KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 9. januar 2012
SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10) om Ungarns statsstøtte til Malév Hungarian Airlines Zrt.
(meddelt under nummer K(2011) 9316)
(Kun den ungarske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2013/150/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
under henvisning til Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF (1) vedrørende støtteforanstaltning C 38/10 (ex NN 69/10) (2),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser, under henvisning til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. BAGGRUND OG SAGSFORLØB
(1)
Efter flere fejlslagne forsøg på privatisering indgik den ungarske stat i 2007 en salgs- og købsaftale med AirBridge Zrt. (i det følgende benævnt "AirBridge") vedrørende 99,95 % af aktierne i sit nationale luftfartsselskab Malév Hungarian Airlines Zrt. (i det følgende benævnt "Malév"). AirBridge betalte 200 mio. HUF (740 000 EUR (3)) for aktierne. Privatiseringsaftalen blev anmeldt til Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF, men senere trukket tilbage (4).
(2)
Efter den nye ejers økonomiske problemer erhvervede den russiske Vnyesekonombank (i det følgende benævnt "VEB") en ejerandel på 49,5 % i AirBridge og blev Malévs indirekte aktionær.
(3)
I marts 2010 fik Kommissionen via pressen kendskab til den ungarske stats hensigt om at renationalisere Malév. Ved e-mail af 2. marts 2010 bekræftede de ungarske myndigheder disse presseforlydender.
(4)
Ved e-mail af 10. marts 2010 modtog Kommissionen en klage fra Wizz Air, et ungarsk lavprisluftfartsselskab og en vigtig konkurrent til Malév i Ungarn. Ifølge denne klage var der angiveligt ydet ulovlig og uforenelig statsstøtte til Malév ved hjælp af en række forskellige foranstaltninger. Ved brev af 29. marts 2009 fremsendte Kommissionen en ikke-fortrolig udgave af klagen til de ungarske myndigheder sammen med en anmodning om supplerende oplysninger. Ungarn fremsendte bemærkninger vedrørende indholdet af denne klage den 30. april 2010 og besvarede de spørgsmål, der var rejst deri.
(5)
På et møde den 5. maj 2010 tilkendegav de ungarske myndigheder, at de havde til hensigt at omstrukturere luftfartsselskabet. De meddelte imidlertid også, at de endnu ikke vidste, hvor omfattende denne omstrukturering ville blive.
(6)
En anden klage (fra en konkurrent, som anmodede om hemmeligholdelse af identiteten) af 5. oktober 2010 blev modtaget af Kommissionen og videresendt til de ungarske myndigheder ved brev af 21. oktober 2010. De ungarske myndigheder fremsendte bemærkninger vedrørende indholdet af denne klage den 19. november 2010.
(7)
Yderligere anmodninger om oplysninger blev sendt til de ungarske myndigheder den 14. juli 2010 og 8. oktober 2010, og der blev modtaget svar den 11. august 2010, 16. august 2010, 5. oktober 2010, 3. november 2010 og 23. november 2010.
(8)
På denne baggrund indledte Kommissionen den 21. december 2010 en formel undersøgelsesprocedure i henhold til artikel 108, stk. 2, i TEUF (i det følgende benævnt "beslutningen om indledning af proceduren") vedrørende forskellige påståede statsstøtteforanstaltninger til fordel for Malév.
(9)
Ungarn fremsatte sine bemærkninger til Kommissionens beslutning om indledning af proceduren den 24. februar 2011.
(10)
Beslutningen om indledning af proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 26. maj 2011 (5). To interesserede parter fremsatte bemærkninger: Wizz Air den 26. juni 2011 og en konkurrent (som anmodede om hemmeligholdelse af identiteten) den 28. juni 2011.
(11)
Disse bemærkninger blev videresendt til Ungarn ved brev af 6. juli 2011. Ungarn fremsendte kommentarer til bemærkningerne fra tredjemand den 5. september 2011.
(12)
Efter beslutningen om indledning af proceduren blev der afholdt to møder i Bruxelles mellem Kommissionens tjenestegrene og de ungarske myndigheder henholdsvis den 10. juni 2011 og 19. oktober 2011.
(13)
Kommissionen anmodede de ungarske myndigheder om yderligere oplysninger den 26. september 2011 og fik svar fra Ungarn ved brev af 25. oktober 2011.
II. MALÉV OG DE PÅGÆLDENDE FORANSTALTNINGER
II.1. Virksomheden
(14)
Malév har hjemsted i Budapest Liszt Ferenc International Airport (i det følgende benævnt "Budapest Lufthavn") og opererer på nuværende tidspunkt en flåde på 22 fly (6) til destinationer i Europa og Mellemøsten. I 2009 transporterede selskabet 3,2 millioner passagerer (7).
II.2. Perioden forud for privatiseringen i 2007
(15)
De ungarske myndigheder har flere gange forsøgt at privatisere Malév. I 1992 blev en aktiepost på 35 % i Malév solgt til et italiensk statskontrolleret konsortium mellem Alitalia og Simest. I 1997 solgte Alitalia-Simest sin aktiepost til et konsortium af to privatejede ungarske banker (OTP & MKB). I 1999 blev hovedparten af de privatejede aktier tilbagekøbt af staten, hvorefter statens andel udgjorde 97 %.
(16)
Sammen med mange andre luftfartsselskaber led Malév alvorligt som følge af den tilbagegang på luftfartsmarkedet, der fulgte efter begivenhederne i september 2001, og blev tabsgivende (se tabel 1 nedenfor).
(17)
Det var på denne baggrund, at staten besluttede endnu en gang at privatisere Malév i 2007.
II.3. Privatiseringen i 2007 og Malév under privat kontrol
II.3.1. Salg til AirBridge
(18)
Det var nødvendigt at rekapitalisere virksomheden, og staten havde som ejer begrænsede muligheder for at finansiere en sådan investering. Der blev anmodet om tilbud på Malév, og i begyndelsen af 2007 nåede man frem til, at et SPV-selskab (special purpose vehicle) ved navn AirBridge havde afgivet det mest attraktive tilbud. AirBridge tilbød en attraktiv og angiveligt kommercielt bæredygtig forretnings- og omstruktureringsplan.
(19)
Derfor blev der den 23. februar 2007 indgået en salgs- og købsaftale om salg af 99,95 % af aktierne i Malév til AirBridge. 49 % af aktierne i AirBridge var ejet af Boris Abramovich (8), en russisk forretningsmand, som havde aktiemajoriteten i en række russiske luftfartsselskaber (KrasAir og AirUnion-alliancen af russiske luftfartsselskaber), og 51 % af ungarske enkeltpersoner. AirBridge ventedes derfor at tilføre Malév industriel knowhow og ledelse, sammen med forretnings- og omstruktureringsplaner.
(20)
De vigtigste dele af denne aftale var:
(a)
AirBridge købte 99,95 % af aktierne i Malév for 200 mio. HUF (740 000 EUR). Senest den 31. december 2008 var AirBridge forpligtet til at stille finansiering (9) på 50 mio. EUR til rådighed.
(b)
Et lån ydet i 2003 til Malév af den 100 %-statsejede ungarske udviklingsbank (Magyar Fejlesztési Bank, i det følgende benævnt "MFB") på 76 mio. EUR blev fjernet fra Malévs balance og overført til et 100 %-statsejet SPV-selskab, Malév-forvaltningsselskabet (Malév Vagyonkezelő Kft., i det følgende benævnt "MAVA").
Dette MFB-lån fra 2003 var et EUR-denomineret, 100 % statsgaranteret lån med en rentesats på 3-måneders IBOR + 0,5 %. Lånets oprindelige udløbstidspunkt var 2013, og hovedstolen skulle tilbagebetales på én gang ved løbetidens udløb. Med overførslen af hovedstolen og renterne til MAVA blev lånets løbetid også forlænget indtil 2017.
Ifølge de ungarske myndigheder blev aktiver til en værdi af 76 mio. EUR overført til MAVA sammen med lånet. Disse aktiver omfattede Malév-varemærket, en olieledning og et B767-fly. Hvis Malév skulle give overskud, ville selskabet også skulle betale 25 % af sit overskud efter skat til MAVA. AirBridge stillede også en bankgaranti til rådighed for MAVA fra VEB til at dække tilbagebetalingen af lånet op til 32 mio. EUR.
(c)
Malév ville også betale 200 000 EUR pr. år til MAVA som en licensafgift for at bruge navnet "Malév" og logoet. AirBridge var forpligtet til fortsat at bruge varemærket og sikre selskabets drift som et luftfartsselskab indtil den 31. december 2017, lånets nye udløbsdato.
(d)
Malév ville tilbagelease B767-flyet - lige overført til MAVA (se punkt b) ovenfor) - fra MAVA fra 1. januar 2008 til 31. december 2017 (10).
(21)
En ny ledelse blev udpeget, og der blev indført en række omkostningsbesparende og indtægtsskabende foranstaltninger. Disse omfattede indstilling af langdistanceflyvninger og personalenedskæringer. Da disse foranstaltninger imidlertid faldt sammen med en voldsom stigning i brændstofpriserne, havde de ifølge Ungarn ingen samlet indvirkning på selskabets rentabilitet.
(22)
Malévs økonomiske situation blev fortsat forværret, og efter 4 måneder manglede selskabet den nødvendige likviditet til at betale royalties for brugen af Malév-varemærket.
(23)
Ifølge Ungarn blev betalingerne for det B767-fly, der var leaset af MAVA, ikke "standset", så snart Malév havde besluttet at indstille langdistanceruterne, da Malév "anerkender" denne gæld, og der blot er tale om en forsinkelse med hensyn til betaling, hvoraf der betales renter.
(24)
I andet halvår af 2008 begyndte den globale finanskrise at indvirke på Malév såvel som på selskabets russiske partnere. Flere af Boris Abramovichs luftfartsselskaber gik konkurs. AirBridge var ikke længere i stand til at finansiere Malév og misligholdt tilbagebetalingen af lånet til VEB. Da aktieposten på 49 % i AirBridge var stillet som sikkerhed over for VEB, overtog VEB disse aktier. VEB tilkendegav, at man var villig til fortsat at finansiere Malév, men som bank og ikke som ejer.
II.3.2. Salg af Malév Ground Handling
(25)
Som allerede nævnt var Malévs økonomiske situation blevet yderligere forværret i begyndelsen af 2009. Selskabets aktionærer henvendte sig derfor til det statslige holdingselskab (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., i det følgende benævnt "MNV") med forslag om at sælge Malév Ground Handling, Malévs 100 %-ejede datterselskab (i det følgende benævnt "Malév GH"), til MNV.
(26)
Ifølge Ungarn var Malév GH på daværende tidspunkt og er fortsat en økonomisk velfunderet virksomhed.
(27)
En foreløbig købsaftale blev undertegnet i januar 2009 (og ændret i februar), hvorved der kunne foretages forudbetalinger på 4,3 mia. HUF (16 mio. EUR). MNV foretog forudbetalinger til Malév i januar og februar 2009. Disse forudbetalinger skulle tilbagebetales inden for 2 arbejdsdage, hvis MNV efter due diligence-undersøgelsen besluttede ikke at undertegne den endelige salgs- og købsaftale. Denne potentielle tilbagebetalingsforpligtelse var sikret ved sikkerhedsstillelsesaftaler. I juli 2009 besluttede MNV i sidste ende at opgive transaktionen, og købsprisen skulle tilbagebetales.
(28)
Forudbetalingen er aldrig blevet tilbagebetalt til MNV. Renter på forudbetalinger er aldrig blevet betalt til MNV (11).
II.3.3. Skatteudsættelse
(29)
Mellem januar 2007 og marts 2010 gav den ungarske skatte- og finansforvaltning (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, i det følgende benævnt "APEH") Malév lov til at udsætte eller omlægge betalingerne af forskellige typer skatter og socialsikringsforpligtelser. APEH inddrev ikke den forfaldne gæld fra juli 2008 og gik endog med til efterfølgende at omlægge yderligere beløb. I marts 2010 androg Malévs skatte- og socialsikringsgæld (hovedstol og morarenter) i alt 13,7 mia. HUF (51 mio. EUR). Med hensyn til hele Malév-koncernen er dette beløb 16,8 mia. HUF (62 mio. EUR). Den 11. marts 2010 blev det resterende beløb på Malévs løbende konto hos APEH betalt ved hjælp af nogle af de likvide midler fra den kapitalforhøjelse i februar 2010, der er nævnt nedenfor.
II.4. Renationaliseringen i 2010 og Malév under offentlig kontrol
II.4.1. Årsagerne til renationaliseringen af Malév
(30)
I 2010 var det ikke muligt at finde private investorer, der kunne overtage Malév fra AirBridge/VEB som hovedaktionær. Navnlig havde VEB ikke til hensigt at finansiere luftfartsselskabet som strategisk investor. Luftfartsselskabets økonomiske resultater var fortsat svage, som det fremgår af tabel 1 nedenfor.
Tabel 1
Malévs præstationsindikatorer 2003-2010 (mia. HUF)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
overskud/(underskud)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
overskud/(underskud)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Nettoresultat
overskud/(underskud)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Kilde:
Oplysninger fra de ungarske myndigheder og Malévs regnskaber for 2010
(31)
I stedet for likvidation besluttede de ungarske myndigheder at forhandle med VEB og AirBridge for at forsøge at forbedre Malévs forretningsmæssige stilling på mellemlang og lang sigt.
II.4.2. Kapitalforhøjelsen i februar 2010: debt-equity-swap og ny kapital
(32)
Den 26. februar 2010 blev VEB, AirBridge, MNV, Malév og den ungarske regering enige om en kapitalforhøjelse på 25,4 mia. HUF (94 mio. EUR) ved indskud af ny kapital på 20,7 mia. HUF (77 mio. EUR) og ved en debt-equity-swap af forudbetalingen for Malév GH (se afsnit II.3.2 ovenfor) plus renter heraf, i alt 4,7 mia. HUF (17 mio. EUR). AirBridge konverterede også 1,5 mia. HUF (5,4 mio. EUR) til egenkapital. Som følge heraf forsvandt kravene mod Malév, og de tidligere kreditorer blev ejere af selskabet.
(33)
Inden forhøjelsen blev den eksisterende registrerede kapital i Malév reduceret til næsten nul for at absorbere en del af de akkumulerede tab og afspejle den omstændighed, at de eksisterende aktier i Malév var blevet værdiløse. Malévs registrerede kapital blev derpå forhøjet ved at udstede nye aktier med et nominelt beløb på 0,01 HUF hver. Udviklingen i Malévs kapitalsituation fremgår af figur 1 nedenfor.
(34)
De 20,7 mia. HUF (77 mio. EUR), som blev tilført kontant af MNV, gjorde det muligt for Malév at tilbagebetale alle udestående skatteforpligtelser (se betragtning (29) ovenfor) og midlertidigt at stabilisere driften.
(35)
Efter kapitalforhøjelsen besad staten 94,6 % af aktierne i Malév, og AirBridge/VEB's andel blev reduceret.
Figur 1
Udvikling i Malévs kapitalsituation
II.4.3. Maj - august 2010: aktionærlån og konvertering til egenkapital
(36)
Mellem maj og august 2010 ydede den ungarske stat via MNV Malév en række "aktionærlån" på i alt 9,2 mia. HUF (34 mio. EUR).
(37)
Det første af disse lån i maj 2010 var på 2,16 mia. HUF (7,9 mio. EUR). Det blev beskrevet som et treårigt aktionærlån til en rente på 9,97 %. Tilbagebetalingen skulle finde sted på én gang ved løbetidens udløb, og sikkerheden var et pant i aktierne i Malév GH.
(38)
Det andet af disse lån i juni 2010 på 1,34 mia. HUF (4,9 mio. EUR) var ligeledes et treårigt aktionærlån til en rente på 9,97 %, tilbagebetalingen skulle ligeledes finde sted på én gang ved løbetidens udløb, og sikkerheden var et pant i aktierne i Malév GH.
(39)
I august 2010 blev der ydet et tredje aktionærlån på 5,7 mia. HUF (20,8 mio. EUR). Dette var ligeledes et treårigt aktionærlån til en rente på 9,97 %, som skulle tilbagebetales på én gang ved løbetidens udløb. I dette tilfælde var sikkerheden et pant i et fly (HA-LNA - et CRJ-jetfly).
(40)
Den 24. september blev disse tre lån, der udgjorde i alt 9,2 mia. HUF (33,6 mio. EUR), sammen med renterne af dem (i alt 9,4 mia. HUF eller 34,3 mio. EUR), konverteret fra gæld til egenkapital i Malév, og de underliggende garantier blev frigivet.
II.4.4. September 2010: en yderligere kapitalforhøjelse og et yderligere aktionærlån
(41)
Den 24. september 2010 foretog MNV også en kontant forhøjelse af Malévs kapital ved indskud af yderligere 5,3 mia. HUF (19,3 mio. EUR) i selskabet. MNV's (dvs. statens) ejerandel i Malév steg derved til 96,5 %.
(42)
Samme dato ydede staten Malév et yderligere aktionærlån på 5,7 mia. HUF (20,8 mio. EUR) med en løbetid på 3 år til en rente på 9,97 %. Den første rentebetaling skal finde sted 6 måneder fra udbetalingsdatoen, mens tilbagebetalingen af hovedstolen er i form af et fast beløb ved løbetidens udløb. Garantierne for dette lån er et registreret pant i HA-LNA CRJ-flyet med aktivværdi på ca. 1,8 mia. HUF og et pant i salgsindtægter fra internationale og ungarske IATA-agenter.
III. OVERSIGT OVER DE UNDERSØGTE FORANSTALTNINGER
(43)
I beslutningen om indledning af proceduren satte Kommissionen således spørgsmålstegn ved, om nedenstående foranstaltninger udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
-
Foranstaltning 1: Det statsejede selskab MAVA's overtagelse den 31. december 2007 af et lån på 76 mio. EUR ydet til Malév i 2003 af MFB, en 100 %-statsejet udviklingsbank, samt nogle af Malévs aktiver. Lånets løbetid vil blive forlænget indtil 2017.
-
Foranstaltning 2: Tilrådighedsstillelse af en "kontantfacilitet" på 4,3 mia. HUF i et år i forbindelse med MNV's planlagte (senere mislykkede) køb af datterselskabet Malév GH, der ifølge de ungarske myndigheder var en økonomisk sund virksomhed. Selv om salget ikke blev gennemført, er denne forudbetaling af salgsprisen ikke blevet tilbagebetalt.
-
Foranstaltning 3: Udsættelse af forskellige skatte- og socialsikringsbetalinger, der var forfaldet mellem januar 2007 og marts 2010. I marts 2010 udgjorde Malévs skatte- og socialsikringsgæld 13,7 mia. HUF.
-
Foranstaltning 4: En kapitalforhøjelse på 25,4 mia. HUF foretaget af MNV i februar 2010 ved indskud af ny kapital på 20,7 mia. HUF (77 mio. EUR) og ved en debt-equity-swap af forudbetalingen for GH (se foranstaltning 2) plus renter, i alt 4,7 mia. HUF. (AirBridge konverterede også 1,5 mia. HUF til egenkapital.)
-
Foranstaltning 5: Tre aktionærlån på i alt 9,2 mia. HUF, som MNV havde ydet Malév fra maj til august 2010. Alle tre HUF-lån havde en rente på 9,97 %, med tilbagebetaling af hovedstolen som et fast beløb ved løbetidens udløb (alle trancher tre år). De to første trancher på i alt 3,5 mia. HUF (13 mio. EUR) var sikret ved datterselskabet Malév GH og den tredje tranche på 5,7 mia. HUF (21 mio. EUR) ved et fly (HA-LNA, et CRJ-jetfly).
-
Foranstaltning 6: Konvertering af disse aktionærlån (sammen med renterne af dem) til egenkapital på 9,4 mia. HUF i september 2010.
-
Foranstaltning 7: En yderligere kontant kapitalforhøjelse på 5,3 mia. HUF i september 2010. Statens ejerandel steg til 96,5 %.
-
Foranstaltning 8: Et yderligere aktionærlån på 5,7 mia. HUF ydet i september 2010, med en rente på 9,97 %, med tilbagebetaling af hovedstolen som et fast beløb ved løbetidens udløb. Lånet var sikret ved det ovennævnte HA-LNA CRJ-fly og et pant i salgsindtægter fra internationale og ungarske IATA-agenter.
(44)
I beslutningen om indledning af proceduren satte Kommissionen også spørgsmålstegn ved, om disse foranstaltninger, for så vidt som de udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF, er forenelige med det indre marked i lyset af undtagelserne i TEUF og navnlig med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (12) (i det følgende benævnt "rammebestemmelserne for redning og omstrukturering").
IV. BEMÆRKNINGER FRA UNGARN
(45)
I sit svar på beslutningen om indledning af proceduren gentog Ungarn de forhold, der er beskrevet ovenfor, og redegjorde yderligere for grundene til luftfartsselskabernes vanskeligheder. Ungarn bekræftede også, at Malév kunne betragtes som en "permanent" kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering i hvert fald siden andet halvår af 2006.
(46)
Inden indledningen af den formelle undersøgelse gjorde de ungarske myndigheder kort fortalt gældende, at alle foranstaltninger er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip og det markedsøkonomiske kreditorprincip.
(47)
Hvad angår foranstaltningerne i forbindelse med salget af Malév til AirBridge, anførte de ungarske myndigheder, at disse foranstaltninger er i overensstemmelse med markedet på grund af sikkerhedsstillelsen med henblik på at sikre MAVA's overtagelse af lånet. Med hensyn til det mislykkede salg af Malév GH gjorde de gældende, at Malév ikke fik nogen fordel, da der var stillet korrekt sikkerhed for den forsinkede tilbagebetaling af salgsprisen, og at der var beregnet renter af salgsprisen. Med hensyn til skatteudsættelsen gør de gældende, at der var stillet sikkerhed for disse beløb, at alle gældende renteopkrævninger og bøder var blevet anvendt, og at sådanne udsættelser endvidere er generelle foranstaltninger. Vedrørende renationaliseringen af Malév anfører de ungarske myndigheder, at de kunne have gennemtvunget deres krav over for Malév, hvilket havde medført selskabets konkurs og likvidation. De er af den opfattelse, at hvis de havde gjort dette, ville de kun have inddrevet en lille del af deres krav (bortset fra en del, der var dækket af VEB-garantien, som er nævnt i betragtning (20) ovenfor). Desuden var der opstået betydelige negative konsekvenser for den nationale økonomi (13).
(48)
Med hensyn til aktionærlånene og deres efterfølgende konvertering til egenkapital i Malév er staten af den opfattelse, at disse ikke udgjorde en fordel for Malév, da lånene til enhver tid var fuldt ud sikrede ved aktiver, at der blev anvendt markedsrenter, og at der ved konverteringen til egenkapital blev taget fuldt hensyn til alle forfaldne renter.
(49)
De ungarske myndigheder indgav ingen nye elementer efter beslutningen om indledning af proceduren. Ungarns reaktion på beslutningen om indledning af proceduren indeholder således hverken nye elementer til støtte for, at foranstaltningerne ikke udgør støtte, eller oplysninger, der viser, at de gennemførte foranstaltninger er forenelige med det indre marked, navnlig med rammebestemmelserne for redning og omstrukturering.
V. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(50)
To konkurrenter fremsatte bemærkninger (se betragtning (10) ovenfor), og begge støttede Kommissionens undersøgelse:
(51)
Den konkurrent, som anmodede om hemmeligholdelse af identiteten, gjorde gældende, at nogle private investorer var interesseret i at erhverve en kontrollerende ejerandel i Malév, hvilket viser, at der forelå realistiske muligheder for Ungarn som et alternativ til renationaliseringen af Malév i 2010.
(52)
Wizz Air vurderede den samlede markedsværdi af de aktiver, der var blevet overført til MAVA sammen med MFB-lånet (foranstaltning 1), herunder Malév-varemærket, en olieledning og et B767-fly, til ikke over 27 mio. EUR, hvilket er betydeligt lavere end lånebeløbet. Wizz Air konkluderede derfor, at denne transaktion ikke var gennemført i henhold til armslængdeprincipper og udgjorde en væsentlig fordel for Malév.
(53)
Med hensyn til skatteudsættelsen (foranstaltning 3) gjorde Wizz Air gældende, at en privat virksomhed i en lignende økonomisk situation som Malévs i henhold til ungarsk lovgivning hverken automatisk eller undtagelsesvis kunne indrømmes en lignende skatteudsættelse som den foreliggende.
VI. UNGARNS KOMMENTARER TIL DE INTERESSEREDE PARTERS BEMÆRKNINGER
(54)
Efter en forlængelse af svarfristen reagerede Ungarn på disse bemærkninger den 5. september 2011. Ungarn fastholder sit standpunkt, at de tidligere foranstaltninger er berettiget i henhold til det markedsøkonomiske investorprincip (se betragtning (59) nedenfor) og derfor ikke udgør statsstøtte. Ifølge Ungarn indvirker eksistensen af almene målsætninger ikke på den omstændighed, at foranstaltningerne ikke udgør støtte.
(55)
Ungarn anførte, at der ikke var nogen realistiske alternativer, og at kun renationaliseringen gjorde det muligt for de ungarske myndigheder at genvinde fuld driftskontrol med Malév, hvorved det nationale luftfartsselskab fik mulighed for faktisk at gennemføre den omstruktureringsprocedure, som det havde arbejdet på siden 2007, for at sikre selskabets kommercielle succes. Med hensyn til foranstaltning 1 var Ungarn af den opfattelse, at værdien af de pågældende aktiver svarede til værdien af lånet. Med hensyn til foranstaltning 3 anførte Ungarn, at de ungarske skattemyndigheder behandlede Malév som enhver anden skatteyder i en lignende situation.
VII. STØTTE SOM OMHANDLET I ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF
VII.1. Generelt
(56)
For at afgøre, om de undersøgte foranstaltninger udgør statsstøtte, skal Kommissionen vurdere, om de opfylder de kumulative betingelser i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Det hedder i denne bestemmelse, at "[b]ortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne".
(57)
I lyset af denne bestemmelse vil Kommissionen vurdere, om de anfægtede foranstaltninger til fordel for Malév udgør statsstøtte.
(58)
Med hensyn til de kumulative statsstøttekriterier hersker der i den foreliggende sag ikke tvivl om kriterierne vedrørende påvirkning af samhandelen og konkurrencefordrejning, og de blev heller ikke engang taget op af de ungarske myndigheder. Malév konkurrerer med andre EU-luftfartsselskaber, navnlig efter ikrafttrædelsen af den tredje fase af liberaliseringen af lufttransporten ("tredje pakke") den 1. januar 1993 (14). De pågældende foranstaltninger gjorde det muligt for Malév at fortsætte driften, således at selskabet ikke som andre konkurrenter behøvede at bære de konsekvenser, der normalt følger af dets dårlige økonomiske resultater.
(59)
Med hensyn til statsmidler og tilregnelsen af foranstaltningerne er dette heller ikke blevet bestridt af Ungarn. APEH er den ungarske skattemyndighed og må som sådan klart tilregnes staten. MNV er det statslige holdingselskab. Dets opgaver fremgår af de vigtigste rammebestemmelser i loven om statslige aktiver (State Assets Act). MNV gennemfører regeringens og den kompetente ministers beslutninger. Med hensyn til MAVA er det også 100 %-statsejet (via MNV) og udgør - som de ungarske myndigheder forklarer - en "ungarsk statslig myndighed".
(60)
Med hensyn til selektivitet blev dette ikke bestridt af Ungarn med undtagelse af foranstaltning 3 (skatteudsættelsen). Foranstaltningerne skulle begunstige en enkelt virksomhed, Malév.
(61)
Det vil blive vurderet i det følgende, om de undersøgte foranstaltninger gav Malév en økonomisk fordel.
(62)
I den forbindelse bemærker Kommissionen, at det følger af veletablerede EU-retlige principper, at hvis der stilles supplerende kapital til rådighed for en "virksomhed" på vilkår, der er bedre end de normale markedsvilkår, kunne dette være omfattet af artikel 107, stk. 1, i TEUF, da det ville resultere i en "begunstigelse" af den pågældende virksomhed som omhandlet i denne artikel. For at afgøre, om der ydes en sådan fordel, anvender Kommissionen det "markedsøkonomiske investorprincip". Ifølge dette princip ville der ikke foreligge statsstøtte, når "en privat investor, som handler under normale markedsøkonomiske betingelser […], og som er af en størrelse, der kan sammenlignes med den offentlige sektors forvaltningsorganer, under tilsvarende omstændigheder kunne være foranlediget til at foretage den omhandlede kapitaltilførsel". Kommissionen skal derfor vurdere, "om en privat investor ville have gennemført transaktionen på de samme vilkår" (15). En hypotetisk privat investor handler som en fornuftig investor (16), der ønsker at maksimere sin fortjeneste uden dog at løbe en for stor risiko i forhold til afkastet (17).
(63)
Ifølge EU-Domstolens retspraksis skal der vel foretages en sammenligning mellem de indgreb, som iværksættes af en offentlig investor, når denne forfølger visse formål med hensyn til økonomisk politik, og den fremgangsmåde, der følges af en privat investor, men denne sidste behøver ikke nødvendigvis være en almindelig investor, som placerer kapital til forrentning på kortere eller længere sigt, men skal dog i det mindste være et privat holdingselskab eller en privat koncern af virksomheder, som følger en global eller sektorbestemt strukturpolitik, og som lader sig lede af mere langsigtede rentabilitetsudsigter (18).
(64)
Endvidere "[…] skal en offentlig og en privat investors adfærd sammenlignes under hensyn til den holdning, en privat investor ville have indtaget i forbindelse med den pågældende transaktion på grundlag af de foreliggende oplysninger og udsigterne på dette tidspunkt" (19).
(65)
Kommissionens gennemgang og vurdering skal omfatte "alle de væsentlige elementer i den omtvistede transaktion og […] dens sammenhæng". Dette omfatter den begunstigede virksomheds økonomiske situation og det pågældende marked. På grundlag af ovenstående betragtninger er det primære spørgsmål, som Kommissionen ønsker at undersøge, om virksomheden opnåede "en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået under normale markedsvilkår" (20).
(66)
Kommissionen bemærker også, at ifølge fast retspraksis finder det markedsøkonomiske investorprincip også anvendelse på lån. I forbindelse med ydelse af et lån indebærer dette princip, at det må undersøges, om en privat investor ville have ydet lånet til vedkommende på de betingelser, hvorpå lånet faktisk er blevet ydet (21).
VII.2. Vurdering af alle foranstaltningerne
(67)
Som allerede anført i beslutningen om indledning af proceduren er BP Chemicals-dommen (22) relevant for vurderingen af den foreliggende sag. Kommissionen finder således, at foranstaltningerne ikke er selvstændige og er forbundet via deres kronologi, Malévs økonomiske situation og deres endemål, da de alle sigter mod at holde luftfartsselskabet på fode og løse dets likviditetsbehov og underkapitalisering som følge af dets tab. Ungarn har således også anført i sine bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren, at de forskellige trin i "processen" er "uadskillelige", og at alle foranstaltninger skulle forfølge ét mål, nemlig at sikre luftfartsselskabets drift ved at finde en strategisk investor.
(68)
Det fremgår af Ungarns bemærkninger, at Ungarns foranstaltninger til fordel for Malév er motiveret af almene hensyn og ikke baseret på hensynet til selskabets fremtidige rentabilitet. Ungarn understregede ved flere lejligheder den mislykkede privatisering og Malévs betydning for den nationale økonomi. Det erkendtes, at staten i forbindelse med foranstaltningerne tog hensyn til "den rolle, luftfartsselskabet spiller for den nationale infrastruktur, arbejdsmarkedet og leverandørernes interesse". De ungarske myndigheder pegede endvidere på, at ingen privat investor ville være villige til at overtage luftfartsselskabet i dets nuværende form. Kommissionen må derfor antage, at ingen privat investor under lignende omstændigheder ville have handlet som den ungarske regering, da den traf foranstaltningerne. I den forbindelse minder Kommissionen også om, at Domstolen fastslog i Boch-dommen, at det "navnlig [skal] vurderes, om en privat virksomhed ud fra udsigterne til rentabel drift under lignende omstændigheder ville have foretaget en sådan kapitalforhøjelse, idet der herved skal ses bort fra ethvert socialt, politisk eller regionalt hensyn til den pågældende sektor (23)".
(69)
I lyset af Malévs dårlige økonomiske resultater over en lang periode (se tabel 1 og betragtning (103)-(104) nedenfor) og de ungarske myndigheders påstand om, at luftfartsselskabet har været permanent kriseramt i hvert fald siden 2006, kunne en acceptabel forrentning for en privat investor kun forventes, hvis selskabet havde gennemgået en drastisk omstrukturering. Hverken Ungarn eller Malév har imidlertid på noget tidspunkt påvist, at en sådan omstruktureringsplan lå til grund for nogen af de undersøgte foranstaltninger.
(70)
På baggrund af ovenstående mener Kommissionen, at foranstaltning 1-8 samlet set ikke er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Denne vurdering bekræftes yderligere af en undersøgelse af de enkelte foranstaltninger hver for sig.
VII.3. Vurdering af foranstaltning 1-8 hver for sig
VII.3.1. Foranstaltning 1
(71)
Ifølge Ungarn er MAVA's aktiviteter begrænset til en "engangsfunktion", dvs. at besidde visse aktiver, der tidligere var ejet af Malév, og fungere som "kanal for visse betalinger mellem Malév og MFB". MAVA er kun oprettet til dette formål.
(72)
Med hensyn til gæld på 76 mio. EUR, der var overført til MAVA, stammer denne fra en låneaftale mellem Malév og MFB fra 2003. Lånet skulle tilbagebetales på én gang ved løbetidens udløb og var dækket af en statsgaranti. Dette lån fra 2003 var omfattet af listen over eksisterende støtteforanstaltninger i tiltrædelsestraktaten (24). I aftalen fra 2007 blev lånets løbetid imidlertid forlænget indtil 2017. Fra 2007 kan foranstaltningen derfor ikke længere betragtes som en eksisterende støtteforanstaltning. Forlængelsen af en støtteforanstaltning udgør således en ny støtteordning som fastsat i artikel 4, stk. 2, litra b), i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (25).
(73)
Undersøgelsen har vist, at denne transaktion (dvs. forlængelse af gældens løbetid, oprettelse af MAVA, overførsel af gælden til MAVA, overførsel af aktiverne til MAVA og aftalerne om tilbageleasing) udelukkende havde til formå at omstrukturere Malévs gæld. Ungarn erkendte selv, at det aldrig var formålet, at MAVA skulle skabe overskud. Som følge af denne transaktion blev gælden (sammen med aktiverne) fjernet fra Malévs balance.
(74)
Ungarns argument om, at de finansielle forpligtelser, som Malév og AirBridge havde påtaget sig, var tilstrækkelige til at dække MAVA's omkostninger, er ikke acceptabelt til at godtgøre, at transaktionen er i overensstemmelse med markedet, da ingen privat markedsaktør havde haft incitament til at handle på samme måde. Med hensyn til sikkerhedsstillelserne skulle disse gøre det muligt for MAVA at tilbagebetale gælden ved udløbet af lånets løbetid, dvs. i 2017 (26). Ingen privat investor ville have påtaget sig en sådan risiko, dvs. overtage aktiver af en usikker fremtidig værdi til gengæld for en vis betalingsforpligtelse.
(75)
Mens de ungarske myndigheder har fremlagt ret forståelige vurderinger (27) med hensyn til B767-flyet (28) og olieledningen (29), synes vurderingen (discounted cash-flow-metode) i forbindelse med Malév-varemærket (56 mio. EUR) at køre i ring og i høj grad afhænge af luftfartsselskabets resultater, således at resultatet heraf ikke kan opfattes som den objektive værdi af Malév-varemærket, navnlig ikke på baggrund af luftfartsselskabets situation og resultater. I betragtning af, at staten var klar over sandsynligheden for, at Malév ikke ville være i stand til at opfylde sine royaltyforpligtelser, burde discounted cash-flow-metoden være resulteret i en værdi så lav som nul. I forbindelse med denne specifikke kontraktstruktur kan varemærkeværdien derfor ikke accepteres som tilstrækkelig sikkerhedsstillelse.
(76)
Aftaleparterne må have været klar over, at Malév, der allerede i 2007 var en kriseramt virksomhed, ikke realistisk var i stand til at opfylde sin royaltyforpligtelse tilstrækkeligt. I kølvandet på denne transaktion kunne MAVA's "omkostninger" (dvs. rentebetalingen til MFB) faktisk ikke dækkes af Malévs royalties for varemærket. MAVA har aldrig taget skridt til at inddrive de udestående betalinger.
(77)
Med hensyn til VEB-garantien på 32 mio. EUR skulle denne ikke kun dække hovedstolen, men også de regelmæssige rentebetalinger, som MAVA skal foretage til MFB.
(78)
På denne baggrund og i betragtning af, at der ikke blev overført nogen passende ækvivalent til MAVA, skal den omstændighed, at gælden blev fjernet fra selskabets balance, betragtes som en fordel for Malév.
VII.3.2. Foranstaltning 2
(79)
Med hensyn til MNV's forudbetaling for salget af GH (der senere mislykkedes) havde GH ifølge ekspertvurderingen fra Ungarn en nettoværdi på 1,6 mia. HUF og en anslået markedsværdi på 3,5 mia. HUF i 2009. I januar 2009 betalte MNV faktisk Malév 1,6 mia. HUF som forudbetaling. Denne betaling var sikret ved et pant i HA-LNA, et CRJ-jetfly (anslået markedsværdi 1,8 mia. HUF). I februar 2009 blev den foreløbige købsaftale ændret, og MNV betalte yderligere 2,7 mia. HUF (i alt 4,3 mia. HUF), og der blev registreret et andenprioritetspant i samme fly.
(80)
I deres bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren erkender de ungarske myndigheder, at forudbetalingen faktisk blev foretaget for at sikre Malévs likviditet under forhandlingerne om renationaliseringen.
(81)
Ifølge den foreløbige købsaftale skulle dette beløb straks tilbagebetales (inden for 2 arbejdsdage) i tilfælde af, at transaktionen mislykkedes. MNV tog imidlertid ingen skridt til at inddrive denne gæld, efter at MNV trådte tilbage fra aftalen i juli 2009. Efterfølgende renter blev først opkrævet - men aldrig betalt - da gælden blev konverteret til egenkapital i 2010. Malév havde derfor denne kontantfacilitet gratis til rådighed.
(82)
Kommissionen er af den opfattelse, at foranstaltningen gav Malév en fordel, da tilbagebetalingen af forudbetalingen ikke blev gennemtvunget, efter at den forfaldt i juli 2009. Desuden blev der allerede forinden ydet en fordel, nemlig på det tidspunkt, hvor den foreløbig købsaftale blev ændret i februar 2009 og forudbetalingen hævet (over den vurderede markedspris for selskabet) uden tilstrækkelig sikkerhedsstillelse.
VII.3.3. Foranstaltning 3
(83)
Med hensyn til skattemyndighedens gentagne indrømmelse af udsættelser af skatte- og socialsikringsforpligtelser bemærker Kommissionen, at det fremgår af Ungarns bemærkninger, at Malév i løbet af 2006-2007 ved 12 forskellige lejligheder (vedrørende forskellige betalinger) anmodede om en betalingsudsættelse. Skattemyndigheden indrømmede udsættelser hver gang. Ifølge den relevante ungarske lovgivning er indrømmelsen af sådanne udsættelser baseret på skøn og kunne derfor have været afslået. Foranstaltningen må derfor betragtes som selektiv (30).
(84)
Indtil juli 2008 blev den lovbestemte rente opkrævet og betalt af Malév ifølge udsættelsesplanerne. I sine beslutninger henviste skattemyndigheden til Malévs vanskelige situation og den omstrukturering, der var planlagt på daværende tidspunkt, som baggrunden herfor.
(85)
Fra juli 2008 ophørte Malév imidlertid med at betale sine skatter og socialsikringsbidrag samt renterne (med undtagelse af en delvis betaling i december 2008), og skattemyndigheden tog ingen skridt til at inddrive denne gæld. Endvidere blev yderligere betalinger omlagt, også efter at Malév ikke opfyldte gældsomlægningsaftalerne. Fra april 2009 blev skatte- og socialsikringsgæld, der var forfalden fra det tidspunkt (dvs. ikke de tidligere allerede forfaldne betalinger), ikke engang omlagt længere, uden at APEH traf konkrete foranstaltninger til at inddrive noget af gælden.
(86)
Kommissionen er af den opfattelse, at ingen privat kreditor ville have handlet som den ungarske stat. Der blev således ikke på noget tidspunkt taget konkrete skridt til at inddrive gælden fra juli 2008. Endvidere var selskabets økonomiske situation, trods visse omstruktureringsbestræbelser, fortsat meget svag (se tabel 1 ovenfor), og der var kun meget få eller slet ingen udsigter til, at selskabet vil genoprette rentabiliteten. Under tilsvarende omstændigheder ville en privat kreditor have forsøgt at håndhæve aftalen. Desuden ville ingen privat kreditor være gået med til en yderligere omlægning, efter at Malév ikke overholdte gældsomlægningsaftalerne.
(87)
Senest fra juli 2008 gav skattemyndighedens manglende inddrivelse af skatte- og socialsikringsgæld og de yderligere omlægninger derfor Malév en fordel.
VII.3.4. Foranstaltning 4
(88)
Med hensyn til kapitalforhøjelsen i februar 2010, hvorved staten renationaliserede luftfartsselskabet, hvori den ikke havde haft en ejerandel siden dets privatisering, er det mest iøjnefaldende, at selv om 99,95 % af Malév blev solgt til en pris svarende til ca. 740 000 EUR i 2007, betalte staten i 2010 reelt en pris svarende til 94 mio. EUR for at genvinde en ejerandel på 94,6 % (ved hjælp af kapitalforhøjelsen ved indskud af ny kapital på 20,7 mia. HUF og ved en debt-equity-swap af forudbetalingen for GH på 4,7 mia. HUF), dvs. 127 gange den oprindelige salgspris. Denne adfærd fra statens side er ikke i overensstemmelse med markedet, navnlig ikke i betragtning af, at luftfartsselskabet i mellemtiden akkumulerede tab, fortsat havde en negativ egenkapital, og der ikke forelå en troværdig omstruktureringsplan. De ungarske myndigheder erkendte således selv, at selskabet har været "permanent kriseramt", og at ingen privat investor var villig til at købe Malév i begyndelsen af 2010.
(89)
Selv om kapitalforhøjelsen androg 25,4 mia. HUF (dvs. dette var det beløb, som den ungarske stat betalte for at genvinde en ejerandel på 94,6 % i luftfartsselskabet), havde Malév på tidspunktet for swappen en negativ egenkapital på 41 mia. HUF (152 mio. EUR), akkumulerede tab på 51 mia. HUF (189 mio. EUR) og en samlet gæld på 75 mia. HUF (278 mio. EUR) (31). Det fremgår af regnskabet for 2010, at i begyndelsen af 2010 var "luftfartsselskabets finansieringsproblemer alvorlige, gælden var nået op på et dramatisk niveau, finansieringskilder var praktisk talt ikke til stede. […] På grund af manglen på en strategisk ejer var der ingen kommerciel finansiering til rådighed". Luftfartsselskabet har faktisk været tabsgivende i hvert fald siden 2003 uden nogen realistiske udsigter til at genoprette rentabiliteten, det var ikke engang lykkedes den private ejer at bringe selskabet på fode igen. På denne baggrund var det klart, at kapitalforhøjelsen ikke ville være tilstrækkelig til at genoprette selskabets rentabilitet, og at Malév efter renationaliseringen ville have behov for yderligere kapital og likviditet for blot at holde selskabet i gang.
(90)
Med hensyn til Ungarns argument om, at staten ville stå bedre ved at nationalisere selskabet end gennemtvinge sine krav over for Malév, bemærker Kommissionen følgende. Som de ungarske myndigheder erkender, ville de i tilfælde af konkurs have inddrevet en meget lille del af deres krav, bortset fra den del, der var dækket af VEB-garantien. (Malévs aktivværdi var faktisk negativ på transaktionstidspunktet.) I modsætning hertil besluttede den ungarske stat at holde luftfartsselskabet i live ved at konvertere dets gæld og indskyde ny kapital på 20,7 mia. HUF (ca. 77 mio. EUR). Ingen privat investor ville have påtaget sig denne yderligere finansielle byrde i en lignende situation, navnlig uden realistiske chancer for at genoprette selskabets rentabilitet.
(91)
Kommissionen bemærker også, at på samme tid som den ungarske stat forhøjede Malévs kapital, konverterede AirBridge (indirekte VEB) også selskabets gæld på 1,4 mia. HUF til egenkapital. Dette beløb udgør imidlertid kun 5 % af den nye kapital, og derudover indskød staten, oven i den konverterede gæld, også en betydelig mængde ny kapital. Indskuddet af ny kapital udgjorde således 77 % af kapitalforhøjelsen. I betragtning af Malévs dårlige økonomiske situation var udsigten til, at dette beløb ville blive betalt til AirBridge, desuden meget begrænset, hvis ikke-eksisterende. Den private aktørs adfærd i dette tilfælde adskiller sig derfor væsentligt fra den ungarske stats adfærd, og det kan ikke lægges til grund, at staten optrådte som en privat investor.
Tabel 2
Kapitalforhøjelsen i 2010
Deltager i kapitalforhøjelsen
Bidrag i mia. HUF
Form for bidrag
Andel af bidrag
MNV
20,7
Ny kapital
77 %
MNV
4,7
Debt-equity-swap
18 %
AirBridge / VEB
1,4
Debt-equity-swap
5 %
I ALT
26,8
100 %
(92)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at renationaliseringen af Malév i februar 2010 ved hjælp af kapitalforhøjelsen under disse omstændigheder gav selskabet en fordel.
VII.3.5. Foranstaltnings 5-8
(93)
Vedrørende foranstaltningerne efter renationaliseringen er det åbenlyst, at aktionærlånene og kapitaltilførslerne skulle finansiere Malévs daglige drift og forhindre selskabets truende insolvens. Staten traf således disse foranstaltninger med samme formål, nemlig at opretholde Malévs drift. Endvidere er de også nært forbundet via deres kronologi, da de blev iværksat inden for meget korte tidsintervaller (dvs. fra maj til september 2010). Kommissionen er derfor af den opfattelse, at disse aktionærlån i henhold til BP Chemicals-dommen ikke kan vurderes på grundlag af det markedsøkonomiske investorprincip og navnlig ved anvendelse af meddelelsen om referencesatsen (32), da de alle er direkte forbundet med foranstaltning 4, og deres karakter af statsstøtte derfor ikke kan vurderes isoleret.
(94)
Det fremgår af Ungarns bemærkninger, at ingen privat aktør var villig til finansiere Malév, selskabets eneste finansieringskilder var leverandørkreditter og den likviditet, staten stillede til rådighed. På tidspunktet for lånenes ydelse kunne staten ikke seriøst regne med, at Malév ville opfylde sin rentebetalingsforpligtelse, og at selskabet ville tilbagebetale lånet. Det er desuden også tvivlsomt, at en privat kreditor ville løbe den risiko at yde et lån, som skal tilbagebetales med et engangsbeløb ved løbetidens udløb til et selskab i en lignende situation som Malév (dvs. permanent kriseramt). I betragtning af selskabets kredithistorie i forhold til staten (f.eks. manglende tilbagebetaling af forudbetalingen for GH, gentagne skatteudsættelser og manglende betalinger) kunne staten og enhver anden investor endelig ikke realistisk forvente, at Malév ville opfylde sine forpligtelser.
(95)
På den anden side ville den fastsatte rente og de aftale sikkerhedsstillelser endog i henhold til meddelelsen om referencesatsen ikke være tilstrækkelige til at udelukke, at der foreligger statsstøtte. Den fastsatte rentesats var 9,97 %, mens HUF-referencesatsen på tidspunktet for lånenes ydelse udgjorde 5,97 %. En margin på kun 400 basispoint over HUF-basissatsen er utilstrækkelig i betragtning af Malévs tidligere resultater og økonomiske situation (en virksomhed til stadighed på konkursens rand). Med hensyn til sikkerhedsstillelsen for lånene er markedsværdien af GH (3,5 mia. HUF) tvivlsom i tilfælde af Malévs konkurs, da Malév var den dominerende partner i forbindelse med groundhandlingaktiviteterne: I 2009 blev 63 % af indtægterne genereret af Malév. I det mindste på kort sigt var selskabets økonomiske resultater derfor afhængige af Malévs eksistens, og dets markedsværdi ville således være faldet betydeligt i tilfælde af, at Malév gik konkurs.
(96)
I mangel af en troværdig omstruktureringsplan var det klart fra begyndelsen, at hverken lånene eller kapitalforhøjelsen ville gøre det muligt at genoprette rentabiliteten i selskabet, som fortsat befandt sig i en kritisk situation med en markedsværdi på nul. Disse foranstaltninger svarer således praktisk talt til et rent tilskud, da staten ikke havde nogen udsigter til at genvinde de "investerede" midler.
(97)
Kommissionen mener derfor, at foranstaltning 5-8 gav Malév en fordel.
VII.4. Konklusion om spørgsmålet, om der foreligger statsstøtte
(98)
Ifølge den ovenstående vurdering giver alle de pågældende foranstaltninger (foranstaltning 1-8) Malév en fordel. Denne fordel er ydet ved hjælp af statsmidler.
(99)
Desuden er Malév et luftfartsselskab og kan som sådant betragtes som en virksomhed. Selskabet konkurrerer med andre luftfartsselskabet, som ikke har samme fordel. Derfor fordrejer foranstaltningerne konkurrencen. Derudover er selskabet aktivt inden for en sektor (luftfart), hvor der absolut er samhandel mellem medlemsstaterne; kriteriet om påvirkning af samhandelen inden for Unionen er også opfyldt.
(100)
Endelig er foranstaltningerne specifikke og selektive, idet de kun begunstiger en enkelt virksomhed (dvs. Malév).
(101)
På baggrund af ovenstående argumenter konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 1-8 opfylder kriterierne i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Under disse omstændigheder må de betragtes som statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
VII.5. Støttens forenelighed med det indre marked
(102)
Artikel 107, stk. 2 og 3, i TEUF fastsætter undtagelser fra den generelle regel i artikel 107, stk. 1, om, at statsstøtte er uforenelig med det indre marked.
(103)
Kommissionen er af den opfattelse, at Malév har været permanent kriseramt i hvert fald siden 2006. Selskabet har navnlig været tabsgivende i hvert fald siden 2003 (se tabel 1 ovenfor), og allerede i 2006 var dets egenkapital negativ (figur 1 ovenfor). Desuden bekræftede de ungarske myndigheder luftfartsselskabets permanente vanskeligheder, og at det siden andet halvår af 2006 havde opfyldt betingelserne for konkursbehandling mv. og dermed punkt 10, litra c), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Det eneste grundlag for forenelighed ville derfor være rammebestemmelserne for redning og omstrukturering.
(104)
Med hensyn til støtteberettigelse og betingelsen om engangsstøtte ("one time, last time") bemærker Kommissionen, at de undersøgte foranstaltninger ikke danner et "kontinuerligt omstruktureringsforløb". Luftfartsselskabet skiftede ejer to gange i den relevante periode (dvs. 2007-2010), da det blev privatiseret og renationaliseret. Det var løbende blevet "omstruktureret", men uden en samlet plan. Der blev således taget visse initiativer til omkostningsnedskæringer (afskedigelser og rutenedskæringer) efter privatiseringen, men enhedsomkostningerne faldt ikke tilstrækkeligt. Ifølge de ungarske myndigheder blev der i 2009 udarbejdet en ny "strategisk orientering", som igen blev revideret af konsulentvirksomheden Roland Berger i forbindelse med renationaliseringen. De pågældende foranstaltninger er derfor forskellige omstruktureringsforanstaltninger, hvilket principielt er i strid med princippet om engangsstøtte.
(105)
Kommissionen bemærker, at selv hvis Malév skulle være berettiget til støtte i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering (dvs. betingelsen om engangsstøtte blev opfyldt, hvilket bestrides), ville kravene til forenelig rednings- og omstruktureringsstøtte ikke være opfyldt af de nedenfor anførte grunde.
(106)
Med hensyn til redningsstøtte er punkt 25, litra a)-e), i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering ikke opfyldt. De foreliggende foranstaltninger er navnlig ikke begrænset til det nødvendige minimum, det er ikke påvist, at de er begrundet i alvorlige sociale vanskeligheder, og at de ikke får alvorlige negative spillover-effekter i andre medlemsstater. Med undtagelse af foranstaltning 5 og 8 blev hovedparten af dem desuden ikke ydet i form af lån eller garantier.
(107)
Med hensyn til omstruktureringsstøtte er ingen af betingelserne for forenelighed i henhold til rammebestemmelserne for redning og omstrukturering opfyldt.
(108)
Navnlig med hensyn til punkt 34-35 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering, "genoprettelse af den langsigtede rentabilitet", dokumenterede de ungarske myndigheder ikke, at luftfartsselskabet igen kunne blive rentabelt, og fremlagde ikke en omstruktureringsplan, der var i overensstemmelse med kravene i punkt 36-37 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering.
(109)
Med hensyn til kravet om "forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger" (punkt 38-42 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering) bemærker Kommissionen desuden, at der ikke blev truffet bestemmelse om kompenserende modydelser.
(110)
Endelig med hensyn til betingelsen om "begrænsning af støtten til et minimum" (punkt 43-45 i rammebestemmelserne for redning og omstrukturering) foreligger der intet egetbidrag.
(111)
På baggrund af ovenstående er foranstaltning 1-8, der er iværksat til fordel for Malév siden 2007, ikke forenelige med rammebestemmelserne for redning og omstrukturering. Da foranstaltningerne blev ydet til en kriseramt virksomhed, er der intet andet grundlag for støttens forenelighed, der finder anvendelse. Foranstaltningerne er derfor uforenelige med det indre marked.
VIII. TILBAGEBETALING
VIII.1. Generelt
(112)
I henhold til TEUF og Domstolens faste retspraksis har Kommissionen kompetence til at beslutte, at den pågældende stat skal ophæve eller ændre støtten, når den har konstateret, at den er uforenelig med det indre marked (33). Det er også Domstolens faste retspraksis, at formålet med en stats forpligtelse til at afskaffe en støtte, som af Kommissionen betragtes som uforenelig med det indre marked, er at genoprette den oprindelige situation (34). Domstolen har i den forbindelse slået fast, at dette mål er nået, når modtageren har tilbagebetalt de beløb, der blev ydet i form af ulovlig støtte, og dermed mister den fordel, vedkommende havde i forhold til sine konkurrenter på markedet, og situationen forud for betalingen er genoprettet (35).
(113)
Ifølge ovennævnte retspraksis bestemmer artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (36), at "[i] negative beslutninger om ulovlig støtte bestemmer Kommissionen, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve støtten tilbagebetalt fra støttemodtageren".
(114)
Da de foreliggende foranstaltninger må betragtes som ulovlig og uforenelig støtte, skal støtten tilbagesøges for at genoprette den situation, der eksisterede før støtten blev ydet. Starttidspunktet for tilbagesøgningen bør være det tidspunkt, hvor fordelen blev ydet til støttemodtageren, dvs. da støtten blev stillet til rådighed for modtageren, der skal betale renter, indtil beløbene er tilbagebetalt.
VIII.2. Støtteelement i de enkelte foranstaltninger
VIII.2.1. Foranstaltning 1
(115)
Kommissionen erkender, at "Malév" som varemærket for det ungarske nationale luftfartsselskab, der har været i drift gennem årtier, har en vis værdi på luftfartsmarkedet. På den anden side er Kommissionen af den opfattelse, at den varemærkeværdi, som de ungarske myndigheder har gjort gældende, ikke kan accepteres i forbindelse med den specifikke kontraktstruktur. En objektiv værdi burde have været baseret på en uafhængig vurdering, der også tog hensyn til Malévs samlede økonomiske situation.
(116)
På baggrund af ovenstående fastsættes støtteelementet i foranstaltning 1 således til op til 56 mio. EUR, dvs. 76 mio. EUR minus værdien af olieledningen og flyet (dvs. 20 mio. EUR), minus den objektive værdi af Malév-varemærket (37). Det nøjagtige støtteelement skal beregnes af Ungarn. Såfremt Ungarn ikke fremfører overbevisende argumenter for en objektiv varemærkeværdi på det tidspunkt, hvor transaktionen om overførslen af varemærket til MAVA blev indgået, betragtes det fulde beløb på 56 mio. EUR som støtteelement.
VIII.2.2. Foranstaltning 2
(117)
Som nævnt ovenfor er Kommissionen af den opfattelse, at foranstaltningen gav Malév en fordel, da tilbagebetalingen af forudbetalingen ikke blev gennemtvunget, efter at den forfaldt. Desuden blev der allerede forinden ydet en fordel, i hvert fald på det tidspunkt, hvor den foreløbig købsaftale blev ændret i februar 2009 og forudbetalingen hævet (over den vurderede markedspris for selskabet).
(118)
Kommissionen konkluderer, at en sådan kontantfacilitet ikke var blevet ydet af en privat aktør. Ingen privat markedsaktør var således gået med til at stille disse midler til rådighed for Malév, navnlig ikke gratis, og der blev ikke taget nogen som helst skridt til at tilbagesøge dem. I deres bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren erkender de ungarske myndigheder faktisk selv, at forudbetalingen skulle sikre Malévs overlevelse (se betragtning (80) ovenfor). Det fulde beløb i forbindelse med faciliteten i den periode, hvor den var til rådighed for modtageren, udgør derfor støtteelementet: mellem februar 2009 og juli 2009 0,8 mia. HUF (forskellen mellem "overbetalingen" med hensyn til GH's markedsværdi) og mellem juli 2009 og februar 2010 4,3 mia. HUF (det fulde forudbetalingsbeløb). Tilbagebetalingen bør således tage hensyn til, at beløbet blev konverteret til egenkapital i februar 2010 (se foranstaltning 4 nedenfor).
VIII.2.3. Foranstaltning 3
(119)
Vedrørende udsættelsen og den manglende inddrivelse af skatter og socialsikringsbidrag mener Kommissionen, at Malévs samlede forfaldne gæld over for APEH fra juli 2008 til marts 2010 udgjorde statsstøtte. Endvidere udgør det fulde omlagte beløb efter dette tidspunkt (juli 2008) også statsstøtte. Der er således intet, der tyder på, at en privat kreditor ville have indrømmet disse udsættelser og omlægninger. Tilbagebetalingen bør tage hensyn til, at de forfaldne beløb blev tilbagebetalt i marts 2010.
VIII.2.4. Foranstaltning 4
(120)
Med hensyn til kapitalforhøjelsen mener Kommissionen, at i betragtning af Malévs økonomiske situation, det tilsyneladende behov for yderligere støtte efter kapitalforhøjelsen og manglen på realistiske udsigter til at genvinde de "investerede" midler ville ingen privat investor have stillet disse midler til rådighed for Malév. Den indskudte kapital på 25,4 mia. HUF plus debt-equity-swappen på 4,7 mia. HUF for forudbetalingerne for Malév GH er støtteelementet.
VIII.2.5. Foranstaltning 5
(121)
Med hensyn til lånene på i alt 9,2 mia. HUF mener Kommissionen, at i betragtning af luftfartsselskabets gældshistorie og situation på det tidspunkt, hvor disse lån blev ydet, havde staten ingen som helst grund til at forvente tilbagebetaling, og på tidspunktet for lånenes ydelse var det endog tvivlsomt, om Malév ville være i stand til at betale renterne. De opkrævede renter blev da heller ikke betalt, men efterfølgende konverteret til egenkapital.
(122)
Kommissionen mener derfor, at lånet kan sammenlignes med et rent tilskud, og støtteelementet er derfor det fulde lånebeløb på 9,2 mia. HUF i den periode, hvor det var til rådighed for støttemodtageren, dvs. mellem ydelsen af trancherne (henholdsvis maj, juni og juli 2010) og konverteringen af lånene til egenkapital (september 2010). Forfaldne og ikke-betalte renter bør omfattes af støtteelementet. Tilbagebetalingen bør således tage hensyn til, at beløbet blev konverteret til egenkapital i september 2010 (se foranstaltning 6 nedenfor).
VIII.2.6. Foranstaltning 6
(123)
Af de grunde, der er anført i betragtning (120) ovenfor, mener Kommissionen, at det samlede beløb i forbindelse med konverteringen af gæld til egenkapital kan betragtes som et rent tilskud, og det fulde beløb på 9,4 mia. HUF udgør derfor støtteelementet fra september 2010.
VIII.2.7. Foranstaltning 7
(124)
Af de grunde, der er anført i betragtning (120), mener Kommissionen, at støtteelementet er den indskudte kapital på 5,3 mia. HUF fra september 2010.
VIII.2.8. Foranstaltning 8
(125)
Af de grunde, der er anført i betragtning (120) ovenfor, mener Kommissionen, at det samlede lånebeløb kan sammenlignes med et rent tilskud, og det fulde beløb på 5,7 mia. HUF udgør derfor støtteelementet fra september 2010.
IX. KONKLUSION
(126)
På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 1-8, som Ungarn har iværksat til fordel for Malév, udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(127)
Endvidere konkluderer Kommissionen, at foranstaltning 1-8 er uforenelige med det indre marked.
(128)
Denne uforenelige støtte skal tilbagesøges fra Malév som anført i afsnit VIII.2 ovenfor med henblik på at genoprette den situation, der gjorde sig gældende på markedet, inden støtten blev ydet. Det påhviler de ungarske myndigheder at beregne det nøjagtige samlede beløb, der skal tilbagesøges, plus renter -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Følgende foranstaltninger, som Ungarn har ydet til Malév Hungarian Airlines Zrt., udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF:
a)
Foranstaltning 1: Det statsejede selskab MAVA's overtagelse den 31. december 2007 af et lån ydet til Malév i 2003 af MFB, en 100 %-statsejet udviklingsbank.
b)
Foranstaltning 2: Tilrådighedsstillelse af en "kontantfacilitet" på 4,3 mia. HUF i et år i forbindelse med MNV's planlagte (senere mislykkede) køb af datterselskabet Malév GH.
c)
Foranstaltning 3: Den samlede forfaldne skatte- og socialsikringsgæld fra juli 2008 til marts 2010 og udsættelsen af forskellige skatte- og socialsikringsbetalinger fra juli 2008.
d)
Foranstaltning 4: En kapitalforhøjelse på 25,4 mia. HUF foretaget af MNV i februar 2010 (ved indskud af ny kapital på 20,7 mia. HUF og en debt-equity-swap af forudbetalingen for GH på 4,7 mia. HUF).
e)
Foranstaltning 5: Tre aktionærlån på i alt 9,2 mia. HUF, som MNV havde ydet Malév fra maj til august 2010, plus forfaldne, men ikke betalte renter.
f)
Foranstaltning 6: Konvertering af de i artikel 1, litra e), omhandlede aktionærlån (sammen med renterne af dem) til egenkapital på 9,4 mia. HUF.
g)
Foranstaltning 7: En yderligere kontant kapitalforhøjelse på 5,3 mia. HUF i september 2010.
h)
Foranstaltning 8: Et yderligere aktionærlån på 5,7 mia. HUF ydet i september 2010 plus forfaldne, men ikke betalte renter.
Artikel 2
De i artikel 1 omhandlede statsstøtteforanstaltninger, som Ungarn ulovligt har ydet til Malév Hungarian Airlines Zrt. i strid med artikel 108, stk. 3, i TEUF, er uforenelige med det indre marked.
Artikel 3
(1) Ungarn skal tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte fra støttemodtageren.
(2) De beløb, der skal tilbagesøges, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil de er tilbagebetalt.
(3) Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Rådets forordning (EF) nr. 794/2004.
Artikel 4
(1) Tilbagesøgningen af den i artikel 2, stk. 3, omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.
(2) Ungarn sikrer, at denne afgørelse efterkommes senest fire måneder efter meddelelsestidspunktet.
Artikel 5
(1) Senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse sender Ungarn Kommissionen følgende oplysninger:
a)
det samlede beløb (hovedbeløbet og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale
b)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
(2) Ungarn holder Kommissionen underrettet om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den i artikel 2, stk. 3, omhandlede støtte med renter er fuldt tilbagebetalt. Ungarn indsender omgående på Kommissionens anmodning oplysninger om de foranstaltninger, der allerede er truffet eller er planlagt for at efterkomme afgørelsen. Ungarn giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtageren allerede har tilbagebetalt.
Artikel 6
Denne afgørelse er rettet til Ungarn.
Udfærdiget i Bruxelles, den 9. januar 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 9 päivänä tammikuuta 2012,
Unkarin Malév Magyar Légiközlekedési Zrt:lle myöntämästä valtiontuesta SA.30584 (C 38/10, ex NN 69/10)
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 9316)
(Ainoastaan unkarinkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2013/150/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon komission päätöksen (1) aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (2), joka koskee valtiontukea C 38/10 (ex NN 69/10),
on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. LÄHTÖKOHTA JA MENETTELY
(1)
Useiden epäonnistuneiden yksityistämispyrkimysten jälkeen Unkarin valtio teki vuonna 2007 yrityksen AirBridge Zrt. (jäljempänä ’AirBridge’) kanssa myyntisopimuksen, jonka kohteena oli 99,95 prosenttia kansallisen lentoyhtiön Malév Magyar Légiközlekedési Zrt:n (jäljempänä ’Malév’) osakkeista. Vastineeksi osakkeista AirBridge maksoi 200 miljoonaa forinttia (740 000 euroa (3)). Yksityistämissopimuksesta ilmoitettiin komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mutta ilmoitus peruutettiin myöhemmin. (4)
(2)
Uuden omistajan taloudellisten ongelmien seurauksena venäläinen Vnyesekonombank (jäljempänä ’VEB’) hankki 49,5 prosenttia AirBridgen osakkeista, ja siitä tuli siten Malévin osakkeenomistaja.
(3)
Maaliskuussa 2010 komissio sai lehdistön kautta tietää Unkarin valtion suunnitelmasta kansallistaa Malév uudelleen. Unkarin viranomaiset vahvistivat nämä tiedot sähköpostitse 2 päivänä maaliskuuta 2010.
(4)
Komissio vastaanotti 10 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyssä sähköpostissa kantelun halpalentoyhtiö Wizz Airilta, jonka päätoimipaikka on Unkarissa. Wizz Air on Malévin tärkein unkarilainen kilpailija. Kantelussa esitettiin, että Malév on saanut useiden toimenpiteiden kautta sääntöjenvastaista ja sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. Maaliskuun 29 päivänä 2009 päivätyssä kirjeessään komissio toimitti Unkarin viranomaisille ne kantelun tiedot, jotka eivät olleet salaisia, ja pyysi viranomaisilta lisätietoja. Unkari esitti 30 päivänä huhtikuuta 2010 kantelua koskevia huomautuksia ja vastasi kantelussa esitettyihin kysymyksiin.
(5)
Toukokuun 5 päivänä 2010 järjestetyssä tapaamisessa Unkarin viranomaiset ilmoittivat aikovansa toteuttaa lentoyhtiössä rakenneuudistuksen. Ne kuitenkin totesivat, etteivät ne vielä tienneet, miten laaja rakenneuudistuksesta tulisi.
(6)
Komissio vastaanotti myös toisen, 5 päivänä lokakuuta 2010 päivätyn kantelun (kilpailijalta, joka halusi pitää henkilöllisyytensä salassa) ja toimitti sen edelleen Unkarin viranomaisille 21 päivänä lokakuuta 2010 päivätyssä kirjeessä. Unkarin viranomaiset esittivät 19 päivänä marraskuuta 2010 huomautuksia kantelun sisällöstä.
(7)
Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta lisätietoja 14 päivänä heinäkuuta 2010 ja 8 päivänä lokakuuta 2010. Unkarin viranomaiset vastasivat 11 päivänä elokuuta 2010, 16 päivänä elokuuta 2010, 5 päivänä lokakuuta 2010, 3 päivänä marraskuuta 2010 ja 23 päivänä marraskuuta 2010.
(8)
Vastausten perusteella komissio aloitti 21 päivänä joulukuuta 2010 SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn tekemänsä päätöksen perusteella (jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’). Menettely koskee kaikkia väitettyjä Maléville myönnettyjä valtiontukia.
(9)
Unkari esitti huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevaan komission päätökseen 24 päivänä helmikuuta 2011.
(10)
Menettelyn aloittamista koskeva päätös julkaistiin 26 päivänä toukokuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5). Kaksi asianomaista esitti huomautuksia: Wizz Air 26 päivänä kesäkuuta 2011 ja toinen kilpailija, joka pyysi henkilöllisyytensä salassa pitämistä, 28 päivänä kesäkuuta 2011.
(11)
Komissio toimitti huomautukset Unkarille 6 päivänä heinäkuuta 2011. Unkari esitti 5 päivänä syyskuuta 2011 kommenttinsa kolmansien osapuolten esittämistä huomautuksista.
(12)
Menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen komission yksiköt ja Unkarin viranomaiset järjestivät Brysselissä kaksi kokousta, 10 päivänä kesäkuuta 2011 ja 19 päivänä lokakuuta 2011.
(13)
Komissio pyysi Unkarin viranomaisilta lisätietoja 26 päivänä syyskuuta 2011, ja nämä vastasivat 25 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.
II. MALÉV JA TARKASTELUN KOHTEENA OLEVAT TOIMENPITEET
II.1 Yritys
(14)
Malévin tukikohtana toimii Budapestin Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema. Yhtiö liikennöi tällä hetkellä 22 koneella (6) Euroopan ja Lähi-idän kohteisiin. Vuonna 2009 se kuljetti 3,2 miljoonaa matkustajaa. (7)
II.2 Ajanjakso ennen vuoden 2007 yksityistämistä
(15)
Unkarin viranomaiset yrittivät useampaan otteeseen yksityistää Malévin. Vuonna 1992 Malévin osakkeista 35 prosenttia myytiin Italian valtion määräysvallassa olevalle Alitalia-Simest-konsernille. Vuonna 1997 Alitalia-Simest myi osuutensa konsernille, joka muodostui kahdesta yksityisomistuksessa olevasta unkarilaisesta pankista (OPT ja MKB). Vuonna 1999 valtio osti takaisin suurimman osan yksityisomistuksessa olleista osakkeista, minkä jälkeen 97 prosenttia yhtiön osakkeista oli valtion hallussa.
(16)
Lentoliikennemarkkinoiden supistuminen vuoden 2001 syyskuun tapahtumien jälkeen aiheutti Maléville, niin kuin monille muillekin lentoyhtiöille, vakavia ongelmia. Yrityksen toiminta muuttui tappiolliseksi (ks. Taulukko 1 jäljempänä).
(17)
Tämän perusteella Unkarin valtio päätti taas yksityistää Malévin.
II.3 Vuoden 2007 yksityistäminen ja yksityisomistuksessa oleva Malév
II.3.1 Myynti AirBridgelle
(18)
Yrityksen pääomapohjaa oli vahvistettava, ja valtiolla oli omistajana rajalliset mahdollisuudet rahoittaa tällaista investointia. Sen vuoksi valtio pyysi Malévista ostotarjouksia. Vuoden 2007 alussa houkuttelevimmaksi todettiin erillisyhtiö AirBridgen tarjous. AirBridge esitti kiinnostavan ja taloudellisesti kannattavalta vaikuttavan liiketoiminta- ja rakenneuudistussuunnitelman.
(19)
Helmikuun 23 päivänä 2007 tehtiin myyntisopimus, jonka mukaan 99,95 prosenttia Malévin osakkeista siirtyi AirBridgelle. AirBridgen osakkeista 49 prosenttia omisti venäläinen liikemies Boris Abramovich (8), jolla on enemmistöosakkuuksia useissa venäläisissä lentoyhtiöissä (KrasAir sekä venäläisten lentoyhtiöiden yhteenliittymä AirUnion), ja 51 prosenttia unkarilaiset yksityishenkilöt. AirBridgen odotettiin tarjoavan Maléville liiketoiminta- ja rakenneuudistussuunnitelmien ohella alan taitotietoa ja ohjausta.
(20)
Sopimuksen tärkeimmät osat olivat seuraavat:
(a)
AirBridge maksoi 200 miljoonaa forinttia (740 000 euroa) ja sai omistukseensa 99,95 prosenttia Malévin osakkeista. AirBridge oli sitoutunut rahoittamaan yritystä 50 miljoonalla eurolla (9)31 päivään joulukuuta 2008 mennessä.
(b)
Unkarin valtion kokonaan omistaman Unkarin kehityspankin (Magyar Fejlesztési Bank, jäljempänä ’MFB’) Maléville vuonna 2003 myöntämä 76 miljoonan euron suuruinen laina poistettiin Malévin taseesta ja siirrettiin valtion kokonaan omistamalle erillisyhtiölle Malév Vagyonkezelő Kft. (jäljempänä ’MAVA’).
MFB:n vuonna 2003 myöntämän euromääräisen lainan korko oli kolmen kuukauden IBOR + 0,5 prosenttia. Valtio takasi lainan kokonaan. Laina-ajan oli alun perin tarkoitus päättyä vuonna 2013, ja lainapääoma oli maksettava takaisin yhdessä erässä laina-ajan lopussa. Samalla kun lainapääoma ja korko siirrettiin MAVA:lle, laina-aikaa pidennettiin vuoteen 2017.
Unkarin viranomaisten mukaan MAVA:lle siirrettiin yhdessä lainan kanssa 76 miljoonan euron arvosta omaisuutta. Siihen kuuluivat Malév-tuotenimi, yksi petrolin kuljetukseen soveltuva putkisto ja yksi Boeing 767 -lentokone. Jos Malévista olisi tullut taas voittoa tuottava yritys, sen olisi lisäsi pitänyt maksaa 25 prosenttia nettovoitosta MAVA:lle. Lisäksi AirBridge tarjosi MAVA:lle VEB:n myöntämän pankkitakauksen, jolla taattiin lainan takaisinmaksu 32 miljoonaan euroon asti.
(c)
Malévin oli lisäksi tarkoitus maksaa MAVA:lle vuosittain 200 000 euroa lisenssimaksuja Malévin nimen ja logon käytöstä. AirBridgen oli käytettävä tuotenimeä ja varmistettava yrityksen toiminta lentoyhtiönä lainan uuteen määräaikaan eli 31 päivään joulukuuta 2017 saakka.
(d)
Malév vuokrasi takaisin MAVA:lle siirretyn (ks. b alakohta) Boeing 767 -koneen 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2017 väliseksi ajaksi. (10)
(21)
Yritykselle nimettiin uudet johtajat ja sen sisällä toteutettiin useita kustannusten säästämiseen ja tulojen tuottamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Esimerkiksi lentoreittejä kaukokohteisiin lakkautettiin ja työntekijöiden määrää vähennettiin. Unkarin mukaan nämä toimenpiteet eivät kaiken kaikkiaan vaikuttaneet yrityksen kannattavuuteen, sillä ne osuivat yksiin polttoaineiden merkittävän hinnannousun kanssa.
(22)
Malévin taloudellinen tilanne huononi edelleen, ja neljä kuukautta myöhemmin sillä ei ollut riittävästi likviditeettiä suorittaa Malévin tuotenimen käytöstä perittäviä maksuja.
(23)
Unkarin mukaan MAVA:lta vuokratun Boeing 767 -koneen käyttömaksujen maksamista ei lopetettu sen jälkeen, kun Malév päätti keskeyttää toiminnan kaukoreiteillä, sillä Malév on myöntänyt kyseiset maksuvelvoitteet ja kyse on pelkästä maksujen viivästymisestä, josta maksetaan viivästyskorkoa.
(24)
Vuoden 2008 jälkipuoliskolla maailmanlaajuinen finanssikriisi alkoi vaikuttaa myös Maléviin ja sen venäläisiin liikekumppaneihin. Useat Boris Abramovichin lentoyhtiöistä menivät konkurssiin. AirBridge ei enää kyennyt rahoittamaan Malévia, ja se jätti suorittamatta lainan takaisinmaksun VEB:lle. Koska AirBridgen omistamat 49 prosenttia osakkeista oli pantattu VEB:lle, jälkimmäinen otti haltuunsa kyseiset osakkeet. VEB ilmoitti olevansa valmis jatkamaan Malévin rahoittamista pankkina, mutta ei omistajana.
II.3.2 Malév Ground Handling -yrityksen myynti
(25)
Kuten edellä todettiin, vuoden 2009 alussa Malévin taloudellinen tilanne huononi edelleen. Sen vuoksi yrityksen osakkeenomistajat tarjoutuivat myymään Malévin kokonaan omistaman tytäryhtiön Malév Ground Handling (jäljempänä ’Malév GH’) Unkarin kansalliselle holdingyhtiölle (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt., jäljempänä ’MNV’).
(26)
Unkarin mukaan Malév GH:n taloudellinen tilanne oli silloin ja on edelleen hyvä.
(27)
Vuoden 2009 tammikuussa allekirjoitetussa (ja helmikuussa muutetussa) alustavassa myyntisopimuksessa määrättiin 4,3 miljardin forintin (16 miljoonan euron) ennakkomaksusta. MNV maksoi vuoden 2009 tammikuussa ja helmikuussa Maléville ennakkomaksuja, jotka olisi pitänyt maksaa takaisin kahden työpäivän kuluessa, jos MNV olisi yritystarkastuksen päätteeksi todennut, ettei se allekirjoita lopullista myyntisopimusta. Tämän potentiaalisen takaisinmaksuvelvoitteen turvaamiseksi sopimukseen sisältyi vakuuslauseke. Vuoden 2009 heinäkuussa MNV päätti lopulta olla toteuttamatta liiketoimea, ja kauppahinta oli maksettava takaisin.
(28)
Ennakkoa ei koskaan maksettu takaisin MNV:lle. Myöskään ennakoille laskettua korkoa ei koskaan maksettu MNV:lle. (11)
II.3.3 Verolykkäys
(29)
Tammikuun 2007 ja maaliskuun 2010 välisenä aikana Unkarin vero- ja tullihallinto (Adó- és Pénzügyi Ellenőrzési Hivatal, jäljempänä ’APEH’) antoi Maléville luvan lykätä erilaisten verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksamista tai muuttaa niiden maksuaikataulua. APEH ei kyennyt perimään heinäkuussa 2008 erääntyneitä maksuja, ja myöhemmin se salli myös muiden erääntyneiden maksujen uudelleenjärjestelyn. Maaliskuussa 2010 Malévin vero- ja sosiaaliturvamaksuvelka (pääoma ja viivästyskorko) oli yhteensä 13,7 miljardia forinttia (51 miljoonaa euroa). Koko Malév-konsernin osalta velka on 16,8 miljardia forinttia (62 miljoonaa euroa). Maaliskuun 11 päivänä 2010 Malévin velka APEH:lle maksettiin käyttämällä osa jäljempänä mainitun, helmikuussa 2010 toteutetun pääoman korotuksen avulla saaduista käteisvaroista.
II.4 Vuoden 2010 uudelleenkansallistaminen ja valtion valvonnassa oleva Malév
II.4.1 Syyt Malévin uudelleenkansallistamiseen
(30)
Vuonna 2010 ei ollut mahdollista löytää sellaisia yksityisiä sijoittajia, jotka olisivat ostaneet AirBridgelta/VEB:ltä Malévin osake-enemmistön. Varsinkaan VEB:n ei ollut tarkoitus rahoittaa lentoyhtiötä strategisena sijoittajana. Lentoyhtiön taloudellinen tilanne oli edelleen heikko (ks. Taulukko 1).
Taulukko 1
Malévin tulosindikaattorit vuosina 2003-2010 (miljardia forinttia)
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
EBITDA
voitto/(tappio)
(4,4)
(1,8)
(4,9)
(8,8)
(10,6)
(8,3)
(15,5)
(19,1)
EBIT
voitto/(tappio)
(9,4)
(6,8)
(9,4)
(12,5)
(14,7)
(10,8)
(17,9)
(20,6)
Nettotulos
voitto/(tappio)
(13,5)
(4,9)
(1,3)
(10,9)
0,7
(14,5)
(24,8)
(24,6)
Lähde:
Unkarin viranomaisten toimittamat tiedot sekä Malévin tilinpäätöstiedot vuodelta 2010
(31)
Likvidaation sijasta Unkarin viranomaiset käynnistivät VEB:n ja AirBridge Zrt:n kanssa neuvottelut siitä, miten Malévin markkinatilannetta voitaisiin parantaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
II.4.2 Helmikuussa 2010 toteutettu pääoman korotus: koron muuntaminen pääomaksi ja uuden pääoman lisäys
(32)
Helmikuun 26 päivänä 2010 VEB, AirBridge, MNV, Malév ja Unkarin hallitus sopivat 25,4 miljardin forintin (94 miljoonan euron) suuruisesta pääoman korotuksesta, joka toteutettiin osittain sijoittamalla yritykseen uutta pääomaa (20,7 miljardia forinttia eli 77 miljoonaa euroa) ja osittain muuntamalla Malév GH:sta maksetusta ennakosta ja sille lasketusta korosta muodostuva velka pääomaksi (ks. johdanto-osan 23 kappale), jonka määrä oli yhteensä 4,7 miljardia forinttia (17 miljoonaa euroa). Lisäksi AirBridge vaihtoi 1,5 miljardia forinttia (5,4 miljoonaa euroa) osakkeiksi. Tämän seurauksena Malévin maksuvelvollisuudet lakkasivat ja sen aiemmista velkojista tuli yrityksen osakkeenomistajia.
(33)
Ennen pääoman korotusta Malévin merkitty pääoma supistettiin lähelle nollaa, jotta saatiin katettua osa tappioista ja jotta näytti siltä, että Malévin jäljellä oleva osakkeet ovat arvottomia. Sen jälkeen Malévin merkittyä pääomaa lisättiin laskemalla liikkeeseen uusia osakkeita, joista kunkin nimellisarvo oli 0,01 forinttia. Malévin oman pääoman kehittymistä kuvataan kaaviossa 1.
(34)
MNV:n maksaman 20,7 miljardin forintin (77 miljoonan euron) suuruisen käteismaksun ansiosta Malév pystyi maksamaan edellä johdanto-osan 29 kappaleessa mainitut verovelkansa ja vakiinnuttamaan tilapäisesti toimintansa.
(35)
Pääoman korotuksen jälkeen valtio omisti 94,6 prosenttia Malévin osakkeista ja AirBridgen/VEB:n osuus supistui minimiin.
Taulukko 1
Malévin oman pääoman kehitys
II.4.3 Touko-elokuu 2010: osakaslainat ja niiden muuntaminen pääomaksi
(36)
Toukokuun ja elokuun välisenä aikana vuonna 2010 Unkarin valtio myönsi Maléville MNV:n kautta useita osakaslainoja, joiden yhteismäärä oli 9,2 miljardia forinttia (34 miljoonaa euroa).
(37)
Ensimmäinen, toukokuussa 2010 kolmeksi vuodeksi myönnetty laina oli suuruudeltaan 2,16 miljardia forinttia (7,9 miljoonaa euroa), ja sen korko oli 9,97 prosenttia. Laina oli tarkoitus maksaa takaisin yhdessä erässä laina-ajan päättyessä, ja lainan vakuutena toimi panttioikeus Malév GH:n osakkeisiin.
(38)
Toinen, kesäkuussa 2010 myönnetty osakaslaina oli suuruudeltaan 1,34 miljardia forinttia (4,9 miljoonaa euroa). Myös sen laina-aika oli kolme vuotta ja lainan korko 9,97 prosenttia, ja laina oli tarkoitus maksaa takaisin yhdessä erässä laina-ajan päättyessä. Myös tämän lainan vakuutena oli panttioikeus Malév GH:n osakkeisiin.
(39)
Elokuussa 2010 myönnettiin kolmas, suuruudeltaan 5,7 miljardin forintin (20,8 miljoonan euron) osakaslaina. Myös sen laina-aika oli kolme vuotta ja korko 9,97 prosenttia, ja laina oli tarkoitus maksaa takaisin yhdessä erässä laina-ajan päättyessä. Tässä tapauksessa lainan vakuutena oli panttioikeus yhteen lentokoneeseen (CRJ-tyyppinen kone HA-LNA).
(40)
Syyskuun 24 päivänä nämä kolme lainaa, joiden yhteenlaskettu määrä oli 9,2 miljardia forinttia (33,6 miljoonaa euroa), ja niille kertyneet korot (pääoma ja korot yhteensä 9,4 miljardia forinttia eli 34,3 miljoonaa euroa) muunnettiin Malévin pääoman korotukseksi, minkä jälkeen lainojen vakuudet vapautettiin.
II.4.4 Syyskuu 2010: uusi pääoman korotus ja osakaslaina
(41)
Syyskuun 24 päivänä 2010 MNV korotti Malévin pääomaa vielä 5,3 miljardin forintin (19,3 miljoonan euron) suuruisella käteisrahoituksella. Sen seurauksena MNV:n (eli valtion) omistusosuus Malévista kasvoi 96,5 prosenttiin.
(42)
Samana päivänä valtio myönsi vielä uuden, suuruudeltaan 5,7 miljardin forintin (20,8 miljoonan euron) osakaslainan, jonka laina-aika on kolme vuotta ja korko 9,97 prosenttia. Korkoa oli tarkoitus maksaa ensimmäisen kerran kuuden kuukauden kuluttua lainan myöntämisestä, ja pääoma puolestaan maksetaan takaisin yhdessä erässä laina-ajan päättyessä. Lainan vakuutena on panttioikeus CRJ-tyyppiseen lentokoneeseen HA-LNA, jonka omaisuusarvo on noin 1,8 miljardia forinttia, sekä panttioikeus tuloihin, jotka saadaan IATAn hyväksymien matkatoimistojen välittämästä kansainvälisestä ja Unkarin sisäisestä lentoliikenteestä.
III. LYHYT KUVAUS TARKASTELTAVANA OLEVISTA TOIMENPITEISTÄ
(43)
Komissio tarkasteli menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään sitä, voidaanko seuraavat toimenpiteet katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi:
-
Toimenpide 1: Valtion omistama yhtiö MALÉV MAVA otti 31 päivänä joulukuuta 2007 haltuunsa MFB:n (valtion kokonaan omistama kehityspankki) Maléville vuonna 2003 myöntämän 76 miljoonan euron lainan ja joitakin Malévin omaisuuseriä. Lainan eräpäivää pidennettiin enintään vuoteen 2017.
-
Toimenpide 2: Maléville tarjottiin vuoden voimassa olevaa 4,3 miljoonan forintin käteisrahastojärjestelyä samassa yhteydessä, kun MNV:n oli tarkoitus ostaa Malévin tytäryhtiö GH (kauppa raukesi myöhemmin), joka oli Unkarin viranomaisten mukaan vakavarainen yritys. Vaikka kauppa ei toteutunut, kauppahinnasta maksettua ennakkoa ei ole maksettu takaisin.
-
Toimenpide 3: Tammikuun 2007 ja maaliskuun 2010 välisenä aikana erääntyneiden verojen ja sosiaaliturvamaksujen maksamista lykättiin. Maaliskuussa 2010 Malévin maksamattomat vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat olivat yhteensä 13,7 miljardia forinttia.
-
Toimenpide 4: Helmikuussa 2010 toteutettiin MNV:n kautta 25,4 miljardin forintin suuruinen pääoman korotus osittain sijoittamalla yritykseen uutta pääomaa (20,7 miljardia forinttia eli 77 miljoonaa euroa) ja osittain muuntamalla GH:sta maksetusta ennakosta ja sille kertyneestä korosta koostuva velka pääomaksi (ks. toimenpide 2) yhteensä 4,7 miljardin forintin arvosta. (Lisäksi AirBridge vaihtoi 1,5 miljardia forinttia osakkeiksi.)
-
Toimenpide 5: Touko- ja elokuun 2010 välisenä aikana MNV myönsi Maléville kolme osakaslainaa, joiden määrä oli yhteensä 9,2 miljardia forinttia. Kaikkien kolmen forinttimääräisen lainan korko oli 9,97 prosenttia, ja lainat oli tarkoitus maksaa takaisin yhdessä erässä laina-ajan päätyessä (jokaisen laina-aika oli kolme vuotta). Kahden ensimmäisen, yhteensä 3,5 miljardin forintin (13 miljoonan euron) suuruisen lainan vakuutena oli tytäryhtiö Malév GH ja kolmannen, 5,7 miljardin forintin (21 miljoonan euron) lainan vakuutena puolestaan CRJ-tyyppinen lentokone HA-LNA.
-
Toimenpide 6: Syyskuussa 2010 nämä lainat muunnettiin (yhdessä niille kertyneiden korkojen kanssa) pääomaksi, jonka arvo oli 9,4 miljardia forinttia.
-
Toimenpide 7: Syyskuussa 2010 yritykseen sijoitettiin jälleen käteispääomaa 5,3 miljardia forinttia. Valtion omistusosuus kasvoi tällöin 96,5 prosenttiin.
-
Toimenpide 8: Syyskuussa 2010 yritykselle myönnettiin jälleen uusi, 5,7 miljardin forintin osakaslaina, jonka korko oli 9,97 prosenttia ja joka oli maksettava takaisin yhdessä erässä laina-ajan päättyessä. Lainan vakuutena oli edellä mainittu CRJ-tyyppinen lentokone HA-LNA sekä panttioikeus tuloihin, jotka saadaan IATAn hyväksymien matkatoimistojen välittämästä kansainvälisestä ja Unkarin sisäisestä lentoliikenteestä.
(44)
Komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilevänsä sitä, että jos kyseiset toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, soveltuvatko ne sisämarkkinoille SEUT-sopimuksessa ja erityisesti valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa (12) (jäljempänä ’pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevat suuntaviivat’) esitettyjen poikkeusten mukaisesti.
IV. UNKARIN HUOMAUTUKSET
(45)
Unkari toisti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen antamassaan vastauksessa edellä esitetyt seikat sekä kuvasi niitä syitä, joiden takia lentoyhtiö joutui vaikeuksiin. Lisäksi Unkari vahvisti, että Malév on viimeistään vuoden 2006 jälkipuoliskolta lähtien voitu luokitella pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevissa suuntaviivoissa tarkoitetuksi jatkuvasti vaikeuksissa olevaksi yritykseksi.
(46)
Ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista Unkarin viranomaiset totesivat lyhyesti sanottuna, että kaikki toimenpiteet ovat markkinataloussijoittajaa ja markkinataloudessa toimivaa velkojaa koskevien periaatteiden mukaisia.
(47)
Niiden toimenpiteiden osalta, joita toteutettiin Malévin AirBridgelle myynnin yhteydessä, Unkarin viranomaiset totesivat toimenpiteiden olevan markkinoille soveltuvia, koska lainan siirto MAVA:lle turvattiin vakuuksin. Malév GH:n keskeytyneestä myynnistä ne totesivat, että Maléville ei aiheutunut etua, sillä myyntihinnan myöhästyneelle takaisinmaksulle oli annettu asianmukaiset vakuudet ja myyntihinnalle oli laskettu korkoa. Veronmaksun lykkäämisestä viranomaiset puolestaan toteavat, että kyseisille määrille oli asetettu vakuudet, että kaikkia asianmukaisia korkoja ja seuraamuksia sovellettiin ja että veronmaksun lykkääminen on yleinen toimenpide. Malévin uudelleenkansallistamisesta Unkarin viranomaiset toteavat, että ne olisivat voineet vaatia saataviaan Malévilta, jolloin yritys olisi joutunut konkurssiin ja selvitystilaan. Viranomaiset katsovat, että jos ne olisivat toimineet näin, ne olisivat saaneet takaisin vain pienen osan saatavistaan (lukuun ottamatta edellä johdanto-osan 20 kappaleessa mainittua VEB:n takauksella turvattua osaa). Lisäksi tästä olisi aiheutunut huomattavia kielteisiä seurauksia kansantaloudelle. (13)
(48)
Unkarin valtio toteaa osakaslainoista sekä niiden myöhemmästä muuntamisesta Malévin pääomaksi, ettei niistä aiheutunut etua Maléville, sillä lainoilla oli koko ajan täysimääräiset vakuudet, niistä perittiin markkinakorkoa ja niiden pääomaksi muuntamisen yhteydessä otettiin täysimääräisesti huomioon kaikki erääntyneet korot.
(49)
Unkarin viranomaiset eivät ole toimittaneet uusia tietoja menettelyn aloittamista koskevan päätöksen jälkeen. Unkarin esittämät huomautukset menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen eivät sisällä uusia seikkoja, jotka tukisivat sitä näkemystä, että toimenpiteet eivät ole valtiontukea. Ne eivät myöskään sisällä uusia tietoja, jotka osoittaisivat, että toteutetut toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille ja ovat erityisesti pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaiset.
V. ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET
(50)
Kaksi kilpailijaa esitti huomautuksia (ks. johdanto-osan 10 kappale), ja kumpikin niistä tuki komission tutkimusta.
(51)
Kilpailija, joka haluaa pitää henkilöllisyytensä salassa, väittää eräiden yksityisten sijoittajien olleen kiinnostuneita hankkimaan määräävän omistusosuuden Malévissa. Tämä osoittaa, että Malévin vuonna 2010 toteutetulle uudelleenkansallistamiselle olisi ollut myös muita, täytäntöönpanokelpoisia vaihtoehtoja.
(52)
Wizz Air arvioi, että MAVA:lle siirrettyjen omaisuuserien markkina-arvo yhdessä MFB:n lainan kanssa (Toimenpide 1), mukaan lukien Malévin tuotenimi, petrolin kuljetukseen soveltuva putkisto ja yksi Boeing 767 -lentokone, oli 27 miljoonaa euroa. Tämä on olennaisesti vähemmän kuin itse lainan määrä. Wizz Air katsoi sen vuoksi, ettei liiketoimi täyttänyt markkinaehtoja ja että Malév sai siitä huomattavaa etua.
(53)
Veronmaksun lykkäämisestä (Toimenpide 3) Wizz Air totesi, että Unkarin lain mukaan yksityiselle yritykselle, joka olisi samanlaisessa taloudellisessa tilanteessa kuin Malév, ei myönnettäisi automaattisesti eikä myöskään poikkeuksellisesti vastaavaa lykkäystä.
VI. UNKARIN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN TOTEAMUKSIIN
(54)
Komission pidennettyä vastaamiselle asetettua määräaikaa Unkari antoi vastauksensa näihin huomautuksiin 5 päivänä syyskuuta 2011. Unkari on edelleen sitä mieltä, että aiemmat toimenpiteet ovat markkinataloudessa toimivaa sijoittajaa koskevan periaatteen mukaisia (ks. johdanto-osan 59 kappale) eikä niitä sen vuoksi voi luokitella valtiontueksi. Unkari katsoo, että yleisen edun mukaiset tavoitteet eivät vaikuta siihen, että toimenpiteitä ei luokitella valtiontueksi.
(55)
Unkari totesi, ettei muita toteuttamiskelpoisia vaihtoehtoja ollut ja että ainoastaan lentoyhtiön uudelleenkansallistaminen mahdollisti sen, että Unkarin viranomaiset saivat täyden määräysvallan Malévin toiminnassa ja että kansallisessa lentoyhtiössä saatiin toteutettua vuonna 2007 käynnistetty rakenneuudistus, jolla pyrittiin varmistamaan yrityksen kaupallinen menestys. Unkari totesi toimenpiteestä 1, että kyseisten omaisuuserien arvo vastaa lainan määrää. Toimenpiteestä 3 Unkari totesi, että Unkarin veroviranomaiset kohtelivat Malévia samoin kuin ne olisivat kohdelleet mitä tahansa muuta vastaavassa tilanteessa olevaa veronmaksajaa.
VII. SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUN VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
VII.1 Yleistä
(56)
Arvioidakseen, ovatko kyseiset toimenpiteet valtiontukea, komission on tutkittava, täyttävätkö ne SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kumulatiiviset ehdot. Kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
(57)
Komissio arvioi edellä mainitun määräyksen valossa, ovatko Malévin hyväksi toteutetut, kiistanalaiset toimenpiteet valtiontukea.
(58)
Valtiontukea koskevista kumulatiivisista kriteereistä täyttyvät tässä tapauksessa kiistatta vaikutus kauppaan ja kilpailun vääristyminen, eivätkä Unkarin viranomaisetkaan ole sitä kiistäneet. Malév on kilpaillut muiden Euroopan unionin lentoyhtiöiden kanssa erityisesti siitä lähtien, kun lentoliikenteen vapauttamisen kolmas vaihe (kolmas lainsäädäntöpaketti) (14) tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1993. Kyseisten toimenpiteiden ansiosta Malév pystyi jatkamaan toimintaansa, eikä se joutunut muiden kilpailijoiden tavoin kärsimään huonojen taloudellisten tulosten tavanomaisista seurauksista.
(59)
Unkari ei myöskään ole kiistänyt sitä, että toimenpiteissä oli kyse valtion varoista ja valtion toiminnasta. APEH on Unkarin veroviranomainen, joten sen toiminta on selvästi valtion toteuttamaa. MNV on Unkarin kansallinen holdingyhtiö (Magyar Nemzeti Vagyonkezelő Zrt). Sen tehtävät määritellään valtion omaisuutta koskevan lain tärkeimmissä puitesäännöissä. MNV panee täytäntöön hallituksen ja asianomaisten ministerien päätöksiä. Myös MAVA on kokonaan Unkarin valtion omistuksessa (MNV:n kautta), ja viranomaisten mukaan se on tavallaan osa valtionhallintoa.
(60)
Unkari ei myöskään ole kiistänyt toimenpiteiden valikoivuutta lukuun ottamatta toimenpidettä 3 (veronmaksun lykkääminen). Toimenpiteistä koitui hyötyä vain yhdelle yritykselle eli Maléville.
(61)
Seuraavassa arvioidaan sitä, aiheutuiko tarkasteltavana olevista toimenpiteistä Maléville taloudellista etua.
(62)
Komissio toteaa, että yhteisön oikeuden vakiintuneiden periaatteiden mukaisesti siinä tapauksessa, että yrityksen omaa pääomaa lisätään tavanomaisia markkinaehtoja edullisemmin ehdoin, toimenpide kuuluu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, sillä toimenpiteestä aiheutuu yritykselle kyseisessä artiklassa tarkoitettua etua. Jotta komissio voi määrittää, aiheutuuko tällaista etua, se soveltaa markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta. Jos tavanomaisissa markkinatalousolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja, joka on kokonsa puolesta verrattavissa julkisen sektorin toimintaa ohjaaviin elimiin, olisi samankaltaisissa olosuhteissa voinut tehdä kyseisen pääomasijoituksen, toimenpiteessä ei markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaan ole kyse valtiontuesta. Sen vuoksi komission on arvioitava, olisiko yksityinen sijoittaja osallistunut vastaavin ehdoin kyseiseen liiketoimeen. (15) Hypoteettinen sijoittaja toimii kuten järkevä sijoittaja (16), joka haluaa maksimoida voittonsa mutta välttää suuria riskejä saatavaan tuottoon nähden (17).
(63)
Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti voidaan todeta, että vaikka taloudellisia päämääriä toteuttavan julkisen sijoittajan vertailukohtana käytettävän yksityisen sijoittajan toiminnan ei välttämättä tarvitse vastata sellaisen yksityisen sijoittajan toimintaa, joka sijoittaa pääomaa saadakseen voittoa lyhyellä aikavälillä, sen täytyy vähintään vastata sellaisen yksityisen holdingyhtiön tai yritysryhmän toimintaa, joka harjoittaa yleistä tai alakohtaista rakenteellista politiikkaa ja tavoittelee voittoa pitkällä aikavälillä. (18)
(64)
Sen lisäksi ”julkisen sektorin sijoittajan ja yksityisen sijoittajan käyttäytymistä on vertailtava ottaen huomioon se tapa, jolla yksityinen sijoittaja olisi kyseessä olevan toimenpiteen toteuttamisajankohtana suhtautunut asiaan, kun otetaan huomioon tuolloin käytettävissä olleet tiedot ja ennakoitavissa olleet kehityssuuntaukset”. (19)
(65)
Komission on analyysissaan ja arvioinnissaan otettava huomioon kaikki riidanalaisen toimenpiteen merkitykselliset piirteet ja sen asiayhteys. Näihin kuuluvat myös edunsaajana olevan yrityksen taloudellinen tilanne ja merkitykselliset markkinat. Edellä esitettyjen seikkojen nojalla tärkein kysymys, jonka komissio haluaa tarkastaa, on se, saako edunsaajana oleva yritys sellaista taloudellista etua, jota se ei olisi saanut normaaleissa markkinaolosuhteissa. (20)
(66)
Komissio huomauttaa lisäksi, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti yksityistä markkinasijoittajaa koskevaa periaatetta on sovellettava myös lainoihin. Tämän periaatteen mukaisesti on lainan myöntämisen yhteydessä kysyttävä, olisiko yksityinen sijoittaja myöntänyt lainan edunsaajalle samoin ehdoin kuin se lopulta myönnettiin. (21)
VII.2 Toimenpiteiden kokonaisarviointi
(67)
Kuten jo menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiin, asiassa BP Chemicals annettu tuomio (22) on tärkeä myös tätä asiaa arvioitaessa. Itse asiassa komissio katsoo, että toimenpiteet eivät ole itsenäiset vaan liittyvät toisiinsa ajallisesti Malévin taloudellisen tilanteen ja tarkoituksensa vuoksi; niiden kaikkien tarkoituksena on pitää lentoyhtiö toiminnassa ja vastata sen likviditeettitarpeisiin ja pääoman tarpeeseen, jotka johtuvat sen tappioista. Unkari esittää menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa lisäksi, että kaikki lentoyhtiöön kohdistuvan menettelyn eri vaiheet ovat kytköksissä toisiinsa ja että toimenpiteillä oli yksi ainoa tarkoitus: varmistaa lentoyhtiön toiminta löytämällä strateginen sijoittaja.
(68)
Unkarin esittämien seikkojen pohjalta on käynyt selväksi, että toimenpiteillä, jotka Unkari on toteuttanut Malévin hyväksi, on ollut yleishyödylliset päämäärät eivätkä ne ole liittyneet yrityksen tulevaan kannattavuuteen. Unkari on useaan otteeseen korostanut yksityistämisen epäonnistumista sekä Malévin merkitystä valtion talouden kannalta. Unkari myönsi, että toimenpiteitä toteuttaessaan valtio otti huomioon lentoyhtiön merkityksen kansalliselle infrastruktuurille, työmarkkinoille ja toimittajille. Lisäksi Unkarin viranomaiset korostivat sitä, että mikään yksityinen sijoittaja ei olisi valmis ostamaan lentoyhtiötä siinä kunnossa kuin se on nyt. Sen vuoksi komission on otaksuttava, että mikään yksityinen sijoittaja ei olisi myöskään toiminut toimenpiteiden toteuttamisajankohtana Unkarin hallituksen tavoin vastaavissa olosuhteissa. Komissio toteaa myös, että tuomioistuin totesi asiassa Boch antamassaan tuomiossa, että on arvioitava erityisesti, olisiko yksityinen osakas, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa. (23)
(69)
Ottaen huomioon Malévin huono taloudellinen tilanne pitkällä aikavälillä (ks. Taulukko 1 sekä johdanto-osan 103 ja 104 kappale) sekä Unkarin viranomaisten väite, jonka mukaan lentoyhtiö on ollut jatkuvissa vaikeuksissa vähintään vuodesta 2006, yksityisen sijoittajan hyväksymä tuotto olisi ollut mahdollinen vain, jos yrityksessä olisi toteutettu perusteellinen rakenneuudistus. Unkari tai Malév ei kuitenkaan ole osoittanut, että mikään tarkasteltavana olevista toimenpiteistä olisi perustunut tällaiseen rakenneuudistussuunnitelmaan.
(70)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteet 1-8 eivät kokonaisuutena ole markkinoilla toimivaa yksityistä sijoittajaa koskevan periaatteen mukaisia. Tämän päätelmän vahvistavat myös yksittäisten toimenpiteiden arvioinnit.
VII.3 Toimenpiteiden 1-8 arviointi
VII.3.1 Toimenpide 1
(71)
Unkari katsoo, että MAVA:n toiminta oli kertaluonteista eli se piti hallussaan eräitä Maléville aiemmin kuuluneita omaisuuseriä sekä toimi välikätenä eräissä Malévin ja MFB:n välisissä maksuissa. MAVA on perustettu vain tätä tarkoitusta varten.
(72)
MAVA:lle siirretty 76 miljoonan euron velka perustui Malévin ja MFB:n välillä vuonna 2003 tehtyyn lainasopimukseen. Laina oli tarkoitus maksaa takaisin yhdessä erässä laina-ajan päättyessä, ja lainalla oli valtiontakaus. Vuoden 2003 laina oli yksi liittymissopimuksen yhteydessä luetelluista voimassa olevista tukitoimenpiteistä. (24) Vuonna 2007 tehdyssä sopimuksessa laina-aikaa kuitenkin pidennettiin vuoteen 2017. Sen vuoksi tätä toimenpidettä ei ole vuodesta 2007 lähtien voitu katsoa voimassa olevaksi tukitoimenpiteeksi. Tukitoimenpiteen pidentäminen katsotaan uudeksi tueksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 794/2004 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. (25)
(73)
Tutkimuksessa on vahvistunut, että kyseisen liiketoimen (laina-ajan pidentäminen, MAVA:n luominen, velan siirtäminen MAVA:lle, omaisuuserien siirtäminen MAVA:lle sekä takaisinvuokraussopimukset) ainoa tarkoitus oli Malévin velan uudelleenjärjestely. Myös Unkari myönsi, että MAVA:n ei ollut tarkoitus tuottaa voittoa. Tämän liiketoimen seurauksena velka (ja vastaavat omaisuuserät) poistettiin Malévin taseesta.
(74)
Unkarin väite, että Malévin ja AirBridgen tekemät taloudelliset sitoumukset riittivät kattamaan MAVA:n kustannukset, ei riitä osoittamaan, että liiketoimi vastasi markkinaehtoja, sillä mikään yksityinen markkinatoimija ei olisi toiminut vastaavalla tavalla. Tarjottujen vakuuksien tarkoituksena oli varmistaa, että MAVA kykenisi maksamaan lainan takaisin laina-ajan päättyessä eli vuonna 2017. (26) Mikään yksityinen sijoittaja ei olisi ottanut kyseistä riskiä eli sitoutunut tiettyyn maksuvelvoitteeseen vastineena omaisuuseristä, joiden tuleva arvo oli epävarma.
(75)
Vaikka Unkarin viranomaiset ovat esittäneet suhteellisen laajat arviot (27) Boeing 767 -lentokoneesta (28) sekä petrolin kuljetukseen soveltuvasta putkistosta (29), Malévin tuotenimeä (56 miljoonaa euroa) koskeva arvio (laskettu analysoimalla diskontattuja kassavirtoja) näyttää ylimalkaiselta ja on hyvin riippuvainen lentoyhtiön tuloksesta. Sen vuoksi sitä ei voida pitää objektiivisena arviona Malév-tuotenimen arvosta erityisesti lentoyhtiön tilanne ja tulos huomioon ottaen. Koska valtio oli tietoinen siitä mahdollisuudesta, että Malév ei kykenisi maksamaan käyttömaksuja, diskontattujen kassavirtojen analysoinnin tuloksena arvoksi olisi pitänyt saada nolla. Tämän erityisen sopimusjärjestelyn yhteydessä ei tuotenimen arvoa voida sen vuoksi hyväksyä riittäväksi vakuudeksi.
(76)
Sopimuspuolten täytyi tietää, että Malév, joka oli vaikeuksissa jo vuonna 2007, ei käytännössä kykenisi täyttämään riittävällä tavalla käyttömaksuihin liittyviä velvoitteitaan. Itse asiassa liiketoimen jälkeen MAVA:n ”kustannuksia” (eli MFB:lle maksettavia korkoja) ei voitu kattaa niillä käyttömaksuilla, joita Malév maksoi tuotenimestä. MAVA ei ole ryhtynyt toimiin saamatta olevien maksujen perimiseksi.
(77)
32 miljoonan euron suuruisen VEB-vakuuden oli tarkoitus kattaa lainapääoman lisäksi ne korkomaksut, joita MAVA:n oli määrä suorittaa MFB:lle.
(78)
Edellä esitetyn perusteella sekä ottaen huomioon, että MAVA:lle ei siirretty vastaavia omaisuuseriä, velan poistaminen yrityksen taseesta on katsottava Maléville myönnetyksi eduksi.
VII.3.2 Toimenpide 2
(79)
MNV:n suorittamasta ennakkomaksusta, joka liittyi (myöhemmin peruuntuneeseen) GH:n myyntiin, Unkari esitti asiantuntija-arvion, jonka mukaan GH:n nettoarvo vuonna 2009 oli 1,6 miljardia forinttia ja arvioitu markkina-arvo 3,5 miljardia forinttia. MNV maksoi tammikuussa 2009 Maléville ennakkoa 1,6 miljardia forinttia. Ennakkomaksun vakuutena oli pattioikeus CRJ-tyyppiseen lentokoneeseen HA-LAN (jonka arvioitu markkina-arvo oli 1,8 miljardia forinttia). Alustavaa myyntisopimusta muutettiin helmikuussa 2009, ja MNV maksoi vielä 2,7 miljardia forinttia (yhteensä 4,3 miljardia forinttia), minkä lisäksi samaan lentokoneeseen kirjattiin toinen panttaus.
(80)
Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa Unkarin viranomaiset myöntävät, että ennakko maksettiin sen takia, että voitaisiin varmistaa Malévin likviditeetti uudelleenkansallistamista koskevissa neuvotteluissa.
(81)
Alustavan myyntisopimuksen mukaan kyseiset määrät oli tarkoitus maksaa takaisin heti (2 työpäivän kuluessa), mikäli kauppa peruuntuisi. MNV ei kuitenkaan toteuttanut toimenpiteitä velan perimiseksi sen jälkeen, kun se perääntyi kaupasta heinäkuussa 2009. Korko laskettiin jälkikäteen vasta siinä vaiheessa, kun velka muutettiin osakkeiksi vuonna 2010. Korkoa ei kuitenkaan koskaan maksettu. Malév sai siis tämän käteislainan käyttöönsä ilman kustannuksia.
(82)
Komissio katsoo, että toimenpiteestä aiheutui etua Maléville siinä vaiheessa, kun ennakon takaisinmaksua ei pantu täytäntöön heinäkuussa 2009 maksun erääntyessä. Lisäksi etua aiheutui jo aiemmin, kun alustavaa myyntisopimusta muutettiin helmikuussa 2009 ja ennakon määrää lisättiin (suuremmaksi kuin yrityksen arvioitu markkina-arvo) eikä ennakolle annettu riittäviä vakuuksia.
VII.3.3 Toimenpide 3
(83)
Veroviranomaisten useaan otteeseen myöntämästä vero- ja sosiaaliturvamaksuvelvoitteiden lykkäämisestä komissio toteaa Unkarin esittämien tietojen perusteella olevan selvää, että Malév pyysi vuosina 2006 ja 2007 lykkäystä veronmaksusta 12 kertaa (eri maksujen yhteydessä). Veroviranomainen suostui joka kerta maksun lykkäykseen. Asiaa koskevien Unkarin säännösten mukaan lykkäyksen myöntäminen on harkinnanvaraista, ja lykkäyksestä olisi myös voitu kieltäytyä. Sen vuoksi toimenpide on katsottava valikoivaksi. (30)
(84)
Lakisääteinen korko laskettiin heinäkuuhun 2008 saakka, ja Malév maksoi sen lykkäysten aikataulua noudattaen. Veroviranomainen esitti päätöksissään perusteluksi Malévin vaikean taloudellisen tilanteen ja silloisen rakenneuudistussuunnitelman.
(85)
Heinäkuusta 2008 lähtien Malév ei kuitenkaan enää maksanut vero- ja sosiaaliturvamaksujaan eikä kertyneitä korkoja (lukuun ottamatta yhtä osamaksua joulukuussa 2008), eikä veroviranomainen käynnistänyt toimenpiteitä velan perimiseksi. Lisäksi useiden maksujen maksuaikataulua muutettiin senkin jälkeen, kun Malév oli laiminlyönyt muutetut maksusuunnitelmat. Huhtikuusta 2009 lähtien aiheutuneiden vero- ja sosiaaliturvamaksuvelkojen (eikä siis aiemmin erääntyneiden maksujen) maksuaikataulua ei enää järjestelty uudelleen, sillä APEH ei ryhtynyt käytännön toimenpiteisiin velan perimiseksi.
(86)
Komissio katsoo, että mikään yksityinen velkoja ei olisi toiminut samalla tavalla kuin Unkarin valtio. Minkäänlaisia käytännön toimenpiteitä ei toteutettu velan perimiseksi heinäkuun 2008 jälkeen. Sen lisäksi yrityksen taloudellinen tilanne oli joistakin rakenneuudistustoimista huolimatta edelleen hyvin heikko (ks. Taulukko 1 edellä), eikä ollut juuri toiveita siitä, että yrityksestä tulisi jälleen kannattava. Yksityinen velkoja olisi vastaavassa tilanteessa hakenut sopimuksen täytäntöönpanoa. Lisäksi sen jälkeen, kun Malév laiminlöi maksujärjestelysopimuksessa määrätyt velvoitteensa, mikään yksityinen velkoja ei olisi suostunut enää uusin maksujärjestelyihin.
(87)
Sen vuoksi se, että veroviranomainen ei vaatinut vero- ja sosiaaliturvamaksuvelvoitteiden suorittamista ja suostui uusiin maksujärjestelyihin, tuotti Maléville etua viimeistään heinäkuusta 2008 lähtien.
VII.3.4 Toimenpide 4
(88)
Tarkasteltaessa helmikuussa 2010 toteutettua pääoman korotusta, jonka avulla Unkarin valtio kansallisti uudelleen lentoyhtiön, jossa sillä ei ollut omistusosuutta yksityistämisen jälkeen, silmiinpistävintä on, että kun 99,5 prosenttia Malévin osakkeista myytiin noin 740 000:ta euroa vastaavalla summalla vuonna 2007, vuonna 2010 valtio maksoi tosiasiassa 94:ää miljoonaa euroa vastaavan summan saadakseen 94,6 prosenttia osakkeista (pääoman korotuksen avulla, joka toteutettiin osittain lisäämällä uutta pääomaa 20,7 miljoonaa forinttia ja osittain muuntamalla GH:sta ennakkona maksettu 4,7 miljardia forinttia pääomaksi). Valtion maksama hinta oli siis 127 kertaa suurempi kuin sen alun perin saama hinta. Valtion toiminta ei ollut markkinaehtoista erityisesti ottaen huomioon, että lentoyhtiö oli siinä välissä tuottanut tappiota, että sen oma pääoma oli miinuksella ja että sillä ei ollut todellista rakenneuudistussuunnitelmaa. Myös Unkarin viranomaiset itse myönsivät, että Malév oli jatkuvissa vaikeuksissa ja että mikään yksityinen sijoittaja ei ollut halukas ostamaan sitä vuoden 2010 alussa.
(89)
Pääoman korotuksen suuruus oli 25,4 miljardia forinttia (määrä, jonka Unkarin valtio maksoi saadakseen 94,6 prosenttia lentoyhtiön osakkeista), ja siinä vaiheessa, kun velka muunnettiin osakkeiksi, Malévin oma pääoma oli miinuksella 41 miljardia forinttia (152 miljoonaa euroa), sen yhteenlasketut tappiot olivat 51 miljardia forinttia (189 miljoonaa euroa) ja sen velkojen kokonaismäärä oli 75 miljardia forinttia (278 miljoonaa euroa). (31) Vuoden 2010 tilinpäätöstietojen mukaan kyseisen vuoden alussa ”lentoyhtiö oli suurissa taloudellisissa vaikeuksissa, sen velka oli hälyttävällä tasolla eikä sillä enää ollut käytettävissä rahoituslähteitä. […] Ilman strategista sijoittajaa yritys ei enää saanut yksityistä rahoitusta.” Lentoyhtiö on todellisuudessa toiminut tappiolla vähintään vuodesta 2003, eikä sillä ole ollut minkäänlaisia mahdollisuuksia saada palautettua kannattavuuttaan. Edes yksityinen omistaja ei kyennyt saamaan yritystä menestymään. Edellä esitetyn pohjalta oli ilmeistä, että pääoman korotus ei riittänyt tekemään yrityksestä kannattavaa ja että myös uudelleenkansallistamisen jälkeen Malév tarvitsisi lisää pääomaa ja käteisvaroja kyetäkseen jatkamaan toimintaansa. Komissio katsoo, että näissä olosuhteissa pääoman korotuksen avulla helmikuussa 2010 toteutetusta Malévin uudelleenkansallistamisesta aiheutui yritykselle etua.
(90)
Unkarin väitteestä, että valtiolle oli kannattavampaa kansallistaa Malév kuin vaatia yritystä täyttämään taloudelliset velvoitteensa, komissio toteaa seuraavaa: Unkari myöntää, että jos yritys olisi joutunut konkurssiin, valtio olisi saanut perittyä takaisin vain hyvin pienen osan niistä saatavista, joita VEB-vakuus ei kattanut. (Malévin omaisuuserien arvo oli negatiivinen liiketoimen aikana.) Sitä vastoin Unkarin valtio päätti pitää lentoyhtiön toiminnassa muuntamalla sen velan osakkeiksi sekä lisäämällä yritykseen uutta pääomaa 20,7 miljardia forinttia (noin 77 miljoonaa euroa). Mikään yksityinen sijoittaja ei olisi vastaavassa tilanteessa sitoutunut tällaiseen uuteen taloudelliseen rasitteeseen erityisesti sen takia, että yrityksen elinkelpoisuuden palautumiseen ei ollut todellista mahdollisuutta.
(91)
Komissio toteaa lisäksi, että samaan aikaan kun Unkarin valtio korotti Malévin pääomaa, AirBridge (epäsuorasti VEB) muunsi 1,4 miljardin forintin suuruisen lainan osakkeiksi. Tämä määrä oli kuitenkin vain 5 prosenttia uudesta pääomasta, ja valtio toi yritykseen muunnetun pääoman lisäksi huomattavasti uutta pääomaa. Itse asiassa uuden pääoman osuus pääoman korotuksesta oli 77 prosenttia. Ottaen huomioon Malévin huono taloudellinen tilanne AirBridgen mahdollisuudet saada takaisin kyseinen määrä olivat lähes olemattomat. Yksityisen sijoittajan toiminta tässä tilanteessa poikkesi siis olennaisesti Unkarin valtion toiminnasta, eikä sitä voida käyttää vertailukohtana, jonka perusteella voitaisiin sanoa, että valtio toimi yksityisen sijoittajan ominaisuudessa.
Taulukko 2
Vuonna 2010 toteutettu pääoman korotus
Toimenpiteen toteuttaja
Rahoitusosuus (miljardia forinttia)
Rahoitusosuuden tyyppi
Osuus prosentteina
MNV
20,7
Uusi pääoma
77 %
MNV
4,7
Lainan muuntaminen pääomaksi
18 %
AirBridge / VEB
1,4
Lainan muuntaminen pääomaksi
5 %
YHTEENSÄ
26,8
100 %
(92)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että näissä olosuhteissa pääoman korotuksen avulla helmikuussa 2010 toteutetusta Malévin uudelleenkansallistamisesta aiheutui yritykselle etua.
VII.3.5 Toimenpiteet 5-8
(93)
Tarkasteltaessa uudelleenkansallistamisen jälkeisiä toimenpiteitä on selvää, että osakaslainojen ja pääomanlisäysten tarkoituksena oli Malévin toiminnan rahoittaminen ja yritystä uhkaavan maksukyvyttömyyden ehkäiseminen. Valtio toteutti nämä toimenpiteet samasta syystä eli pitääkseen Malévin toiminnassa. Toimenpiteet liittyivät toisiinsa hyvin läheisesti myös toteutusajankohtansa perusteella, sillä ne pantiin täytäntöön hyvin lyhyen ajan kuluessa (toukokuun ja syyskuun välisenä aikana vuonna 2010). Sen vuoksi komissio katsoo, että asiassa BP Chemicals annetun tuomion mukaisesti näitä osakaslainoja ei voida arvioida markkinasijoittajaa koskevan periaatteen eikä varsinkaan viitekorkoa koskevan tiedonannon (32) perusteella, sillä ne liittyvät suoraan toimenpiteeseen 4 eikä niiden valtiontukiluonnetta voida sen vuoksi arvioida erillään.
(94)
Unkarin toimittamista tiedoista käy selvästi ilmi, että mikään yksityinen sijoittaja ei ollut halukas rahoittamaan Malévia ja että sen ainoat rahoituslähteet olivat toimittajien myöntämät lainat ja valtion tarjoamat käteisvarat. Lainojen myöntämisen aikaan valtio ei voinut todellisuudessa luottaa siihen, että Malév kykenisi noudattamaan koronmaksuun liittyviä velvoitteitaan ja että valtio saisi lainaamansa summan takaisin. Lisäksi on kyseenalaista, olisiko yksityinen velkoja ottanut sen riskin, että se olisi myöntänyt laina-ajan lopussa yhdessä erässä takaisin maksettavan lainan Malévin tilanteessa (jatkuvissa vaikeuksissa) olevalle yritykselle. Lopuksi ottaen huomioon yrityksen aiemmat valtiolta saamat lainat (esim. GH:sta maksettu ennakko, jota ei maksettu takaisin, sekä useampaan kertaan toteutettu verojen lykkääminen ja maksamatta jättäminen) valtio ja mikä tahansa muu sijoittaja eivät olisi voineet vakavasti kuvitella, että Malév täyttäisi velvoitteensa.
(95)
Toisaalta sovitut korot ja sopimuksessa määrätyt vakuudetkaan eivät viitekorkoa koskevan tiedonannon mukaan riittäisi sulkemaan pois sitä, että kyse on valtiontuesta. Koroksi oli sovittu 9,97 prosenttia, kun taas tuen myöntämisen aikaan forintin viitekorko oli 5,97 prosenttia. Forintin viitekoron 400 peruspisteellä ylittävä korko ei ollut riittävä Malévin aiemman toiminnan ja taloudellisen tilanteen perusteella (yritys oli jatkuvasti konkurssin partaalla). Lainojen vakuuksien osalta GH:n markkina-arvo (3,5 miljardia forinttia) oli kyseenalainen Malévin konkurssitilanteessa, sillä Malév oli sen tärkein kumppani maahuolintapalveluissa: vuonna 2009 sen tuloista 63 prosenttia oli peräisin Malévilta. Sen takia yrityksen taloudellinen toiminta oli ainakin lyhyellä aikavälillä riippuvaista Malévista, ja sen markkina-arvo olisi laskenut huomattavasti, jos Malév olisi mennyt konkurssiin.
(96)
Ilman todellista rakenneuudistussuunnitelmaa oli alusta asti selvää, että lainat tai pääoman korotus eivät voisi pelastaa yritystä, joka oli kriittisessä tilassa ja jonka markkina-arvo oli nolla. Näissä toimenpiteissä on siis käytännössä kyse tuesta, sillä valtiolla ei ollut mahdollisuutta saada takaisin sijoittamiaan rahoja.
(97)
Komissio katsoo sen vuoksi, että toimenpiteistä 5-8 aiheutui etua Maléville.
VII.4 Päätelmä valtiontuesta
(98)
Edellä esitetyn arvion perusteella kaikista tarkasteltavana olevista toimenpiteistä (Toimenpiteet 1-8) aiheutui etua Maléville. Etu on peräisin valtion varoista.
(99)
Malév on lentoyhtiö eli yritys. Se kilpailee muiden lentoyhtiöiden kanssa, jotka eivät ole saaneet vastaavaa etua. Tämän vuoksi toimenpiteet vääristävät kilpailua. Lisäksi lentoyhtiö toimii alalla (lentoliikenne), jolla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä. Näin ollen myös kriteeri, joka koskee vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan, täyttyy.
(100)
Lisäksi toimenpiteet ovat erityisiä ja valikoivia siltä osin, että niistä aiheutuu etua vain yhdelle yritykselle, Maléville.
(101)
Edellä esitettyjen perusteiden mukaisesti komissio katsoo, että toimenpiteet 1-8 täyttävät SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa säädetyt kriteerit. Näin ollen toimenpiteet on katsottava SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.
VII.5 Tuen soveltuvuus sisämarkkinoille
(102)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrätään poikkeuksista 1 kohdassa määriteltyyn pääsääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.
(103)
Komissio katsoo, että Malév on ollut jatkuvissa vaikeuksissa vähintään vuodesta 2006. Yrityksen toiminta oli tappiollista vähintään vuodesta 2003 (ks. Taulukko 1), ja sen oma pääoma oli miinuksella jo vuonna 2006 (ks. Kaavio 1). Unkarin viranomaiset vahvistavat lisäksi, että lentoyhtiö oli jatkuvissa vaikeuksissa ja että se olisi vuoden 2006 jälkipuoliskolta lähtien voitu asettaa yleistäytäntöönpanomenettelyyn maksukyvyttömyyden vuoksi ja sen vuoksi se täytti pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 10 kohdan c alakohdassa esitetyt edellytykset. Sen vuoksi ainoa perustelu toimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuudelle voi löytyä pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevista suuntaviivoista.
(104)
Tukikelpoisuuden ja tuen ainutkertaisuuden periaatteen osalta komissio toteaa, että tarkasteltavana olevat toimenpiteet eivät kuulu rakenneuudistusprosessiin. Kyseisenä ajankohtana (vuosina 2007-2010) lentoyhtiön omistaja vaihtui kahdesti: ensin yritys yksityistettiin ja sen jälkeen kansallistettiin uudelleen. Yrityksessä oli jatkuvasti käynnissä eräänlainen rakenneuudistus, eikä sitä varten kuitenkaan ollut laadittu johdonmukaista suunnitelmaa. Yksityistämisen jälkeen käynnistettiin eräitä toimia kustannusten supistamiseksi (henkilöstön vähentäminen ja reittien supistaminen), mutta yksikkökustannukset eivät laskeneet riittävästi. Unkarin viranomaisten mukaan vuonna 2009 valmisteltiin uutta strategista suunnitelmaa, jonka konsulttiyritys Roland Berger tarkasti uudelleenkansallistamisen yhteydessä. Kyseiset toimenpiteet ovat sen vuoksi erillisiä rakenneuudistustoimenpiteitä, jotka ovat vastoin tuen ainutkertaisuuden periaatetta.
(105)
Komissio toteaa lisäksi, että vaikka Malév olisi pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti oikeutettu tukeen (eli täyttäisi tuen ainutkertaisuuden periaatteen, mikä ei tässä tapauksessa pidä paikkaansa), sisämarkkinoille soveltuvan pelastamis- tai rakenneuudistustuen kriteerit eivät kuitenkaan täyttyisi seuraavassa esitetyistä syistä.
(106)
Pelastamistuen osalta pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 25 kohdan a-e alakohdassa esitetyt edellytykset eivät täyty. Toimenpiteet eivät rajoitu välttämättömään, eikä ole osoitettu, että toimenpiteitä voidaan perustella vakavilla sosiaalisilla syillä tai että niillä ei ole huomattavia kielteisiä heijastusvaikutuksia muihin jäsenvaltioihin. Lukuun ottamatta toimenpidettä 5 ja toimenpidettä 8 suurinta osaa toimenpiteistä ei myönnetty lainoina tai lainatakauksina.
(107)
Rakenneuudistustuen osalta yksikään sisämarkkinoille soveltuvuuden kriteereistä ei täyty pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen perusteella.
(108)
Erityisesti pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 34 ja 35 kohdan mukaisesti, joissa käsitellään pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista, Unkarin viranomaiset eivät ole osoittaneet, että lentoyhtiön elinkelpoisuus olisi voitu palauttaa pitkällä aikavälillä, eivätkä laatineet sellaista rakenneuudistussuunnitelmaa, joka täyttäisi suuntaviivojen 36 ja 37 kohdassa esitetyt ehdot.
(109)
Lisäksi komissio toteaa kriteeristä, joka koskee kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttämistä (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 38-42 kohta), että vastasuoritteita ei ole toteutettu.
(110)
Lopuksi tuen rajaamista välttämättömään (pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen 43-45 kohta) koskevan kriteerin osalta voidaan todeta, ettei tuensaaja ole osallistunut toimenpiteeseen omilla varoillaan.
(111)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että Malévin hyväksi vuodesta 2007 toteutetut toimenpiteet 1-8 eivät ole pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaiset. Koska toimenpiteet on toteutettu vaikeuksissa olevan yrityksen hyväksi, ei ole olemassa muita perusteita, joiden nojalla ne voitaisiin todeta sisämarkkinoille soveltuviksi. Sen vuoksi toimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille.
VIII. TAKAISINPERINTÄ
VIII.1 Yleistä
(112)
SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on valtuudet määrätä jäsenvaltio kumoamaan valtiontuki tai muuttamaan sitä, jos komissio katsoo, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. (33) Tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne. (34) Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisella tuella saamansa määrät, jolloin se menettää markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen suorittamista edeltänyt tilanne palautuu. (35)
(113)
Kyseisen oikeuskäytännön mukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (36) 14 artiklassa säädetään seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.”
(114)
Koska toimenpiteet on katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, tuki on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. Tämän vuoksi takaisinperintä on aloitettava siitä päivästä lukien, jona etua alkoi kertyä tuensaajalle ja jona tuki on ollut tuensaajan käytettävissä. Korkoa maksetaan varsinaiseen takaisinperintäpäivään asti.
VIII.2 Yksittäisiin toimenpiteisiin sisältyvä tukiosuus
VIII.2.1 Toimenpide 1
(115)
Komissio toteaa, että tuotenimellä Malév, joka edustaa useita vuosikymmeniä toiminutta Unkarin kansallista lentoyhtiötä, on tietty arvo lentoliikennemarkkinoilla. Toisaalta komissio katsoo, että ottaen huomioon erityinen sopimusrakenne Unkarin viranomaisten esittämä arvio tuotenimen arvosta ei ole hyväksyttävissä. Tuotenimen objektiiviselle arvolle olisi pitänyt laatia riippumaton arvio, jossa olisi otettu huomioon myös Malévin yleinen taloudellinen tilanne.
(116)
Edellä esitetyn pohjalta toimenpiteen 1 tukiosuus on 56 miljoonaa euroa, joka on saatu vähentämällä 76 miljoonasta eurosta petrolin kuljetukseen soveltuvan putkiston ja lentokoneen arvo (eli 20 miljoonaa euroa) sekä Malévin tuotenimen objektiivinen arvo. (37) Unkarin on itse laskettava tukiosuuden tarkka arvo. Jos Unkari ei esitä vakuuttavia perusteluja tuotenimen objektiiviselle arvolle tuotenimen MAVA:lle siirtämisen aikaan, on koko 56 miljoonan euron määrä katsottava tukiosuudeksi.
VIII.2.2 Toimenpide 2
(117)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteestä aiheutui etua Maléville siinä vaiheessa, kun ennakko erääntyi, mutta maksun täytäntöönpanoa ei vaadittu. Lisäksi etua aiheutui jo aiemmin, viimeistään siinä vaiheessa, kun alustavaa myyntisopimusta muutettiin helmikuussa 2009 ja ennakon määrää lisättiin (suuremmaksi kuin yrityksen arvioitu markkina-arvo).
(118)
Komissio päättelee, että mikään yksityinen toimija ei olisi myöntänyt tällaista käteisrahoitusta. Mikään yksityinen markkinatoimija ei myöskään olisi suostunut antamaan tällaista rahoitusta Maléville, varsinkaan ilmaiseksi, eikä jättänyt toteuttamatta takaisinperintätoimia. Menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen esittämissään huomautuksissa Unkarin viranomaiset toteavat, että ennakolla pyrittiin turvaamaan Malévin elinkelpoisuus (ks. johdanto-osan 80 kappale). Sen vuoksi tukiosuudeksi on katsottava rahoituksen koko arvo siltä ajalta, jolloin se oli edunsaajan käytettävissä: helmikuun ja heinäkuun 2009 väliseltä ajalta 0,8 miljardia forinttia (GH:n markkina-arvon ja liikaa maksetun määrän erotus) sekä heinäkuun 2009 ja helmikuun 2010 väliseltä ajalta 4,3 miljardia forinttia (ennakon koko määrä). Takaisinmaksun osalta on otettava huomioon se, että kyseinen määrä muutettiin helmikuussa 2010 osakkeiksi (ks. toimenpide 4 jäljempänä).
VIII.2.3 Toimenpide 3
(119)
Vero- ja sosiaaliturvamaksujen lykkäämisen ja perimättä jättämisen osalta komissio katsoo, että Malévin viivästynyt velka APEH:lle heinäkuun 2008 ja maaliskuun 2010 väliseltä ajalta on valtiontukea. Lisäksi koko määrä, jota varten laadittiin uusi maksusuunnitelma, on katsottava kyseisen ajankohdan (heinäkuu 2008) jälkeiseltä ajalta valtiontueksi. Mikään ei myöskään viittaa siihen, että yksityinen velkoja olisi suostunut näihin maksujen lykkäyksiin ja uudelleenjärjestelyihin. Takaisinmaksun osalta on otettava huomioon, että erääntyvät määrät maksettiin takaisin maaliskuussa 2010.
VIII.2.4 Toimenpide 4
(120)
Komissio toteaa pääoman korotuksesta, että ottaen huomioon Malévin taloudellinen tilanne, ilmiselvä lisätuen tarve pääoman korotuksen jälkeen sekä mahdottomuus saada sijoitettuja varoja takaisin, mikään yksityinen sijoittaja ei olisi myöntänyt Maléville kyseistä rahoitusta. Uusi pääoma, jonka määrä oli 25,4 miljardia forinttia, sekä Malév GH:sta maksettua 4,7 miljardin forintin ennakkoa vastaavan lainan muuntaminen pääomaksi muodostavat tukiosuuden.
VIII.2.5 Toimenpide 5
(121)
Yhteensä 9,2 miljardin forintin lainamäärästä komissio toteaa, että ottaen huomioon lentoyhtiön aiemmat velat ja muu tilanne lainan myöntämishetkellä valtio ei mitenkään voinut uskoa saavansa rahoja takaisin ja että lainan myöntämishetkellä oli myös kyseenalaista, kykenisikö Malév maksamaan korkoa. Itse asiassa laskettua korkoa ei koskaan maksettu, vaan se muunnettiin myöhemmin omaksi pääomaksi.
(122)
Komissio toteaa sen vuoksi, että lainassa on kyse kertaluonteisesta tuesta ja että siten tukiosuudeksi on katsottava koko 9,2 miljardin forintin suuruinen laina siltä ajalta, jolloin se oli edunsaajan käytettävissä eli lainaerien myöntämisen aikaan (toukokuussa, kesäkuussa ja heinäkuussa 2010) sekä muunnettaessa lainaa omaksi pääomaksi (syyskuussa 2010). Tukiosuuteen on sisällytettävä myös erääntynyt korko, jota ei ole maksettu. Takaisinmaksun osalta on otettava huomioon, että kyseinen määrä muunnettiin syyskuussa 2010 omaksi pääomaksi (ks. toimenpide 6 jäljempänä).
VIII.2.6 Toimenpide 6
(123)
Edellä johdanto-osan 120 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että pääomaksi muunnettu laina on kokonaisuudessaan kertaluonteista tukea ja että tukiosuus oli syyskuusta 2010 lähtien 9,4 miljardia forinttia.
VIII.2.7 Toimenpide 7
(124)
Edellä johdanto-osan 120 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että tukiosuuden muodostaa yritykseen syyskuusta 2010 lähtien sijoitettu 5,3 miljardin forintin pääoma.
VIII.2.8 Toimenpide 8
(125)
Edellä johdanto-osan 120 kappaleessa esitetyistä syistä komissio katsoo, että laina on kokonaisuudessaan kertaluonteista tukea ja että tukiosuus oli syyskuusta 2010 lähtien 5,7 miljardia forinttia.
IX. PÄÄTELMÄ
(126)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Unkarin Malévin hyväksi toteuttamat toimenpiteet 1-8 ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(127)
Komissio toteaa lisäksi, että toimenpiteet 1-8 eivät sovellu sisämarkkinoille.
(128)
Malévin on maksettava tämä sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin edellä VIII.2 kohdassa esitetyn mukaisesti, jotta voidaan palauttaa markkinoilla ennen tuen myöntämistä vallinnut tilanne. Unkarin viranomaisten on laskettava takaisin maksettava määrä sekä siitä perittävä korko,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Seuraavat, Unkarin Malév Magyar Légiközlekedési Zrt:n hyväksi toteuttamat toimenpiteet ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea:
a)
Toimenpide 1: valtion kokonaan omistaman kehityspankin MFB:n Maléville vuonna 2003 myöntämän lainan siirtäminen valtion omistamalle MAVA:lle 31 päivänä joulukuuta 2007;
b)
Toimenpide 2: vuoden voimassaolevan, 4,3 miljardin forintin käteisrahastojärjestelyn tarjoaminen samassa yhteydessä, kun MNV Zrt:n piti ostaa Malévin tytäryhtiö Ground Handling (kauppa peruuntui myöhemmin);
c)
Toimenpide 3: kaikki erääntyneet vero- ja sosiaaliturvamaksuvelat heinäkuun 2008 ja maaliskuun 2010 väliseltä ajalta sekä useiden vero- ja sosiaaliturvamaksujen maksamisen lykkääminen heinäkuusta 2008;
d)
Toimenpide 4: MNV:n helmikuussa 2010 toteuttama 25,4 miljardin forintin suuruinen pääoman korotus (toteutettiin osittain lisäämällä uutta pääomaa 20,7 miljardia forinttia ja osittain muuntamalla GH:stä maksettu 4,7 miljardin forintin ennakko pääomaksi);
e)
Toimenpide 5: MNV Zrt:n toukokuun ja elokuun 2010 välisenä aikana Maléville myöntämät kolme osakaslainaa, joiden yhteenlaskettu määrä oli 9,2 miljardia forinttia, sekä lainoille kertynyt korko, jota ei ollut maksettu;
f)
Toimenpide 6: edellä 1 artiklan e alakohdassa mainittujen osakaslainojen muuntaminen syyskuussa 2010 (yhdessä niille kertyneiden korkojen kanssa) 9,4 miljardin forintin pääomaosuudeksi;
g)
Toimenpide 7: syyskuussa 2010 toteutettu uusi, suuruudeltaan 5,3 miljardin forintin pääoman korotus;
h)
Toimenpide 8: syyskuussa 2010 myönnetty uusi, suuruudeltaan 5,7 miljardin forintin osakaslaina sekä kertynyt korko, jota ei ollut maksettu.
2 artikla
Edellä 1 artiklassa tarkoitetut, Unkarin Malév Magyar Légiközlekedési Zrt:n hyväksi vastoin SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa toteuttamat valtiontukitoimenpiteet eivät sovellu sisämarkkinoille.
3 artikla
(1) Unkarin on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin edunsaajalta.
(2) Takaisinperittävästä tuesta on maksettava korkoa siitä lähtien, kun tuki saatettiin tuensaajan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
(3) Korolle on laskettava korkoa asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun säännösten mukaisesti.
4 artikla
(1) Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
(2) Unkarin on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
5 artikla
(1) Unkarin on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko)
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu ja joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi
c)
asiakirjat, joilla voidaan osoittaa, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.
(2) Unkarin on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka kun 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava välittömästi komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaisia tietoja tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu Unkarille.
Tehty Brysselissä 9 päivänä tammikuuta 2012.