13)
Birac väitti lisäksi, että erään MALiin etuyhteydessä olevan bosnialaisen kaivosyrityksen, joka toimittaa kyseiselle unionin tuottajalle jalostamatonta raaka-ainetta (bauksiittia), olisi myös pitänyt toimia yhteistyössä tutkimuksessa. Tämän väitteen osalta todetaan, että kyseinen kaivosyritys sisältyi MALin kyselyvastauksessa olleeseen luetteloon. Bauksiitin hankintaan ja alumiinitrihydraatiksi muuntamiseen liittyvät kustannukset olivat myös kaikilta osin mukana MALin ilmoittamissa tuotantokustannuksissa. Sen vuoksi voidaan katsoa, että MAL-ryhmä noudatti täysin komission yksiköiden asettamia ilmoitusvaatimuksia. Tämän vuoksi väite hylätään.
(14)
Koska näiden kysymysten osalta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16-20 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
5. POLKUMYYNTI
5.1 Normaaliarvo
(15)
On muistettava, että normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti, koska kotimarkkinamyynti ei ollut edustavaa.
(16)
Normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä kunkin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräisiin, tutkimusajanjaksolla aiheutuneisiin tuotantokustannuksiin kyseisten tuottajien tavanomaisen kaupankäynnin yhteydessä tutkimusajanjakson aikana harjoittaman samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä keskimääräinen voitto painotettuna. Koska tarkasteltavana olevasta tuotteesta ja samankaltaisesta tuotteesta ei ole eri tuotetyyppejä, käytettiin painotettua keskimääräistä voittoa. Tuotantokustannuksia sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia oikaistiin tarvittaessa, ennen kuin niitä käytettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin määrittämiseen ja laskennallisten normaaliarvojen muodostamiseen.
(17)
Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen Birac esitti huomautuksia normaaliarvon muodostamisessa käytetyn voittomarginaalin määrittämisestä. Käytetty menetelmä oli Biracin mukaan ristiriidassa perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan kanssa, sillä normaaliarvon laskeminen ei-edustavan kotimarkkinamyynnin voittomarginaalin avulla johtaa tässä nimenomaisessa tapauksessa tarkalleen samaan tulokseen kuin epäedustavan kotimarkkinamyynnin hintoihin pohjautuva laskenta. Birac väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan ja 2 artiklan 6 kohdan yhteinen tarkastelu ei voi johtaa siihen päätelmään, että kyseisten kohtien tarkoituksena olisi näin epäjohdonmukainen lähestymistapa. Lisäksi se totesi, että käytetty voittomarginaali on kohtuuton ja epäsuhteessa verrattuna etenkin alihinnoittelulaskelmissa käytettyyn voittotavoitteeseen.
(18)
Birac väitti myös, että kotimarkkinamyyntiä ei voida sen luonteen vuoksi pitää tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena ja näin ollen sitä ei pitäisi käyttää normaaliarvon määrittämiseen.
(19)
Ensimmäisen väitteen osalta todetaan, että sovellettu menetelmä vastaa perusasetuksen säännöksiä ja WTO:n päätöksiin pohjautuvaa oikeuskäytäntöä, joiden mukaan normaaliarvon muodostamiseen on käytettävä tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimarkkinamyynnin voittoa, vaikka kyseinen myynti ei olisi edustavaa. Koska kotimarkkinamyynti oli kokonaisuudessaan kannattavaa, tässä nimenomaisessa tapauksessa saatiin normaaliarvon laskennassa todellakin sama tulos, kuin jos normaaliarvo olisi perustunut kotimaan myyntihintoihin. Ensinnäkin on syytä huomata, että voittoa ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia koskevat tiedot perustuivat yrityksen omaan kotimarkkinamyyntiin, jonka katsottiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. Lisäksi on muistettava, että ”kohtuullisuutta” mitattaessa ei voida ottaa lähtökohdaksi alihinnoittelulaskelmissa käytettyä voittotavoitetta, sillä kyseinen voitto vastaa tilannetta, jossa EU:n markkinoilla ei esiinny polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia, eikä se näin ollen ole asianmukainen lähtötieto normaaliarvon muodostamisessa käytettävän voiton määrittämistä varten. Tämän vuoksi väite olisi hylättävä.
(20)
Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan kotimarkkinamyyntiä ei olisi pidettävä tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena, tutkimuksessa todettiin, että Biracin toimittamat tiedot ja näyttö olivat luotettava perusta normaaliarvon määrittämiselle. Sen vuoksi väite hylättiin perusteettomana.
(21)
Koska normaaliarvon määrittämisestä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-26 kappaleessa selostettu menetelmä.
5.2 Vientihinta
(22)
Koska vientihinnasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5.3 Vertailu
(23)
Koska normaaliarvon ja vientihinnan vertailusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
5.4 Polkumyyntimarginaali
(24)
Koska polkumyyntimarginaalin määrittämisestä ei tehty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 30-32 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6. VAHINKO
(25)
Vahinkoa koskevista päätelmistä saatiin huomautuksia eräiltä unionin tuottajilta, kahdelta käyttäjältä EU:sta sekä ainoalta bosnialaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta.
(26)
Tässä asetuksessa ei toisteta väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käsiteltyjä väitteitä.
6.1 Yleisiä huomioita
(27)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 45 ja 68 kappaleesta ilmenee, että ilmaisu ”unionin tuotannonala” kattaa tässä tutkimuksessa unionin kaikki tuottajat. Lisäksi vahinkoa koskevien päätelmien perustana olevat tekijät pohjautuvat pääsääntöisesti unionin tuotannonalaa koskeviin tietoihin. Kun on käytetty unionin tuotannonalaa koskevia tietoja, kyse on väliaikaista tullia koskevan asetuksen 5.4 jakson mukaisista makrotason tiedoista. Jos unionin toimialasta ei ollut saatavilla kattavia tietoja, käytettiin unionin tuottajista poimitun edustavan otoksen tietoja. Näistä kysymyksistä ei saatu huomautuksia, joten alustavat päätelmät vahvistetaan lopullisesti.
(28)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa oli kuitenkin virheellinen ilmaus. Kappaleen olisi pitänyt kuulua seuraavasti: ”Kaikki unionin tuottajat muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’”.
(29)
Koska muita huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52-56 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.2 Unionin kulutus
(30)
Koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskeva asetuksen johdanto-osan 35-38 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.3 Tuonti asianomaisesta maasta
(31)
Koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39-43 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.4 Unionin tuotannonalan tilanne
6.4.1 Vahinkoindikaattorit
(32)
Erään unionin tuottajan, MALin, toimipaikassa ilmeni lokakuussa 2010 häiriötilanne. Yrityksen toimittamista luvuista on kuitenkin nähtävissä, että MAL sai tarkasteltavana olevan tuotteen toimitukset entiselle tasolle tammikuuhun 2011 mennessä. Tämä häiriö ei siis selvästikään aiheuttanut vakavia toimitusongelmia EU:n markkinoilla.
(33)
Birac toi esiin, että edellä mainittu MALiin etuyhteydessä oleva bosnialainen kaivosyritys tuotti tutkimusajanjaksolla voittoa ja että komission olisi sen vuoksi oikaistava MALin tuotantokustannuksia ja voittoa taloudellisia indikaattoreita käsittelevässä laskelmassa, koska MALin voitollista tilannetta väitettiin heikennetyn siihen etuyhteydessä olevan Bosnia ja Hertsegovinassa sijaitsevan kaivosyrityksen tehtyä huomattavasti voittoa.
(34)
Edellä mainitun väitteen osalta on huomattava, että etuyhteydessä olevalta yritykseltä tehdyt bauksiittihankinnat toteutettiin tavanomaisin markkinaehdoin. Tätä kysymystä tarkasteltiin paikalla tehdyn tarkastuksen yhteydessä. Koska MAL osti tutkimusajanjaksolla bauksiittia sekä etuyhteydessä olevilta että etuyhteydettömiltä yrityksiltä suunnilleen samoin keskimääräisin hinnoin, komissio oli vakuuttunut siitä, että bauksiittihankinnat oli tehty tavanomaisin markkinaehdoin ja että on tarpeetonta muuttaa niitä MALin kannattavuuslukuja, joita käytettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa esitettyyn kannattavuuslaskelmaan. Näin ollen väite hylättiin.
(35)
Lisäksi Birac väitti, että sillä oli merkittäviä kilpailuetuja verrattuna useimpiin unionin tuottajiin, koska se sai tiettyjä raaka-aineita suoraan alumiinin tuotannostaan, ja että tämä olisi otettava huomioon vahinkomarginaaleissa. Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Jos jollakin yrityksellä on kilpailuetu, sen pitäisi yleensä olla nähtävissä myös yritystä koskevassa polkumyyntilaskelmassa pienempien kustannusten ja näin ollen myös pienemmän normaaliarvon muodossa. Tämäntyyppisellä kilpailuedulla ei ole käsitteellisesti mitään tekemistä vahinkomarginaalin kanssa. Viimeksi mainitussa on kyse sen arvioimisesta, riittääkö polkumyyntimarginaalia pienempi tulli poistamaan vahingon. Näin ollen väite hylättiin.
(36)
Unionin käyttäjät väittivät, että tiettyjen vahinkotekijöiden myönteinen kehitys oli jätetty huomiotta komission alustavassa arvioinnissa (kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto), ja vaativat kaikkien tekijöiden tutkimista. Mainittu myönteinen kehitys on kuitenkin ollut kaikilta osin tarkastelun kohteena vahingon arvioinnissa. Kehitys otettiin huomioon, mutta sitä ei tässä tapauksessa pidetty ratkaisevana väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52-60 kappaleessa esitetyistä syistä. Näin ollen tämä väite hylättiin.
(37)
Koska muita huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44-64 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
6.5 Vahinkoa koskevat päätelmät
(38)
Koska muita asiaa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 65-69 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan näin ollen vahvistaa.
7. SYY-YHTEYS
(39)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti, että syy-yhteyttä koskeva tarkastelu on puutteellinen, koska tietyissä vahinkotekijöissä oli komission mukaan nähtävissä väliaikaista kohentumista tutkimusajanjaksolla (2009). Kyseinen käyttäjä ei hyväksynyt komission tekemää arviointia, jonka mukaan parempi kannattavuus vuonna 2009 verrattuna vuoteen 2008 johtui lyhytkestoisista väliaikaisista muutoksista, jotka eivät tulisi toistumaan vuonna 2010.
(40)
Edellä olevan kannanoton yhteydessä on huomattava, että kyseisen osapuolen väitteet ovat yksinomaan toteamuksia, joiden tukena ei ole uutta näyttöä. Komission näkemyksen tukena on sitä vastoin tietoja, joita unionin tuottajat toimittivat sekä alustavassa että lopullisessa tutkimusvaiheessa. Tarkastuskäyntien alla toimitetut tiedot tarkistettiin lisäksi paikan päällä. Kahden unionin tuottajan toimittamat tiedot koko vuodelta 2010 osoittavat lisäksi, että komission ennuste tutkimusajanjakson jälkeisestä voittomarginaalien heikkenemisestä piti paikkansa. Tämän vuoksi väite hylätään.
(41)
Birac kiisti kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutuksista tehdyn alustavan päätelmän. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (johdanto-osan 77 kappale) komissio kuitenkin arvioi, että Birac oli ainoa huomattava EU:n markkinoille viejä. Muista lähteistä tulevaa tuontia ei käytännössä ollut. Birac ei ole esittänyt asiasta uutta näyttöä, ja siksi sen väite hylätään.
(42)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä torjui väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyn analyysin kulutuksen laskusta ja totesi pitävänsä väritelevisioiden katodisädeputkia käsitellyttä polkumyyntitutkimusta (3) ennakkotapauksena kysynnän supistumisen osalta. Väitettiin, että kyseisessä tutkimuksessa kysynnän supistuminen johti menettelyn päättämiseen. Väritelevisioiden katodisädeputkia käsitellyttä tapausta ei voida kuitenkaan rinnastaa tähän tutkimukseen. Ensiksi mainitussa kulutus laski jyrkästi, koska kyseinen tuote korvattiin muilla tuotteilla. Tässä tutkimuksessa kulutus sitä vastoin laski erittäin lievästi (7 prosenttia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 37 ja 38 kappaleessa todetaan). Lisäksi on huomattava, että kulutuksen kehittymistä käsiteltiin myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78-80 kappaleessa, mutta kyseessä oleva yhteistyössä toiminut käyttäjä ei pystynyt esittämään näyttöä komission päätelmien kumoamiseksi. Tämän vuoksi nämä väitteet hylätään.
(43)
Edellä esitetyn perusteella voidaan näin ollen vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70-92 kappaleessa esitetyt päätelmät siitä, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli polkumyynnillä tapahtuva tuonti.
8. UNIONIN ETU
(44)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti, että komissio on väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa esittänyt harhaanjohtavia tietoja siitä, mikä on zeoliitin kustannusten osuus kokonaiskustannuksista. Se väitti erityisesti, että zeoliitin kustannusten osuus kokonaiskustannuksista on suurempi kuin kyseisessä johdanto-osan kappaleessa mainitut 5 prosenttia. On syytä huomata, että kyseinen osapuoli ei toimittanut väitteensä tueksi uusia tietoja, kun taas komission päätelmät perustuivat yhteistyössä toimineilta käyttäjiltä saatuihin tarkastettuihin tietoihin. Todettakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa käytetty ilmaisu ”kokonaiskustannukset” käsittää kaikki valmistuskustannukset sekä myyntikustannukset ja yleiset hallintokustannukset. Lisäksi ilmaus ”alle 5 prosenttia” tarkoittaa keskimääräistä osuutta, joka kattaa sekä pyykinpesu- että vedenpehmennysaineet. On myös tarkennettava, että zeoliitin osuus vedenpehmennysaineiden kustannuksista on suurempi kuin sen osuus pyykinpesuaineiden kustannuksista ja että zeoliitin käyttö painottuu kuitenkin selvästi pyykinpesuaineisiin. Kyseisen yhteistyössä toimineen käyttäjän tapauksessa vedenpehmennysaineiden osuus liikevaihdosta oli vähäinen verrattuna sen käyttämien zeoliittia sisältävien jatkojalostustuotteiden liikevaihtoon. Tämän vuoksi väite hylätään.
(45)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä kyseenalaisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa esitetyn päätelmän siitä, että Kiina on mahdollinen vaihtoehtoinen toimituslähde. Esitetyt kommentit huomioon ottaen komissio toteaa, että vaikka EU:n markkinoille tuli tutkimusajanjakson aikana joitakin kiinalaisia hyödykkeitä, on epätodennäköistä, että Kiinasta tulee lähitulevaisuudessa huomattava toimittaja (ks. edellä 41 kappale). Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat kapasiteetin käyttöasteet unionissa saavat komissio kuitenkin pysymään kannassaan, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen suhteen ei ole toimitusongelmia. Tämän vuoksi väite hylätään.
(46)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti, että jos tämän tutkimuksen tuloksena määrätään tulleja, zeoliitin kustannukset kasvavat siinä määrin, että kyseisen käyttäjän pyykinpesu- ja vedenpehmennysaineiden hinnat nousisivat ja näin ollen nostaisivat myös kuluttajahintoja. Tämä väite perustuu siihen oletukseen, että käyttäjät siirtävät polkumyyntitullista johtuvat zeoliitin hinnan korotukset eteenpäin. Komissio katsoo ensinnäkin, että unionin tuottajat pikemminkin hyötyisivät toimenpiteistä mittakaavaetujen lisääntymisen perusteella, ei hintoja nostamalla (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 108 ja 111 kappale). Kuten edellä mainitaan, zeoliittiin liittyvien kustannusten osuus jatkojalostustuotteiden kokonaistuotantokustannuksista on pieni, joten tullin sinänsä epätodennäköiset vaikutukset eivät kyseenalaistaisi alustavaa päätelmää, jonka mukaan toimenpiteiden käyttöönotto ei ole ristiriidassa minkään pakottavan unionin etuun liittyvän syyn kanssa. Tämän vuoksi väite hylätään.
(47)
Yksi yhteistyössä toiminut käyttäjä väitti muuttavansa mahdollisesti pyykinpesuaineidensa koostumuksen zeoliitittomaksi, mikä vaikuttaisi kielteisesti unionin zeoliitin tuottajiin. Osapuolten tarkasteltavaksi annetussa avoimessa tapauskansiossa olevien tietojen perusteella unionin tuottajat ovat tietoisia siitä, että niiden liiketoimintaan kohdistuu tällainen riski. Ei ole kuitenkaan konkreettista näyttöä, jonka avulla voitaisiin arvioida tämän hypoteettisen muutoksen väitettyjä vaikutuksia unionin tuotannonalaan. Tämän vuoksi väite hylätään.
(48)
Edellä olevat näkökohdat otettiin huomioon lopullisessa tutkimusvaiheessa, mutta ne eivät muuttaneet tutkimuksen tärkeimpiä päätelmiä. Koska muita huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93-112 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. Näin ollen päätellään, että ei ole tullut esiin mitään sellaisia väitteitä, jotka osoittaisivat, että on unionin edun vastaista ottaa käyttöön toimenpiteitä tämän tutkimuksen tuloksena.
9. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
9.1 Vahingon korjaava taso
(49)
Koska huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114-116 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
9.2 Lopulliset toimenpiteet
(50)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli alhaisimman havaitun polkumyynti- ja vahinkomarginaalin suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tullin olisi suuruudeltaan vastattava todettua polkumyyntiä. Se laskettiin 28,1 prosentin suuruiseksi.
(51)
Bosnia ja Hertsegovinaan sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 28,1 prosenttia.
10. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN
(52)
Koska todettu polkumyyntimarginaali on huomattavan suuri ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät tällä asetuksella käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena.
11. TOIMENPITEIDEN MUOTO
(53)
Bosnialainen vientiä harjoittava tuottaja Alumina d.o.o. Zvornik sekä siihen etuyhteydessä oleva, unionin alueella sijaitseva yritys Kauno Tiekimas AB, jonka sijaintipaikka on Kaunas, Liettua, tarjosivat tutkimuksen aikana hintasitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. On huomattava, että Fabrica glinice Biracista tuli hiljattain holdingyhtiö, joten Zvornikissa sijaitseva Alumina d.o.o. on nyt ryhmän ainoa vientiä harjoittava tuottaja.
(54)
Komissio tutki tarjouksen. Tarkasteltavana oleva tuote on hyödyketuote, jota on vain yhtä lajia, minkä vuoksi useisiin tuotelajeihin perustuva hinnantasaus ei voi tulla kyseeseen. Tutkimuksessa ilmeni, että unioniin suuntautuva vienti laskutettiin kokonaisuudessaan unionissa sijaitsevan etuyhteydessä olevan yrityksen (Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Liettua) kautta. Kyseinen etuyhteydessä oleva yritys myy myös muita Birac-ryhmän tuottamia tuotteita. Zeoliitti A -jauheen markkinat ovat kuitenkin selvästi määritellyt, ja zeoliitti A -jauhetta ostavat asiakkaat eivät lähtökohtaisesti ostaisi muita Birac-ryhmän tuottamia tuotteita. Näin ollen pääteltiin, että ristiinkompensointi eli muiden tuotteiden mahdollinen myynti samoille asiakkaille oli erittäin epätodennäköistä.
(55)
Komissio on päätöksellään 2011/279/EU (4) hyväksynyt Alumina d.o.o. Zvornik -yrityksen ja siihen etuyhteydessä olevan Kauno Tiekimas -yrityksen sitoumustarjouksen. Neuvosto toteaa, että tarjottu hintasitoumus poistaa polkumyynnin vahingollisen vaikutuksen ja pienentää riittävästi toimenpiteiden kiertämisen riskiä.
(56)
Jotta komissio ja tulliviranomaiset voivat valvoa tehokkaasti Alumina d.o.o. Zvornik -yrityksen ja siihen etuyhteydessä olevan yrityksen antaman sitoumuksen noudattamista, vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa pyyntöä asianomaiselle tulliviranomaiselle esitettäessä polkumyyntitullista vapautuksen edellytyksenä on, että i) esitetään sitoumuslasku, joka on kauppalasku, johon sisältyvät ainakin liitteessä mainitut tiedot ja ilmoitus; ii) Alumina d.o.o. Zvornik on valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttanut tätä niistä suoraan, tai Kauno Tiekimas on laskuttanut asianomaisista tuontituotteista suoraan ensimmäistä etuyhteydetöntä asiakasta unionissa; ja iii) tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta. Jos edellä esitetyt edellytykset eivät täyty, maksettavaksi tuleva polkumyyntitulli syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.
(57)
Aina kun komissio peruuttaa rikkomuksen seurauksena sitoumuksen hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla viitaten kyseiseen tuontitapahtumaan ja ilmoittaen, ettei siihen liittyvä sitoumuslasku ole pätevä, tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä.
(58)
Tuojien pitäisi olla tietoisia siitä, että tullivelka voi syntyä tavanomaisen kaupallisen riskin tavoin vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä, kuten 56 ja 57 kappaleessa kuvataan, vaikka komissio olisikin hyväksynyt sitoumuksen valmistajalta, jolta tuojat ostivat tuotteita suoraan tai välillisesti.
(59)
Tulliviranomaisten olisi perusasetuksen 14 artiklan 7 kohdan mukaisesti ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikista tapauksista, joissa havaitaan viitteitä sitoumuksen rikkomisesta.
(60)
Edellä esitetyistä syistä komissio pitää Alumina d.o.o.:n Zvornik -yrityksen ja Kauno Tiekimas -yrityksen tarjoamaa sitoumusta hyväksyttävänä. Asianomaisille yrityksille on ilmoitettu niistä olennaisista tosiasioista, huomioista ja velvoitteista, joihin hyväksyntä perustuu.
(61)
Jos sitoumusta rikotaan tai se peruutetaan tai jos komissio peruu sitoumuksille antamansa hyväksynnän, neuvoston perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön ottamaa polkumyyntitullia aletaan soveltaa perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla ilman eri toimenpiteitä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen, jota kutsutaan myös zeoliitti NaA -jauheeksi tai zeoliitti 4A -jauheeksi, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00 (Taric-koodi 2842100030), tuonnissa.
2. Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 28,1 prosenttia.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Vapaaseen liikkeeseen luovutettavaksi ilmoitetut tuontituotteet, joita koskevan kauppalaskun ovat laatineet komission hyväksymän sitoumuksen antaneet, päätöksessä 2011/279/EU luetellut yritykset, vapautetaan 1 artiklalla käyttöön otetusta polkumyyntitullista seuraavin ehdoin:
a)
Alumina d.o.o. Zvornik, Bosnia ja Hertsegovina, on valmistanut asianomaiset tuontituotteet, lähettänyt ne ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle unionissa ja laskuttanut tätä niistä suoraan, tai Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Liettua, on laskuttanut asianomaisista tuontituotteista suoraan ensimmäistä riippumatonta asiakasta unionissa;
b)
tuontituotteiden mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen; ja
c)
tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat tarkoin sitoumuslaskussa olevaa kuvausta.
2. Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä,
-
kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa luetelluista ehdoista ei täyty, tai
-
kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän perusasetuksen 8 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin liiketoimiin ja ilmoitetaan, että asianomaiset sitoumuslaskut eivät ole päteviä.
3 artikla
Kannetaan lopullisesti Bosnia ja Hertsegovinasta peräisin olevan zeoliitti A -jauheen, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2842 10 00 (Taric-koodi 2842100030), tuonnissa asetuksella (EU) N:o 1036/2010 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2011.