KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 258/2011
af 16. marts 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions (»Unionen«) funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 19. juni 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af keramiske fliser med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet af European Ceramic Tile Manufacturers′ Federation (CET) (»klagerne«), på vegne af 69 producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 30 %, af den samlede produktion af keramiske fliser i Unionen. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina og Kinas repræsentanter, kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i USA, Nigeria, Brasilien, Tyrkiet, Indonesien og Thailand, da disse lande påtænktes anvendt som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver for disse parters vedkommende for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Europa-Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage stikprøver, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Europa-Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. april 2009 til 1. marts 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
2.1. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(5)
Der blev modtaget 105 gyldige besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter i Kina, hvilket dækker 47 % af importen i undersøgelsesperioden som defineret i betragtning 24 nedenfor. Samarbejdsniveauet blev derfor betragtet som lavt.
(6)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre grupper, som repræsenterede 10 individuelle producenter, der tegnede sig for 14,4 % af den samlede eksportmængde fra Kina til Unionen og 31,3 % af den samlede mængde fra de samarbejdsvillige eksportører i UP. De berørte parter og de kinesiske myndigheder blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven. Der blev indsendt en række bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Bemærkninger, der blev fundet berettigede, blev, hvor det var muligt, taget i betragtning ved udtagelsen af den endelige stikprøve.
2.2. Stikprøve af EU-producenter
(7)
European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET) bekræftede i et brev til Kommissionen, at alle klagende virksomheder havde indvilliget i at blive taget i betragtning til at indgå i stikprøven. Ud over de klagende producenter gav også andre virksomheder sig til kende, hvorved Kommissionen modtog oplysninger fra 73 EU-producenter.
(8)
I stikprøveudtagningen blev der taget hensyn til den store fragmentation i sektoren for keramiske fliser. For at sikre, at resultaterne fra store virksomheder ikke dominerede skadesanalysen og at situationen i mindre virksomheder, som tilsammen tegnede sig for den største del af EU-produktionen, blev korrekt afspejlet, blev det besluttet, at alle segmenter, altså små, mellemstore og store virksomheder, skulle repræsenteres i stikprøven.
(9)
Stikprøven blev opdelt i tre segmenter baseret på den årlige produktion:
- Segment 1: Store virksomheder - produktion på over 10 mio. m2
- Segment 2: Mellemstore virksomheder - produktion på mellem 5 og 10 mio. m2
- Segment 3: Små virksomheder - produktion på under 5 mio. m2.
(10)
I analysen af de mikroøkonomiske indikatorer blev resultaterne fra virksomhederne i stikprøven i et specifikt segment vejet i henhold til den andel, netop dette segment udgjorde af den samlede EU-produktion (ved brug af en særlig vægt for hvert segment i den samlede sektor for keramiske fliser). Ifølge de oplysninger, der blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, tegnede producenterne i segment 1 og 2 sig hver for ca. en fjerdedel af den samlede EU-produktion, mens producenterne i segment 3 tegnede sig for ca. halvdelen af den samlede EU-produktion. Mere end 350 virksomheder hører til i segmentet for små virksomheder. Mere end 40 virksomheder hører til i segmentet for mellemstore virksomheder, og over 20 virksomheder hører til i segmentet for store virksomheder.
(11)
Ti virksomheder blev udtaget til stikprøven. Der er tale om de største virksomheder i hvert af de tre segmenter, og der blev taget hensyn til salg, produktion og geografisk beliggenhed. En stikprøveudvalgt virksomhed hører til segmentet af store virksomheder, fire til segmentet af mellemstore virksomheder og fem til segmentet af små virksomheder. De udtagne virksomheder er beliggende i seks medlemsstater (Italien, Spanien, Polen, Portugal, Tyskland og Frankrig), som tilsammen tegner sig for over 90 % af den samlede EU-produktion. Stikprøven repræsenterede 24 % af de samarbejdsvillige producenters samlede produktion og 7 % af den samlede EU-produktion.
(12)
I løbet af undersøgelsen besluttede en stikprøvevirksomhed fra Polen at indstille samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen kunne ikke indhente samarbejde fra en anden producent i Polen.
(13)
Uanset den polske producents tilbagetrækning af samarbejdet er stikprøven stadig repræsentativ i henhold til kriterierne i betragtning 8 og 10. Det blev således besluttet, at proceduren kunne fortsættes med en stikprøve på ni producenter fra fem medlemsstater.
(14)
Klagerne anmodede om, at deres navne blev hemmeligholdt. Kommissionen accepterede denne anmodning.
2.3. Stikprøver af importører
(15)
Kommissionen modtog 24 besvarelser fra importører. Tre store importører blev udelukket fra stikprøveundersøgelsen. To af dem var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske eksportører og en med en EU-producent (importen er marginal sammenlignet med producentens samlede salg).
(16)
De ikke forretningsmæssigt forbundne importører tegner sig for ca. 6 % af den samlede import fra Kina.
(17)
Syv virksomheder blev udtaget til stikprøven og tegnede sig for 95 % af de ikke forretningsmæssigt forbundne samarbejdsvillige virksomheders import. En af disse virksomheder var samtidig bruger af den pågældende vare. Stikprøven var også repræsentativ for så vidt angår den geografiske spredning. Stikprøven omfatter således medlemsstater, der tegner sig for over 49 % af importen til Unionen, hvilket underbyggede repræsentativiteten.
2.4. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(18)
For at give de eksporterende kinesiske producenter i stikprøven mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de eksporterende producenter i stikprøven. En gruppe af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller individuel behandling, hvis undersøgelsen skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. De andre grupper af eksporterende producenter anmodede udelukkende om individuel behandling.
(19)
Der blev modtaget anmodninger om individuel undersøgelse fra otte virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der ikke indgik i stikprøven. Behandlingen af disse anmodninger ville i den midlertidige fase have været urimeligt byrdefuld at gennemføre. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt disse virksomheder kan indrømmes en individuel undersøgelse.
(20)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter i stikprøven, som havde givet udtryk for, at de ville anmode om individuel undersøgelse i medfør af grundforordningens artikel 17, stk. 3, til EU-producenterne i stikprøven, de samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører og alle kendte brugere i Unionen.
(21)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra tre grupper af eksporterende producenter, der indgår i stikprøven, fra otte eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter uden for stikprøven, fra ni EU-producenter, der indgår i stikprøven, og fra fem importører, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent. Der blev desuden modtaget bemærkninger fra den europæiske sammenslutning af producenter (Cerame-Unie), nationale sammenslutninger af producenter, importører, sammenslutninger af importører og brugere.
(22)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på sine vurderinger i forbindelse med spørgsmålet om markedsøkonomisk behandling/individuel behandling og med henblik på foreløbig fastsættelse af dumping, heraf følgende skade og Unionens interesser og aflagde kontrolbesøg hos ni EU-producenter, der indgår i stikprøven, og hos følgende virksomheder:
a)
Eksporterende producenter i Kina
-
Becarry Group, som består af:
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, som består af:
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co., Ltd
-
Wonderful Group, som består af:
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co., Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l., en forretningsmæssigt forbundet italiensk importør
b)
Forhandlere i Kina
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd
c)
Forhandlere i Hongkong:
-
Cayenne Trading International Ltd
-
Great Prosperity Development Ltd
-
Good East Development Ltd
d)
Ikke forretningsmæssigt forbundne importører
-
Enmon GmbH, Tyskland
e)
Nationale sammenslutninger af producenter
-
Confindustria Ceramica (Italien)
-
Spanish Ceramic Tile Manufacturer's Association (ASCER)
-
APICER (Portugal).
(23)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos to producenter med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra USA som referenceland. Disse producenter anmodede om fortrolig behandling af deres identitet.
3. Undersøgelsesperiode
(24)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP»). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(25)
Den pågældende vare er glaserede eller uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o. lign.; samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag (»keramiske fliser« eller »den pågældende vare«), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99.
(26)
Keramiske fliser anvendes hovedsagelig i byggeindustrien til beklædning af vægge og gulve.
2. Samme vare
(27)
En part påstod, at den importerede vare fra Kina og den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke var sammenlignelige.
(28)
Der mindes om, at Kommissionen baserede prissammenligningen på varetyper, der adskilles på grundlag af varekontrolnumre baseret på otte egenskaber.
(29)
Den pågældende part fremsatte sine argumenter under en høring i tilstedeværelse af høringskonsulenten. I henhold til argumenterne skyldtes den manglende sammenlignelighed de forskellige teknologier, materialer, polering og design, som anvendes til produktion af fliser i Unionen og Kina. Teknologisk avancerede anlæg producerede fliser af høj kvalitet med serigrafi og adskillige farver. Virksomheden forklarede, at der findes forskellige print-teknologier til serigrafi, rotationstryk og inkjetprint.
(30)
Til trods for anmodninger om indsendelse af detaljerede oplysninger om alle disse aspekter vedrørende varesammenlignelighed var parten ikke i stand til at begrunde sine påstande. Argumentet om forbedring af sammenligneligheden blev således ikke underbygget af beviser. Desuden erkendte parten selv, at de varetyper, der er omfattet af en tilføjelse af de fire foreslåede kriterier kun ville repræsentere 0,5 % af flisemarkedet. Som anført i høringskonsulentens rapport, som indeholdt et resumé af den pågældende virksomheds synspunkter, var de resterende 99,5 % af varerne under de samme varekontrolnumre ens.
(31)
Parten begrundede, som nævnt ovenfor, ikke, hvorfor virksomheden mente, der skulle indføres yderligere kriterier, eller den mulige indvirkning heraf på priserne. På grund af den ubetydelige markedsandel for den pågældende varetype og partens udtrykkelige erkendelse af, at 99,5 % af fliserne var sammenlignelige under det pågældende varekontrolnummer, blev påstanden om at tilføje yderligere kriterier til varekontrolnummer-strukturen foreløbigt afvist.
(32)
Det blev konkluderet, at den pågældende vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i USA, der blev valgt som midlertidigt referenceland, samt varen, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenter, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
2)
Firmaer skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(34)
To grupper af eksporterende producenter fra Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(35)
Det blev konstateret, at parterne (to producenter, en kinesisk forhandler og en forhandler fra Hongkong), der angiveligt udgjorde den ene af disse grupper, i virkeligheden ikke var forretningsmæssigt forbundne. Under disse omstændigheder blev anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra disse to kinesiske producenter (Becarry Group og Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) behandlet separat.
(36)
Hvad angår den ene gruppe af virksomheder, nemlig Wonderful Group, som bestod af to producentgrupper, der var forretningsmæssigt forbundne med hinanden ved at være ejet af samme holdingselskab, anmodede kun den ene af de forretningsmæssigt forbundne grupper om markedsøkonomisk behandling, mens den anden kun anmodede om individuel behandling. Da alle virksomheder i samme gruppe skal anmode om markedsøkonomisk behandling, og kriterierne for markedsøkonomisk behandling skal opfyldes for alle virksomheder i den samme gruppe, var denne anmodning ufuldstændig og blev derfor ikke taget i betragtning. Gruppen kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(37)
For Becarry Groups vedkommende viste undersøgelsen for så vidt angår det første kriterium, at producenten havde en eksportsalgsrestriktion i sin erhvervslicens, som blev anvendt i praksis. Det blev derfor konkluderet, at virksomhedens beslutninger om salg ikke blev truffet frit, men derimod var underlagt væsentlig statslig indgriben. Desuden kunne det for flere af virksomhederne i gruppen ikke fastslås, om der var blevet ydet startkapital til virksomheden, og i så tilfælde hvem. Hvad angår det andet kriterium, viste regnskaberne flere alvorlige mangler, som ikke fremgik af revisionsrapporten. Endelig blev det vedrørende det tredje kriterium også konstateret, at der var flere fordrejninger overført fra det ikkemarkedsøkonomiske system, idet væsentlige aktiver ikke var korrekt bogført eller afskrevet i regnskaberne, og der forelå ingen beviser for, at virksomheden havde betalt for sin brugsret til jord.
(38)
Hvad angår Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd, viste undersøgelsen vedrørende det første kriterium, at virksomheden ikke kunne bevise, om der betaltes startkapital til virksomheden ved oprettelsen, og i så fald hvem, der betalte. Det kunne således ikke udelukkes, at nogle af midlerne blev stillet til rådighed af staten. Hvad angår det andet kriterium, viste regnskaberne alvorlige mangler, der ikke fremgik af revisionsrapporten, og det blev således konstateret, at regnskaberne ikke var revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder. Endelig var der, hvad angår det tredje kriterium, også alvorlige fordrejninger overført fra det ikkemarkedsøkonomiske system, da der ikke blev fremlagt bevis for, om virksomheden havde betalt for sin ret til brug af jord eller for betaling af visse aktiver.
(39)
Kommissionen sendte resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling til de pågældende eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og klagerne og opfordrede dem til at indsende bemærkninger.
(40)
Efter fremlæggelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling modtog Kommissionen bemærkninger fra to eksporterende producenter i stikprøven, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse bemærkninger var dog ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne, da de udelukkende søgte at tilbagevise en del af konklusionerne og ikke indeholdt nye beviser til støtte for bemærkningerne.
2. Individuel behandling
(41)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden ikke desto mindre er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(42)
De eksporterende producenter i stikprøven, som anmodede om markedsøkonomisk behandling - Becarry Group and Shandong Yadi Ceramics Co Ltd - anmodede også om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes dem markedsøkonomisk behandling. Wonderful Group og Xinruncheng Group anmodede også om individuel behandling.
(43)
For så vidt angår Becarry Group blev det konstateret, at der ikke blev truffet frie beslutninger om salg på grund af eksportsalgsrestriktionen, jf. betragtning 37 ovenfor, og virksomhedens anmodning om individuel behandling blev derfor afvist.
(44)
Om de andre eksporterende producenter konstateredes det, at de opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling. På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det således foreløbigt, at følgende eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene for indrømmelse af individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group
3. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(45)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(46)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(47)
Der blev indsendt en række bemærkninger, og en række andre lande blev foreslået som alternativ, nemlig Brasilien, Tyrkiet, Nigeria, Thailand og Indonesien.
(48)
Kommissionen besluttede derfor at indhente samarbejde fra kendte producenter i disse lande, herunder også USA. Kun to producenter af den pågældende vare i USA besvarede dog spørgeskemaerne. En producent fra Thailand indsendte også en ufuldstændig spørgeskemabesvarelse, og virksomhedens varesortiment var under alle omstændigheder ikke fuldt ud sammenligneligt med de samarbejdsvillige kinesiske producenters.
(49)
Undersøgelsen viste, at USA har et konkurrencepræget marked for den pågældende vare. Adskillige producenter var aktive på det amerikanske hjemmemarked, og der importeredes store mængder. Undersøgelsen viste desuden, at keramiske fliser med oprindelse i Kina og i USA grundlæggende har de samme fysiske egenskaber og anvendelsesformål, og at produktionsprocesserne var identiske.
(50)
Det blev påstået, at da det amerikanske marked overvejende er kendetegnet ved import, dækker keramiske fliser produceret i USA og fliser produceret i Kina forskellige markedssegmenter. De varetyper, der produceres på hjemmemarkedet, som blev anvendt som grundlag for fastsættelse af den normale værdi, ville derfor ikke være sammenlignelige med de varetyper, der eksporteres fra Kina til Den Europæiske Union. Undersøgelsen har dog vist, at den amerikanske produktion dækker en lang række varetyper, der er sammenlignelige med de varetyper, der produceres i og eksporteres fra Kina, jf. betragtning 49 ovenfor.
(51)
Det blev endvidere påstået, at USA skulle være en relativt lille aktør på verdensmarkedet for keramiske fliser. Der produceredes dog ca. 600 mio. m2 på hjemmemarkedet i 2009, hvilket betragtes som væsentligt. Til sammenligning fremstillede Kina, verdens største producent, 2 mia. m2 i samme periode.
(52)
En part påstod, at USA havde strenge kvalitetsstandarder og effektivt skabte ikke-toldmæssige handelshindringer for importen fra Kina. Undersøgelsen viste dog, hvilket fremgår ovenfor, at importmængden fra Kina til USA var høj og udgjorde den væsentligste del af forbruget på det amerikanske hjemmemarked. Argumentet om, at ikke-toldmæssige handelshindringer i USA påvirkede importen og dermed konkurrencen, blev derfor afvist.
(53)
De tal, som de to samarbejdsvillige amerikanske producenter indsendte i deres besvarelser, blev verificeret under et kontrolbesøg. Kun de verificerede data fra den ene producent blev i sidste ende taget i betragtning, da det blev konkluderet, at der var tale om pålidelige data, som den normale værdi kunne baseres på. Tallene fra den anden producent, hos hvem der blev aflagt kontrolbesøg, blev ikke fundet pålidelige og måtte forkastes, da denne producent kun angav en del af sit hjemmemarkedssalg, og da der ikke var fuld overensstemmelse mellem omkostningerne og regnskaberne.
(54)
Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at USA er et hensigtsmæssigt og rimeligt valg af referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(55)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor.
(56)
Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængde, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(57)
Hjemmemarkedssalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i løbet af undersøgelsesperioden kunne anses for at have fundet sted i normal handel for alle typer af samme vare fremstillet af den amerikanske producent. På grund af kvalitetsforskel mellem samme vare produceret og solgt i USA og den pågældende vare, der eksporteres fra Kina til Unionen, blev det for visse varetyper vurderet mere hensigtsmæssigt at beregne den normale værdi for at kunne tage disse forskelle i betragtning og sikre en retfærdig sammenligning, jf. betragtning 61.
(58)
Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje SA&G-omkostningerne og fortjenesten til den amerikanske producents produktionsomkostninger. Beløbene for SA&G og fortjeneste blev, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af den amerikanske producents faktiske tal for produktion og salg i normal handel af den samme vare.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter
(59)
Eksportpriserne for de kinesiske eksportører i stikprøven blev baseret på de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af den første uafhængige kunde. Hvor salget foregik via en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen, blev priserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke forretningsmæssigt forbunden importørs fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne importør.
d) Sammenligning
(60)
Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med salgspriserne på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(61)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den normale værdi blev justeret for forskelle i egenskaber, som navnlig skyldes OEM branding, og for kvalitetsforskelle for visse varetyper, der ikke produceres af producenten i referencelandet for de lavere omkostninger til fliser, der ikke er af porcelæn. Der blev foretaget yderligere justeringer vedrørende søtransport, forsikrings- og håndteringsomkostninger og hermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
4. Dumpingmargener
a) For samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(62)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor.
(63)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Midlertidig dumpingmargen
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(64)
Dumpingmargenen for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som et vejet gennemsnit af de dumpingmargener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.
(65)
Dumpingmargenen for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina, som indgik i stikprøven men ikke blev indrømmet individuel behandling (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), blev også beregnet ifølge metoden i betragtning 64.
c) Alle andre (ikke samarbejdsvillige) eksporterende producenter
(66)
Den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina blev fastlagt ved brug af den højeste dumpingmargen for en repræsentativ varetype fra en samarbejdsvillig eksporterende producent.
(67)
På det grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen på basis af stikprøven og det landsdækkende dumpingniveau følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven, eller ikke er blevet indrømmet individuel behandling (jf. bilag I)
32,3 %
Restmargen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter
73,0 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(68)
Som nævnt i betragtning 8 er EU-erhvervsgrenen for keramiske fliser meget fragmenteret. Over 500 producenter fremstiller keramiske fliser.
(69)
Som nævnt tidligere er EU-erhvervsgrenen delt op i tre segmenter: små, mellemstore og store virksomheder. De små virksomheder tegner sig for halvdelen af den samlede EU-produktion.
(70)
De nationale og europæiske sammenslutninger har indsendt tal, der anslår, at de små virksomheder tegner sig for ca. 75 % af EU-produktionen. Disse tal er blevet krydstjekket med tal fra individuelle producenter og nationale sammenslutninger, men også med statistiske kilder såsom Prodcom. Mængden og værdien af den resterende produktion er blevet ekstrapoleret på baggrund af samme informationskilder. På denne baggrund blev det konkluderet, at den samlede EU-produktion udgjorde 895 mio. m2 i UP. Samtlige EU-producenter (som tegner sig for den samlede EU-produktion) udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og benævnes herefter »EU-erhvervsgrenen«.
2. EU-forbruget
(71)
EU-forbruget blev fastsat ved at lægge importen baseret på Eurostats oplysninger til EU-producenternes salg på EU-markedet. Tallene vedrørende det samlede salg i Unionen af den pågældende vare blev baseret på efterprøvede data fra både nationale og europæiske sammenslutninger af producenter. Ekstrapoleringerne blev foretaget på grundlag af sammenslutningernes og Prodcom's data for at komme frem til det samlede salg i Unionen.
(72)
I den betragtede periode, dvs. mellem 2007 og UP, faldt EU-forbruget med 29 %, hvor det største fald var på 13 % mellem 2007 og 2008. I UP faldt forbruget med 8 % sammenlignet med 2009.
Tabel 1
Forbrug
Mængde (1 000 m2)
2007
2008
2009
UP
+ Samlet import
157 232
140 715
115 676
119 689
+ EU-produktion solgt på EU-markedet
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
= Forbruget
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeks (2007 = 100)
100
87
77
71
Fald år-til-år
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Importen fra Kina
3.1. Mængde, markedsandel og priser for dumpingimporten af den pågældende vare
(73)
Udviklingen i mængder, markedsandele og gennemsnitspriser vedrørende importen fra Kina kan ses nedenfor. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.
Tabel 2
Importen fra Kina
Mængde (1 000 m2)
2007
2008
2009
UP
Udviklingen i importen fra det pågældende land
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeks (2007 = 100)
100
96
91
97
År-til-år-basis
- 4 %
- 5 %
+ 6 %
Markedsandel for importen fra det pågældende land
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Importpriser fra det pågældende land (EUR/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeks (2007 = 100)
100
105
95
97
År-til-år-basis
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Mængden af den samlede import fra Kina faldt med 3 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde ca. 66 mio. m2 i UP. Den faldende tendens er som sådan i tråd med den faldende tendens i forbruget, men den er dog langt mindre udtalt og forekom mellem 2007 og 2009. Mellem 2009 og UP steg importmængden fra Kina med 6 %. Set over hele den betragtede periode steg markedsandelen for importen fra Kina således med 35 %, fra 4,8 % i 2007 til 6,5 % i UP.
(75)
Priserne på importen fra Kina faldt med 4 % i den betragtede periode, fra 4,7 EUR/m2 til 4,5 EUR/m2.
3.2. Prisunderbud
(76)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige salgspriser for hver varetype, som EU-producenterne solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen og handelsled.
(77)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i UP blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens. Udtrykt i procent af sidstnævnte varierede underbuddet mellem 44 % og 57 %. Beregningerne blev baseret på data indsendt fra EU-producenterne i stikprøven og eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven.
4. Import fra andre tredjelande end Kina
(78)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.
Tabel 3
Import fra andre tredjelande
2007
2008
2009
UP
Import fra andre lande (1 000 m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeks (2007 = 100)
100
85
60
60
Markedsandel for import fra andre lande
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Gennemsnitspris (EUR/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeks (2007 = 100)
100
113
122
122
Import fra Tyrkiet (1 000 m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Tyrkiets markedsandel
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Gennemsnitspris (EUR/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Import fra andre tredjelande end Kina og Tyrkiet
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeks (2007 = 100)
100
80
58
57
Gennemsnitspris (EUR/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Importen fra tredjelande faldt med 40 % i den betragtede periode. Markedsandelen for denne import faldt således med 14 %, fra 6,2 til 5,3 %.
(80)
Det skal bemærkes, at de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande steg med 22 % i den betragtede periode og konsekvent forblev højere end gennemsnitssalgsprisen for eksportsalget fra Kina (19 % højere i UP).
5. EU-erhvervsgrenens situation
5.1. Generelt
(81)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(82)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, dumpingmargenernes vækst og størrelse) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra de europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra producenterne og tilgængelige officielle statistikker.
(83)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedspriser, beskæftigelse, lønninger, produktivitet, lagre, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger som blev behørigt efterprøvet.
5.2. Makroøkonomiske indikatorer
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(84)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt væsentligt med 32 % i den betragtede periode. Det generelle fald (i den betragtede periode) afspejlede den væsentlige nedgang i forbruget (29 % i den betragtede periode, jf. betragtning 72). Faldet fulgte dog en anderledes tendens. Produktionen faldt mellem 2007 og 2009 med 32 % med det største fald på 23 % mellem 2008 og 2009. Produktionen blev derefter stabiliseret mellem 2009 og UP.
Tabel 4
Den samlede EU-produktion
2007
2008
2009
UP
Mængde (1 000 m2)
Produktion
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeks (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 5 % mellem 2007 og 2008, og med 2 % mellem 2008 og UP. Den deraf følgende kapacitetsudnyttelse viste et generelt fald på 27 % mellem 2007 og UP.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
UP
Mængde (1 000 m2)
Produktionskapacitet
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeks (2007 = 100)
100
95
93
93
Kapacitetsudnyttelse
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeks (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(86)
I tråd med udviklingen i produktionsmængderne faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i samme takt som faldet i forbruget, dvs. med 30 % i den betragtede periode. Faldet i EU-erhvervsgrenens salg fulgte derefter næsten samme tendens som nedgangen i forbruget.
Tabel 6
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2007
2008
2009
UP
Mængde (1 000 m2)
Salg i Unionen
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeks (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 1 procentpoint i den betragtede periode.
Tabel 7
EU-markedsandel
2007
2008
2009
UP
Unionens markedsandel
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeks (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
(88)
Beskæftigelsen faldt med 11 % mellem 2007 og 2008. I løbet af den betragtede periode faldt den med 16 %.
Tabel 8
Beskæftigelse
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitperiode
Samlet beskæftigelse
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeks (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, var stabil mellem 2007 og 2008. Fra 2008 til UP var der dog et fald i produktiviteten på 19 %, som skyldtes et fald i produktionen.
Tabel 9
Produktivitet
2007
2008
2009
UP
Produktivitet (m2 pr. år/ansat)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeks (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4. Dumpingmargenens størrelse
(90)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
(91)
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, og lønninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
5.3.1. Generel bemærkning
(92)
For visse mikroøkonomiske indikatorer (salgspris, produktionsomkostninger, rentabilitet og investeringsafkast, dvs. indikatorer, der udtrykkes i andet end absolutte værdier, altså kun værdier udtrykt i procent) blev resultaterne hos stikprøvevirksomhederne i det specifikke segment vejet i henhold til segmentets andel af den samlede EU-produktion (ved hjælp af den særlige vægt for hvert segment i den samlede sektor for keramiske fliser -52 % for små virksomheder, 24 % for mellemstore og store virksomheder). Det blev således sikret, at de store virksomheders resultater ikke dominerede skadesanalysen med henblik på korrekt at afspejle de små virksomheders situation, da de tilsammen tegner sig for den største andel af EU-produktionen.
5.3.2. Lagerbeholdninger
(93)
Selv om EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger i absolutte tal faldt med 14 % i den betragtede periode, steg de betydeligt udtrykt i procent af produktionen (med 37 %).
Tabel 10
2007
2008
2009
UP
Lagre (1 000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeks (2007 = 100)
100
105
82
86
Lagre i % af produktionen
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeks (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Stigningen i lagerbeholdningerne er en afslørende skadesfaktor. Virksomheder i sektoren har normalt tre måneders produktion på lager, men presset fra den kinesiske dumpingimport tvang dem til at øge deres lagre helt indtil seks måneders produktion. Der blev ganske rigtigt observeret en jævn stigning i lagerbeholdningerne fra 43 % i 2007 til 59 % i UP.
(95)
Denne stigning i lagerbeholdningerne forklares ved, at de eksporterende producenter fra Kina fokuserede på salg af store partier af homogene varer, mens EU-erhvervsgrenen udbød et større varesortiment for så vidt angår typer, farver og størrelser. EU-erhvervsgrenen var nødt til at øge sine lagerbeholdninger for hurtigt at kunne reagere på specifikke ordrer.
5.3.3. Salgspriser
(96)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser steg med 10 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 11
Enhedspris på EU-markedet
2007
2008
2009
UP
Enhedspris ved salg på EU-markedet (EUR/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Prisstigningen skyldes en række forskellige faktorer. For det første var der et behov for at overvælt stigningerne i produktionsomkostningerne, som i samme periode steg med 14 % (jf. betragtning 106). Prisstigningen skyldes desuden de stigende lagerbeholdninger (jf. betragtning 95) og det ændrede varesortiment, som EU-erhvervsgrenen tilbød. Importen fra Kina var koncentreret om store partier af homogene varer. EU-erhvervsgrenen måtte således fokusere på mindre partier af den pågældende vare, hvor efterspørgslen var mere fragmenteret og med mindre mængder, og et større sortiment for så vidt angår typer, farver og størrelser.
(98)
Til trods for stigningen i enhedspriserne opererede EU-erhvervsgrenen dog under målet for fortjenesten. Segmentet for små virksomheder var faktisk tabsgivende.
(99)
Udviklingen i priserne på importen fra Kina er nærmere beskrevet i betragtning 75. Som det kan ses, fulgte disse priser en anderledes tendens end EU-erhvervsgrenens, og var konsekvent lavere. I UP var priserne fra Kina kun halvt så høje som EU-erhvervsgrenens priser.
5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital, investeringer og lønninger
(100)
Stigningen i produktionsomkostningerne var, som nævnt ovenfor, højere end stigningen i salgspriserne. Med en stigning i omkostningerne på 14 % i den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen kun i stand til at hæve sine priser med 9 %. Rentabiliteten faldt fra 3,9 % i 2007 til 0,4 % i UP. Erhvervsgrenen havde den laveste fortjeneste i 2009, idet den ikke var i stand til at dække sine omkostninger med et tab på 1,2 %. Segmentet for små virksomheder var det hårdest ramte af de tre segmenter, idet det har været tabsgivende siden 2008. De store og mellemstore virksomheder var, til trods for væsentlige fald i rentabiliteten, i stand til at sælge med en beskeden, om end ikke bæredygtig, fortjeneste.
(101)
De mellemstore og store virksomheders fortjeneste kan af fortrolighedshensyn ikke offentliggøres. I segmentet for store virksomheder blev beregningen af fortjenesten baseret på tal fra en virksomhed, men fremlæggelsen af resultaterne hos de mellemstore virksomheder ville give andre virksomheder mulighed for at beregne fortjenesten for andre segmenter, idet den samlede, vejede fortjeneste er kendt.
Tabel 12
Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, investeringer og lønninger
2007
2008
2009
UP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Likviditet (1 000 EUR)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeks (2007 = 100)
100
64
48
46
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Nettoinvesteringer (1 000 EUR)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeks (2007 = 100)
100
100
70
72
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeks (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Tendensen for likviditeten, som er en erhvervsgrens evne til selv at finansiere sine aktiviteter, forblev positiv i den betragtede periode. Likviditeten faldt dog mellem 2007 og UP med ca. 54 %.
(103)
Investeringsafkastet fulgte i store træk den samme tendens som rentabiliteten i den betragtede periode.
(104)
Mellem 2007 og UP faldt den årlige investeringsstrøm i den pågældende vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 28 %.
(105)
Mellem 2007 og undersøgelsesperioden faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 4 %.
5.3.5. Produktionsomkostninger
Tabel 13
Produktionsomkostninger
2007
2008
2009
UP
Produktionsomkostninger EUR/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeks
100
108
114
114
(106)
Produktionsomkostningerne steg, som anført ovenfor, med 14 % i den betragtede periode. Stigningen skyldtes en stigning i lagerbeholdningerne (se betragtning 95) og en ændring i det varesortiment, som EU-erhvervsgrenen udbyder (større udbud i typer, farver og størrelser), mens importen fra Kina fokuserede på store partier af homogene varer. EU-erhvervsgrenen var nødt til at øge sine lagerbeholdninger for at kunne reagere hurtigt på meget specifikke ordrer og var desuden nødt til at tilbyde et større varesortiment.
6. Konklusion om skade
(107)
Undersøgelsen har vist, at skadesindikatorer såsom produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og beskæftigelsen forværredes i løbet af den betragtede periode. Selv om det ikke kan nægtes, at den negative udvikling i forbruget har haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, er det dog værd at bemærke, at importen fra Kina var i stand til at øge sin markedsandel ved hjælp af et prispres.
(108)
Skadesindikatorerne vedrørende især EU-producenternes finansielle resultater - f.eks. rentabilitet, investeringsafkast og likviditet - blev påvirket i alvorlig grad i den betragtede periode. En meget afslørende skadesfaktor er den voldsomme stigning i lagerbeholdningerne (37 %) i den betragtede periode. Denne stigning forklares ved, at de eksporterende producenter fra Kina fokuserede på salg af store partier af homogene varer, mens EU-erhvervsgrenen udbød et større varesortiment for så vidt angår typer, farver og størrelser. EU-erhvervsgrenen var nødt til at øge sine lagerbeholdninger for at kunne reagere hurtigt på meget specifikke ordrer og var nødt til at tilbyde et større varesortiment.
(109)
Selv om EU-erhvervsgrenens salgspriser steg i den betragtede periode, skyldes dette især stigningen i produktionsomkostningerne. Samlet set blev fortjenesten forværret i den betragtede periode. Segmentet for små virksomheder, som udgjorde halvdelen af EU-erhvervsgrenen, har faktisk været tabsgivende siden 2008. Erhvervsgrenen var således ikke i stand til at opnå en tilstrækkelig fortjeneste til trods for stigninger i salgspriserne. Erhvervsgrenen var ikke i stand til at hæve deres salgspriser til et niveau, der kan sikre den nødvendige rentabilitet og levedygtigheden på længere sigt.
(110)
Analysen af pristendenserne, som var baseret på Eurostats tal, viste, at prisforskellen mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens priser steg fra ca. 40 % i 2007 og 2008 til ca. 50 % i 2009 og UP.
(111)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(112)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkninger af importen fra Kina
(113)
Den stigende markedsandel for eksporterende producenter fra Kina i den betragtede periode faldt tidsmæssigt sammen med et fald i EU-erhvervsgrenens fortjeneste og en væsentlig stigning i erhvervsgrenens lagerbeholdninger.
(114)
Det faldt desuden sammen med et fald i EU-forbruget. Mens mængden af den kinesiske import faldt med 9 procentpoint mellem 2007 og 2009 ligesom det faldende forbrug (dog ikke i samme takt - forbruget faldt med 23 procentpoint i samme periode), steg den kinesiske markedsandel støt siden 2007. Desuden steg den kinesiske import med 6 procentpoint mellem 2009 og UP til trods for et yderligere fald i forbruget på 6 procentpoint.
(115)
Prisforskellen (baseret på Eurostats gennemsnitstal) mellem den kinesiske import og EU-erhvervsgrenens priser var markant i hele den betragtede periode. Forskellen var allerede i 2007 på over 40 %, hvilket antyder, at de eksporterende producenter fra Kina indledte deres prisstrategi før den økonomiske krise. Prisforskellen steg efter krisen således til 50 % i UP.
(116)
Den stigende markedsandel for den kinesiske import kombineret med faldende priser og en stigende prisforskel mellem EU-erhvervsgrenens og de kinesiske producenters priser faldt tidsmæssigt sammen med forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningen af import fra andre tredjelande end Kina
(117)
Importmængden fra andre tredjelande end Kina faldt med 40 % i den betragtede periode. Markedsandelen for disse importerede varer faldt også en anelse i samme periode (ca. 1 %). Priserne på disse importerede varer og varerne fra Kina var sammenlignelige i 2007, men prisforskellen steg til 18 % i 2009 og 16 % i UP.
(118)
Tyrkiet er den næststørste eksportør til Unionen med en markedsandel på 3 % i UP. Denne markedsandel forblev stabil (et let fald på 0,4 %) i den betragtede periode. Importmængden fra Tyrkiet faldt med 37 % i den betragtede periode. Selv om priserne på den tyrkiske import lå under EU-erhvervsgrenens priser (næsten 40 % i den betragtede periode), steg prisforskellen mellem den tyrkiske og kinesiske import til 16 % i 2009 og UP efter en stigning på 22 % i de tyrkiske priser. Det kan således ikke udelukkes, at importen fra andre tredjelande end Kina i begrænset omfang kan have bidraget til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Denne import brød dog ikke den årsagssammenhæng, der var konstateret mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens skade.
4. Virkningen af den store fragmentering af EU-erhvervsgrenen
(119)
Den europæiske fliseindustri er meget fragmenteret. Det samlede antal af virksomheder faldt dog i den betragtede periode som følge af en konsolideringsproces, som er foregået i de seneste 20 år. Undersøgelsen viste dog, at virksomhederne i de medlemsstater, der har den største produktion og samtidig den største fragmentering, opererer i klynger. Denne struktur sikrer en effektiv fordeling af ressourcerne. Fragmenteringen giver nemlig store virksomheder mulighed for give produktionen af visse varetyper (for så vidt angår farver, størrelser mv.) i underentreprise til små virksomheder. Med de små virksomheders hjælp er erhvervsgrenen i stand til hurtigt at kunne levere mange varetyper. Dette viste sig især vigtigt, idet de kinesiske konkurrenter sælger store partier af homogene varer, hvor der ikke er plads til fleksibilitet i design, farver mv. Under disse omstændigheder kan der ikke etableres en årsagssammenhæng mellem fragmenteringen og forværringen af EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.1. Virkningen af den økonomiske krise
(120)
Undersøgelsen viste, at den økonomiske krise uden tvivl havde en virkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(121)
Virkningen hidrørte især fra afmatningen i byggeindustrien, som afspejledes i det faldende forbrug af keramiske fliser. Generelt var faldet i den samlede europæiske byggeindustri på 7,5 % (3) i 2009. Det generelle økonomiske klimas mere præcise virkning på byggeindustrien varierer afhængigt af de specifikke segmenter i denne erhvervsgren (4). I 2009 var faldet i byggeindustrien overvejende koncentreret om segmenterne for nybyggeri og privat ejendomsbyggeri. Bygge- og anlægsarbejder blev derimod mindre påvirket, og segmentet for offentligt erhvervsbyggeri voksede endda med 1,1 % i 2009. European Construction Industry Federation (den europæiske entreprenørsammenslutning) anførte, at disse tendenser afspejlede myndighedernes bestræbelser på at opretholde eller endda øge de offentlige udgifter til byggeri og infrastruktur som led i de nationale incitamentpakker. Ligeledes afbødede en række skatteincitamenter til energieffektive løsninger virkningen af den økonomiske afmatning på aktiviteter som renovering og vedligeholdelse.
(122)
Førnævnte udviklinger havde en positiv virkning på segmenterne for renovering og vedligeholdelse (positiv indvirkning på produktion, salg og rentabilitet i efterfølgende produktionstrin, idet fortjenstmargenerne er højere i detailsegmentet). Disse segmenter blev under alle omstændigheder mindre påvirket af den økonomiske afmatning.
(123)
Følgende analyse viser, at den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, faktisk skyldtes dumpingimporten fra Kina, selv om den økonomiske krise kan have haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(124)
Undersøgelsen viste for det første, at byggeindustrien er begyndt at genrejse sig efter virkningerne af den økonomiske krise i UP, mens indikatorerne for EU-erhvervsgrenen fortsat viser en nedadgående tendens.
(125)
For det andet er et vigtigt element udviklingen i lagerbeholdningerne, som i dette tilfælde er en afslørende skadesindikator (se betragtning 93). Der er observeret en støt, årlig stigning i lagerbeholdningerne. Denne støtte stigning antyder, at EU-erhvervsgrenen faktisk hovedsagelig var under pres fra de eksporterende producenter fra Kina. Hvis stigningen i lagerbeholdningerne skulle tilskrives den økonomiske krise, ville der sandsynligvis være konstateret en væsentlig stigning i kriseårene i stedet for en støt tendens i den betragtede periode.
(126)
Endelig viser analysen af rentabilitetstallene, at især de små virksomheder, som tegnede sig for næsten 50 % af EU-produktionen i UP, kun opnåede en meget beskeden fortjeneste på 0,3 % allerede i 2007 og har været tabsgivende siden. Dette antyder, at forværringen af deres situation var begyndt allerede inden krisen.
(127)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation hovedsagelig skyldes dumpingimporten fra Kina. Selv om den økonomiske krise og det deraf følgende fald i efterspørgslen kan have bidraget til den væsentlige skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, er virkningen heraf ikke af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
4.2. Påstande vedrørende selvforskyldt skade
(128)
En importør påstod, at den væsentligste årsag til skaden var de polske fliseproducenters salg af fliser til meget lave priser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesanalysen bør udføres overordnet for hele EU-erhvervsgrenen og ikke kun for en del af erhvervsgrenen. Kommissionen analyserede ikke desto mindre situationen på det polske marked ud fra de foreliggende oplysninger (det skal bemærkes, at den polske virksomhed i stikprøven besluttede at indstille sit samarbejde, og at ingen andre polske virksomheder indvilligede i at samarbejde).
(129)
Det blev indledningsvist fundet, at det polske salg, udtrykt i mængder, til resten af EU-markedet udgjorde en markedsandel på mindre end 3 % i UP.
(130)
Hvis de polske virksomheder for det andet havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen, og deres priser var blevet taget i betragtning ved underbudsanalysen, ville dette have haft en begrænset vægt i den samlede underbudsberegning. På grund af manglende samarbejde fra den polske virksomhed foreligger der ikke detaljerede prisoplysninger pr. varekontrolnummer. Selv i en situation med »maksimal indvirkning«, hvor det forudsættes, at det samlede polske salg var blevet inkluderet i beregningen, ville indvirkningen have været minimal og ikke have ændret det samlede billede på grund af de relativt lave salgsmængder (5).
(131)
På denne baggrund var den eventuelle indvirkning af det polske salg på den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, begrænset.
(132)
En anden påstand om selvforskyldt skade var, at enkelte EU-producenter skulle have suppleret deres kataloger med import af kinesiske fliser og videresolgt dem under deres eget varemærke. Denne påstand var dog ikke underbygget, og desuden viste beviser, som blev indsamlet under undersøgelsen, at denne import var marginal. Det kan således ikke konkluderes, at EU-producenternes import bidrog til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(133)
Eksportresultaterne blev også undersøgt som en af de andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kunne tilføje EU-erhvervsgrenen skade, for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Analysen af Eurostats tal viste, at eksporten fra Unionen faktisk faldt med 44 %. Eksportpriserne steg dog med 32 %. Hos de samarbejdsvillige producenter i stikprøven var faldet dog mindre udtalt (- 24 %). Undersøgelsen viste desuden, at eksportandelen udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens samlede salg steg fra 17 % i 2007 til 19 % i 2009. Selv om eksportmængden hos de samarbejdsvillige EU-producenter faldt, var faldet desuden mindre udtalt end faldet i salget på EU-markedet (- 24 % for eksporten sammenholdt med - 30 % for EU-salget). Derfor fandt man, at faldet i eksportmængder ikke kan forklare den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(134)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bidrog til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen har lidt.
6. Konklusion om årsagssammenhæng
(135)
Det blev således konkluderet, at der er en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Den økonomiske krise og importen fra andre tredjelande end Kina havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men var ikke af et omfang, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(136)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(137)
Der var en høj samarbejdsgrad og støtte blandt medlemmerne af European Association (Cerame-Unie) og størstedelen af de nationale sammenslutninger af producenter. Desuden har ingen EU-producenter givet udtryk for deres modvilje mod indledningen af undersøgelsen eller indførelsen af foranstaltninger. Dette antyder, at indførelsen af foranstaltninger tydeligvis er i EU-producenternes interesse.
(138)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 76 ff.
(139)
Det kan forventes, at EU-erhvervsgrenen vil få fordel af foranstaltningerne, som med sandsynlighed vil hindre fornyet dumpingimport til lave priser.
(140)
Indføres deres ikke foranstaltninger, kan det forventes, at stigningen i dumpingimporten af keramiske fliser til lave priser vil fortsætte eller endda øges. Virkningen af faldet i salgspriserne, som blev udøvet af dumpingimporten fra Kina, vil fortsat trykke EU-producenternes salgspriser og fortjeneste.
(141)
Da EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet ikke er solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, som i høj grad underbød deres priser, kan dette sandsynligvis føre til en gradvis lukning af en række EU-producenter.
2. Importørernes interesser
(142)
Samarbejdsviljen hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere udgjorde ca. 6 % af den samlede mængde af varer importeret fra Kina. I stikprøveundersøgelsen (jf. betragtning 15) blev syv ikke forretningsmæssigt forbundne importører (én var en bruger) udtaget. De tegnede sig for ca. 5 % af den samlede import fra Kina. De samarbejdsvillige importører var overvejende forhandlere af fliser, dog med undtagelse af én importør, hvor handelen med fliser repræsenterer en lille del af de samlede forretninger. For de samarbejdsvillige importører udgjorde andelen af import fra Kina en væsentlig del af deres samlede indkøb (mere end 75 %). Selv om det lader til, at der er en margen til at absorbere en stigning i priserne på den kinesiske import, idet importørernes fortjeneste på denne import er på ca. 50 %, angiver de normalt en fortjeneste på ca. 5 %.
(143)
Hvis foranstaltningerne indføres vil de ud fra et simpelt omkostningsperspektiv sandsynligvis få en virkning på importørernes forretninger.
(144)
Undersøgelsen viste dog, at det er muligt for importører og brugere at skifte til varer, der købes fra tredjelande eller fra lande i Unionen. Dette kan gøres ganske nemt, da den undersøgte vare fremstilles i mange lande både i og uden for Unionen (Tyrkiet, De Forenede Arabiske Emirater, Egypten, Sydøstasien, Brasilien mv.).
(145)
En importør erklærede, at virksomheden forsøgte at skifte leverandør efter indledningen af undersøgelsen, men dog uden held. På den anden side erklærede en anden importør, at denne proces allerede var undervejs, da undersøgelsen blev indledt, og havde været succesrig. En tredje påstod, at den ville udvide sit udbud til producenter fra andre lande end Kina, og at dette kunne gøres ganske nemt.
(146)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltningerne ikke vil hindre EU-importørerne i af købe lignende varer fra andre leverandører. Målet med antidumpingtolden er desuden ikke at lukke af for visse handelskanaler, men derimod at genskabe rimelige handelsvilkår og modvirke illoyal handelspraksis.
(147)
Endelig kunne den forholdsvis lave samarbejdsgrad blandt de ikke forretningsmæssigt forbundne importører vise, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil få en væsentlig indvirkning på deres aktivitet.
3. Brugernes interesser
(148)
Kommissionen kontaktede to store brugersammenslutninger i Unionen.
(149)
Byggesektoren (repræsenteret ved European Construction Industry Federation - den europæiske entreprenørsammenslutning) besluttede ikke at samarbejde aktivt i forbindelse med undersøgelsen. Sammenslutningen besvarede Kommissionens oprindelige forespørgsel, men indstillede herefter sit samarbejde som følge af manglende interesse blandt medlemmerne.
(150)
Den lave samarbejdsgrad blandt brugerne kunne antyde, at sektoren i vidt omfang ikke importerer fra Kina, eller at sektoren ikke vil blive hårdt ramt, hvis der indføres foranstaltninger. Dette synes navnlig at være tilfældet i byggesektoren, hvor keramiske fliser, som producenterne anførte under kontrolbesøgene, har en marginal indvirkning på de endelige omkostninger. Dette synes berettiget i lyset af omkostningerne til de øvrige materialer i forbindelse med nybyggeri eller renoveringsarbejde. Samtidig er det, som anført ovenfor, forholdsvis nemt at skifte leverandør.
(151)
European Do-It-Yourself Association (EDRA - den europæiske sammenslutning af gør-det-selv-folk) henvendte sig til Kommissionen på vegne af sine medlemmer. Sammenslutningen indsendte sine bemærkninger i begyndelsen af undersøgelsen og påstod, at indførelsen af told ville føre til en stigning i forbrugerpriserne og at et skift til andre leverandører ville medføre højere omkostninger både for distributører og kunder. Disse påstande blev dog ikke underbygget.
4. De endelige forbrugeres interesser
(152)
Kommissionen kontaktede en forbrugersammenslutning, som svarede, at den ikke var interesseret i at samarbejde. Ingen andre forbrugersammenslutninger gav sig til kende.
(153)
Antidumpingtoldens virkninger for forbrugerne bliver sandsynligvis begrænsede, da mellemhandlernes avance normalt er ret høj. Selv i tilfælde af prisstigninger vil antidumpingtolden få begrænsede virkninger for forbrugerne, idet stigningen i omkostningerne vil variere mellem 1,5 og 3 EUR pr m2 (baseret på gennemsnitsprisen for den kinesiske import på 4,5 EUR i UP). Individuelle forbrugere køber begrænsede mængder af fliser og ikke særligt ofte. Desuden kan en prisstigning på kort sigt have positive virkninger på længere sigt for forbrugerne ved at sikre konkurrence på markedet. Manglende konkurrence kan i det lange løb føre til endnu højere prisstigninger og til, at lavprisimporten helt forsvinder.
5. Leverandørernes interesser
(154)
Ingen leverandører eller sammenslutninger af leverandører gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(155)
Undersøgelsen viste, at de leverandører, der ville være mest interesseret i den igangværende undersøgelse, var fabrikanter af udstyr til produktion af fliser. Undersøgelsen viste, at visse kinesiske producenter købte sådant udstyr fra leverandører i Unionen. De officielle tal viste ikke desto mindre, at salget fra Unionen til Kina fulgte en stabil, let faldende tendens i de seneste ti år, og at Kina udgjorde en betydelig, men dog ikke overvældende del af deres salg (ca. 10 %). Leverandørernes vigtigste kunder var nemlig EU-producenter, og derfor har leverandørerne en afgørende interesse i og afhænger af EU-erhvervsgrenens resultater.
(156)
Det manglende samarbejde fra denne sektor kunne desuden antyde, at leverandørerne ikke mener, at antidumpingforanstaltninger overfor importen af den pågældende vare vil skade deres situation betydeligt.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(157)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der generelt set ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af keramiske fliser med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(158)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, heraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
2. Midlertidige foranstaltninger
(159)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(160)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(161)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (6) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(162)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(163)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(164)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger (der kan afhængigt af tilfældet indføres en procentsats], kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og pålægge en landsdækkende told.
(165)
Følgende foreslåede satser er baseret på de dumpingmargener, der blev konstateret i undersøgelsen, da de var lavere end skadesmargenerne. Den fastlagte antidumpingtold er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Midlertidig told
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Alle andre samarbejdsvillige producenter
32,3 %
32,3 %
Alle andre
73,0 %
73,0 %
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(166)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af glaserede eller uglaserede keramiske sten og fliser til brolægning, gulvbelægning eller beklædning af vægge, kaminer o. lign.; samt glaserede og uglaserede keramiske terninger og lignende varer til mosaikarbejder, også på underlag, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 og 6908 90 99, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Virksomheder anført i bilag I
32,3 %
B012
Alle andre virksomheder
73,0 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 258/2011,
annettu 16 päivänä maaliskuuta 2011,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin, jäljempänä ’unioni’, toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2)19 päivänä kesäkuuta 2010 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa unioniin.
(2)
Polkumyyntimenettely pantiin vireille, kun European Ceramic Tile Manufacturers’ Federation (CET), jäljempänä ’valituksen tekijät’, oli tehnyt valituksen sellaisten 69 tuottajan puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 30 prosenttia keraamisten laattojen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi menettelyn vireille panemiseksi.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijöille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, Kiinan edustajille ja tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille. Komissio ilmoitti asiasta myös tuottajille Amerikan yhdysvalloissa, jäljempänä ’Yhdysvallat’, Nigeriassa, Brasiliassa, Turkissa, Indonesiassa ja Thaimaassa, koska näitä maita harkittiin mahdolliseksi vertailumaaksi. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(4)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, etuyhteydettömien tuojien ja unionin tuottajien ilmeisen suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 1 päivän maaliskuuta 2010 väliseltä ajalta. Lisäksi kuultiin Kiinan viranomaisia.
2.1 Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta
(5)
Kiinassa toimivilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatiin sataviisi hyväksyttävää vastausta otantamenettelyyn, ja näiden tuottajien osuus oli 47 prosenttia tuonnista tutkimusajanjaksolla, joka määritellään johdanto-osan 24 kappaleessa. Yhteistyössä toimimisen astetta pidetään siksi alhaisena.
(6)
Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti vientiä harjoittavista tuottajista otoksen, joka perustui tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittu otos koostui kolmesta ryhmästä, jotka edustivat kymmentä yksittäistä tuottajaa, joiden osuus oli 14,4 prosenttia Kiinasta unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä ja 31,3 prosenttia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaismäärästä tutkimusajanjakson aikana. Asianomaisia osapuolia ja Kiinan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Ehdotetusta otoksesta esitettiin useampia huomautuksia. Asiallisina pidetyt huomautukset otettiin huomioon lopullisen otoksen valinnassa.
2.2 Unionin tuottajien otanta
(7)
CET vahvisti myöhemmin komissiolle lähettämässään kirjeessä, että kaikki valituksen tehneet yritykset olivat valmiita olemaan mukana otoksessa. Kun mukaan luetaan muut komissioon yhteyttä ottaneet yritykset, komissio sai tiedot 73 tuottajalta unionissa.
(8)
Otantamenettelyssä otettiin huomioon keraamisten laattojen valmistusalan suuri pirstaloituneisuus. Sen varmistamiseksi, etteivät suuryritysten tulokset saisi liian suurta painoarvoa vahinkoa koskevassa analyysissä ja jotta yhteenlaskettuna unionin tuotannon suurimmasta osasta vastaavien pienyritysten tilanne näkyisi analyysissä asianmukaisesti, katsottiin, että otoksessa olisi oltava edustettuina kaikki segmentit eli pienet, keskisuuret ja suuret yritykset.
(9)
Segmenttejä eriteltiin vuotuisen tuotantomäärän mukaan kolme seuraavasti:
- segmentti 1: suuryritykset - tuotanto yli 10 miljoonaa m2,
- segmentti 2: keskisuuret yritykset - tuotanto 5-10 miljoonaa m2,
- segmentti 3: pienyritykset - tuotanto alle 5 miljoonaa m2.
(10)
Mikrotaloudellisten indikaattorien analyysissä kunkin segmentin otosyritysten tulokset on painotettu sen mukaan, mikä kyseisen segmentin osuus on unionin kokonaistuotannosta (käyttäen kunkin segmentin painoarvoa koko keraamisten laattojen alalla). Tutkimuksessa kerättyjen tietojen mukaan sekä segmentin 1 että segmentin 2 tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta on noin neljännes ja segmentin 3 tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta on noin puolet. Pienyritysten segmenttiin kuuluu yli 350 yritystä. Keskisuurten yritysten segmenttiin kuuluu yli 40 yritystä ja suuryritysten segmenttiin yli 20.
(11)
Otokseen valittiin kymmenen yritystä. Ne ovat suurimmat yritykset kaikissa kolmessa segmentissä myynnin, tuotannon ja maantieteellisen sijainnin perusteella. Yksi otokseen valituista yrityksistä kuuluu suuryritysten segmenttiin, neljä keskisuurten yritysten segmenttiin ja viisi pienyritysten segmenttiin. Valitut yritykset ovat sijoittautuneet kuuteen jäsenvaltioon (Italia, Espanja, Puola, Portugali, Saksa ja Ranska), joiden osuus unionin kokonaistuotannosta on yhteensä yli 90 prosenttia. Tämä otos on 24 prosenttia yhteistyössä toimineiden tuottajien kokonaistuotannosta ja 7 prosenttia unionin kokonaistuotannosta.
(12)
Tutkimuksen aikana yksi otokseen valittu puolalainen yritys päätti, ettei se enää halua toimia yhteistyössä tutkimuksessa. Komissio ei onnistunut löytämään toista Puolaan sijoittautunutta yritystä, joka olisi ollut valmis toimimaan yhteistyössä.
(13)
Puolalaisen tuottajan osallistumisen peruuntumisesta huolimatta otoksen edustavuus on hyvä kaikkien johdanto-osan 8 ja 10 kappaleessa mainittujen perusteiden mukaan. Sen vuoksi menettelyä on päätetty jatkaa otoksella, johon kuuluu yhdeksän tuottajaa viidestä jäsenvaltiosta.
(14)
Valituksen tekijät ovat pyytäneet, että niiden nimet pidetään luottamuksellisina. Komissio on hyväksynyt tämän pyynnön.
2.3 Tuojia koskeva otanta
(15)
Komissio sai tuojilta 24 vastausta. Otantamenettelyn ulkopuolelle suljettiin kolme suurta tuojaa: kaksi niistä oli etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin ja yksi unionin tuottajaan (tuonti on vähäistä verrattuna kyseisen tuottajan kokonaismyyntiin).
(16)
Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista on noin 6 prosenttia.
(17)
Otokseen valittiin seitsemän yritystä, joiden osuus etuyhteydettömien yhteistyössä toimineiden yritysten tuonnista on 95 prosenttia. Yksi näistä yrityksistä oli myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjä. Otos oli edustava myös maantieteellisesti. Sen kattamien jäsenvaltioiden osuus tuonnista unioniin on yli 49 prosenttia, mikä tukee edustavuutta.
2.4 Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkistaminen
(18)
Jotta otokseen valitut Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti asiaa koskevat lomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittavien tuottajien ryhmä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei se tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. Muut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät pyysivät ainoastaan yksilöllistä kohtelua.
(19)
Yksilöllistä tarkastelua pyysi kahdeksan otokseen kuulumatonta yritystä tai etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää. Näiden pyyntöjen tarkastelu alustavassa vaiheessa olisi ollut liian hankalaa. Päätös siitä, myönnetäänkö näistä yrityksistä joillekin yksilöllinen tarkastelu, tehdään menettelyn loppuvaiheessa.
(20)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille sekä otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka olivat ilmoittaneet aikovansa pyytää yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, otokseen valituille unionin tuottajille, yhteistyössä toimineille etuyhteydettömille tuojille ja kaikille tiedossa oleville käyttäjille unionissa.
(21)
Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kolmelta otokseen valitulta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kahdeksalta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä otoksen ulkopuolelta, yhdeksältä otokseen valitulta unionin tuottajalta ja viideltä tuojalta, jotka eivät ole etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan. Lisäksi vastauksia saatiin eurooppalaiselta tuottajajärjestöltä (Cerame-Unie), kansallisilta tuottajajärjestöiltä, tuojilta, tuojien järjestöiltä ja käyttäjiltä.
(22)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan analyysin sekä polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä yhdeksän otokseen valitun tuottajan toimitiloihin unionissa ja seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Becarry Group, jonka muodostavat
-
Foshan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Becarry Ceramics Co., Ltd
-
Heyuan Hairi Ceramic Co., Ltd
-
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
-
Xinruncheng Group, jonka muodostavat
-
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
-
Foshan City Nanhai Chongfa Ceramics Co. Ltd
-
Wonderful Group, jonka muodostavat
-
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co., Ltd
-
Guangdong Jiamei Ceramics Co., Ltd
-
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
-
Giavelli S.r.l. (etuyhteydessä oleva italialainen tuoja)
b)
Kiinalaiset kauppiaat
-
Foshan Changwei Enterprise Co., Ltd
c)
Hongkongilaiset kauppiaat
-
Cayenne Trading International Ltd
-
Great Prosperity Development Ltd
-
Good East Development Ltd
d)
Etuyhteydettömät tuojat
-
Enmon GmbH, Saksa
e)
Kansalliset tuottajajärjestöt
-
Confindustria Ceramica (Italia)
-
espanjalainen keraamisten laattojen tuottajien järjestö (ASCER)
-
APICER (Portugali)
(23)
Jotta Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille mahdollisesti ei myönnetä markkinatalouskohtelua, voitaisiin vahvistaa normaaliarvo vertailumaana olevaa Yhdysvaltoja koskevien tietojen perusteella, kahden tuottajan toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti. Nämä tuottajat haluavat pitää nimensä luottamuksellisena tietona.
3. Tutkimusajanjakso
(24)
Polkumyyntiä ja siitä aiheutunutta vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2007 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(25)
Tarkasteltavana oleva tuote on lasitetut ja lasittamattomat keraamiset katulaatat, lattialaatat ja seinälaatat; lasitetut ja lasittamattomat keraamiset mosaiikkikuutiot ja niiden kaltaiset tavarat, myös alustalla, jäljempänä ’keraamiset laatat’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka kuuluvat CN-koodeihin 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99.
(26)
Keraamisia laattoja käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa seinä- ja lattiapäällysteenä.
2. Samankaltainen tuote
(27)
Yksi osapuoli väitti, ettei Kiinasta tuotua tuotetta ja unionin tuotannonalan tuottamaa tuotetta voi verrata keskenään.
(28)
Muistutettakoon, että komission tekemä hintavertailu perustui tuotetyyppeihin, jotka on eritelty kahdeksanyksikköisten tuotteen valvontakoodien, jäljempänä ’PCN-koodi’, mukaan.
(29)
Kyseinen osapuoli esitti väitteensä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan järjestämässä kuulemisessa. Väitteiden mukaan tuotteet eivät ole vertailukelpoisia keskenään siksi, että unionin ja kiinalaisten laattojen tuotannossa käytetään erilaisia tekniikoita, materiaaleja, kiillotusta ja malleja. Teknologisesti edistyksellisillä tuotantolinjoilla tuotetaan korkealaatuisia laattoja filmipainatuksella useissa eri väreissä. Yritys selitti, että filmipainatuksessa, rotaatiopainatuksessa ja mustesuihkupainatuksessa käytetään erilaisia painatustekniikoita.
(30)
Kaikista näistä tuotteen verrattavuuteen liittyvistä seikoista pyydettiin yksityiskohtaisia lisätietoja, mutta kyseinen osapuoli ei pystynyt perustelemaan väitettään. Myöskään verrattavuuden parantamista koskevan väitteen tueksi ei ole toimitettu näyttöä. Osapuoli itse myönsi, että neljän ehdotetun perusteen lisäämisen myötä tutkimukseen kuuluvat tuotetyypit kattaisivat vain 0,5 prosenttia laattamarkkinoista. Kuten kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan raportissa, joka sisältää yhteenvedon kyseisen yrityksen asemasta, todetaan, loput 99,5 prosenttia tuotteista, joiden PCN-koodi on sama, olivat vastaavia tuotteita.
(31)
Kuten edellä jo todettiin, osapuoli ei perustellut tarvetta ottaa käyttöön lisäperusteita eikä niiden mahdollista vaikutusta hintoihin. Koska kyseisten tuotetyyppien markkinaosuus on hyvin pieni ja osapuoli nimenomaan myöntää, että 99,5 prosenttia laatoista oli verrattavissa toisiinsa kyseisten PCN-koodien perusteella, vaatimus perusteiden lisäämisestä PCN-rakenteeseen oli alustavasti hylättävä.
(32)
Tämän perusteella tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella havaittiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(33)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteelliset, ovat lyhyesti seuraavat:
1)
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;
3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4)
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; sekä
5)
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(34)
Kaksi kiinalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää pyysi markkinatalouskohtelua perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
(35)
Kävi ilmi, että osapuolet (kaksi tuottajaa, joista yksi kiinalainen kauppias ja toinen hongkongilainen kauppias), joiden väitettiin muodostavan toisen näistä ryhmistä, eivät itse asiassa olleet etuyhteydessä toisiinsa. Tästä syystä kahden kiinalaisen tuottajan (Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd) markkinatalouskohtelua koskeneet pyynnöt käsiteltiin erikseen.
(36)
Toisen, saman hallintayhtiön omistamista ja siten toisiinsa etuyhteydessä olevista kahdesta tuottajaryhmästä koostuvan Wonderful Group -yritysryhmän kohdalla vain toinen etuyhteydessä olevista yrityksistä pyysi markkinatalouskohtelua, kun taas toinen pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Koska kuitenkin kaikkien samaan ryhmään kuuluvien yritysten on pyydettävä markkinatalouskohtelua ja täytettävä sille asetetut vaatimukset, markkinatalouskohtelua koskenut pyyntö ei ollut täydellinen eikä sitä siksi voitu ottaa huomioon. Ryhmälle ei näin ollen voitu myöntää markkinatalouskohtelua.
(37)
Becarry Groupia ja vaatimusta 1 koskeneessa tutkimuksessa todettiin, että tuottajan toimilupaan sovellettiin käytännössä vientirajoitusta. Tästä syystä katsottiin, ettei myyntipäätöksiä tehty vapaasti vaan valtio vaikutti niihin merkittävästi. Useiden ryhmään kuuluvien yritysten kohdalla ei myöskään voitu vahvistaa, oliko yritykselle maksettu alkupääomaa ja kuka sen oli maksanut. Vaatimusta 2 tarkasteltaessa kirjanpidossa todettiin useita vakavia puutteita, joita ei mainittu tarkastuskertomuksessa. Vaatimusta 3 tarkasteltaessa todettiin myös, että aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä oli useita, sillä merkittäviä omaisuuseriä tai niiden arvon alentumista ei ollut kirjattu asianmukaisesti kirjanpitoon ja maksutositteet siitä, että yritys oli maksanut maankäyttöoikeudestaan, puuttuivat.
(38)
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd -yritystä ja vaatimusta 1 koskevassa tutkimuksessa todettiin, ettei yritys pystynyt osoittamaan, oliko yritykselle sitä perustettaessa maksettu alkupääomaa ja kuka sen oli maksanut. Oli siis olemassa mahdollisuus, että valtio olisi antanut yritykselle varoja. Vaatimusta 2 tarkasteltaessa kirjanpitoasiakirjoissa todettiin vakavia puutteita, joita ei mainittu tarkastuskertomuksessa, eikä kirjanpitoa siksi voitu katsoa tarkastettavan kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti. Vaatimuksen 3 osalta löydettiin myös useita aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia vääristymiä, sillä tosite siitä, että yritys maksaa maankäyttöoikeudestaan, samoin kuin joidenkin varojen maksutosite, puuttuivat.
(39)
Komissio antoi markkinatalouskohtelututkimuksen tulokset tiedoksi asianomaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille ja valituksen tekijöille ja pyysi näitä esittämään huomautuksia.
(40)
Markkinatalouskohtelututkimuksen tulosten ilmoittamisen jälkeen huomautuksia saatiin ainoastaan kahdelta otokseen valitulta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. Nämä huomautukset eivät kuitenkaan muuttaneet tuloksia tässä suhteessa, sillä niillä pyrittiin ainoastaan kumoamaan osa päätelmistä, eivätkä ne sisältäneet mitään huomautuksia tukevia lisätodisteita.
2. Yksilöllinen kohtelu
(41)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteellisiä, ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja,
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti,
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Yrityksen hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta,
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, ja
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(42)
Becarry Group ja Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd eli otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat, jotka pyysivät markkinatalouskohtelua, pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, ettei niille myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Myös Wonderful Group ja Xinruncheng Group pyysivät yksilöllistä kohtelua.
(43)
Becarry Groupin kohdalla todettiin, ettei viennistä päätetty vapaasti edellä johdanto-osan 37 kappaleessa mainitun vientirajoituksen vuoksi, joten sen yksilöllistä kohtelua koskenutta pyyntöä ei hyväksytty.
(44)
Muiden vientiä harjoittavien tuottajien todettiin täyttävän perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan vaatimukset, joten niille voitiin myöntää yksilöllinen kohtelu. Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin alustavasti, että seuraavat otokseen valitut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset:
-
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
-
Xinruncheng Group
-
Wonderful Group.
3. Normaaliarvo
a) Vertailumaan valinta
(45)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(46)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa käyttää Yhdysvaltoja vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(47)
Joitakin huomautuksia saatiinkin ja useita muita maita, etenkin Brasiliaa, Turkkia, Nigeriaa, Thaimaata ja Indonesiaa, ehdotettiin vertailumaaksi.
(48)
Tästä syystä komissio päätti pyrkiä yhteistyöhön tunnettujen tuottajien kanssa näissä maissa ja Yhdysvalloissa. Kyselylomakkeisiin vastasi kuitenkin vain kaksi yhdysvaltalaista tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajaa. Yksi thaimaalainen tuottaja palautti epätäydellisen vastauksen kyselylomakkeeseen, eikä kyseisen tuottajan tuotevalikoima ollut täysin vertailukelpoinen yhteistyössä toimineiden kiinalaisten tuottajien valikoiman kanssa.
(49)
Tutkimuksessa todettiin, että Yhdysvaltojen markkinoilla on kilpailua tarkasteltavan tuotteen osalta. Useat tuottajat toimivat aktiivisesti Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla ja tuontimäärät olivat suuria. Tutkimus osoitti myös, että Kiinasta ja Yhdysvalloista peräisin olevien keraamisten laattojen perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat pääosin samat ja tuotantomenetelmät vastaavanlaisia.
(50)
Väitettiin myös, että Yhdysvalloissa ja Kiinassa valmistetut keraamiset laatat kilpailisivat eri markkinasegmenteillä, koska tuonnin osuus Yhdysvaltain markkinoilla on niin hallitseva. Kotimaassa tuotetut tuotetyypit, joita käytetään normaaliarvon määrittämiseen, eivät näin ollen olisi verrattavissa tuotetyyppeihin, joita Kiina vie unioniin. Tutkimuksesta kävi kuitenkin ilmi, että Yhdysvaltain tuotanto kattaa suuren joukon tuotetyyppejä, jotka ovat verrattavissa Kiinassa tuotettuihin ja sieltä vietäviin tuotetyyppeihin, kuten johdanto-osan 49 kappaleessa todetaan.
(51)
Lisäksi esitettiin, ettei Yhdysvallat ole kovin merkittävä tekijä keraamisten laattojen maailmanmarkkinoilla. Siellä kuitenkin tuotettiin keraamisia laattoja noin 600 miljoonaa m2 vuonna 2009, mitä pidetään huomattavana määränä. Vertailun vuoksi Kiinassa, joka on maailman suurin tuottaja, tuotettiin keraamisia laattoja samaan aikaan 2 miljardia m2.
(52)
Yksi osapuoli väitti, että Yhdysvaltain tiukat laatuvaatimukset muodostavat itse asiassa tullien ulkopuolisen esteen kiinalaiselle tuonnille. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että Kiinasta Yhdysvaltoihin suuntautuneen tuonnin määrät olivat edellä esitetyn mukaisesti suuria ja muodostivat suurimman osan Yhdysvaltain kotimarkkinoiden kulutuksesta. Tästä syystä väitettä, jonka mukaan tullien ulkopuoliset esteet vaikuttaisivat Yhdysvalloissa tuontiin ja siten kilpailuun, ei voitu hyväksyä.
(53)
Kahden yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan vastauksessaan antamat tiedot tarkistettiin paikan päällä. Vain toisen tuottajan antamat tiedot otettiin lopulta huomioon, sillä ne todettiin luotettaviksi tiedoiksi normaaliarvon määritystä varten. Toisen tarkastuskäynnin kohteena olleen tuottajan antamat tiedot todettiin epäluotettaviksi, joten niitä ei otettu huomioon, sillä kyseinen tuottaja oli ilmoittanut ainoastaan osan kotimaisesta myynnistään eikä kustannuksia pystytty täysin täsmäyttämään kirjanpitoon.
(54)
Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, että Yhdysvallat on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(55)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella jäljempänä esitettävällä tavalla.
(56)
Samankaltaista tuotetta valmistavan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan määrältään edustavaa verrattuna yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevan tuotteen määrään.
(57)
Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin todettiin tapahtuneen tutkimusajanjaksolla tavanomaisessa kaupankäynnissä kaikkien yhdysvaltalaisen tuottajan valmistamien samankaltaisen tuotteen lajien osalta. Koska Yhdysvalloissa tuotetun ja myydyn samankaltaisen tuotteen ja Kiinasta unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen välillä oli laatueroja, joillekin tuotetyypeille katsottiin kuitenkin asianmukaisemmaksi määrittää laskennallinen normaaliarvo, jotta voitiin ottaa huomioon nämä erot ja varmistaa tasapuolinen vertailu, kuten johdanto-osan 61 kappaleessa selvitetään.
(58)
Normaaliarvo laskettiin lisäämällä yhdysvaltalaisen tuottajan tuotantokustannuksiin sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voittomarginaali perustuivat tosiasiallisiin tietoihin, jotka pohjautuivat yhdysvaltalaisen tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneeseen myyntiin.
c) Vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnat
(59)
Otokseen valittujen kiinalaisten viejien vientihinnat perustuivat ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle tosiasiallisesti maksettuihin tai maksettaviin hintoihin. Jos myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan välityksellä unionissa, hinnat laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Mukautuksia tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut sekä voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan tosiasiallista voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavan tuottajan ja etuyhteydessä olevan tuojan välisen suhteen vuoksi.
d) Vertailu
(60)
Polkumyyntimarginaalit määritettiin vertailemalla otokseen valittujen viejien yksittäisiä vientihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla kotimaan myyntihintoihin tai, tapauksen mukaan, laskennalliseen normaaliarvoon.
(61)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolista, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä mukautuksia perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Normaaliarvoa mukautettiin ominaisuuksien erojen osalta lähinnä OEM-merkintöjen vuoksi ja - muiden kuin posliinilaattojen alhaisempien kustannusten huomioon ottamiseksi - joidenkin sellaisten tuotetyyppien laatuerojen osalta, joita vertailumaan tuottaja ei tuota. Muita mukautuksia tehtiin tarvittaessa merirahti-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen ja palkkioiden perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettua näyttöä.
4. Polkumyyntimarginaalit
a) Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu
(62)
Niille otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, määritettiin polkumyyntimarginaalit perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla vertailumaan tietojen perusteella määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja kullekin yritykselle edellä kuvatun mukaisesti määritettyä unioniin suuntautuvan viennin hintojen painotettua keskiarvoa.
(63)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina unionin rajalla tullaamattomana cif-hinnoista, ja ne ovat seuraavat:
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Group Xinruncheng
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
Wonderful Group
26,2 %
b) Kaikki muut vientiä harjoittavat yhteistyössä toimineet tuottajat
(64)
Polkumyyntimarginaali muille kiinalaisille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joita ei valittu otokseen, laskettiin painotettuna keskiarvona otokseen valituista vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaaleista perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti.
(65)
Myös sille kiinalaiselle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle, joka valittiin otokseen mutta jolle ei myönnetty yksilöllistä kohtelua (Heyuan Becarry Ceramics Co. Ltd), laskettiin polkumyyntimarginaali johdanto-osan 64 kappaleessa kuvatulla tavalla.
c) Kaikki muut (ei yhteistyössä toimineet) vientiä harjoittavat tuottajat
(66)
Kaikkiin muihin yhteistyössä toimimattomiin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettava koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritettiin käyttämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan edustavaa tuotetyyppiä koskevia korkeimpia polkumyyntimarginaaleja.
(67)
Väliaikainen otoksen painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali sekä koko maata koskeva polkumyynnin taso ilmaistuna prosentteina unionin rajalla tullaamattomana cif-hinnasta ovat näin ollen seuraavat:
Otoksen painotettu keskiarvo niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka eivät sisältyneet otokseen tai joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua (ks. liite I)
32,3 %
Jäännös yhteistyössä toimimattomille vientiä harjoittaville tuottajille
73,0 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(68)
Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa todetaan, unionin keraamisten laattojen tuotannonala on hyvin pirstaloitunut. Keraamisia laattoja tuottaa yli 500 tuottajaa.
(69)
Kuten edellä mainitaan, unionin tuotannonala jaettiin kolmeen segmenttiin seuraavasti: pienyritykset, keskisuuret yritykset ja suuryritykset. Pienyritysten osuus on puolet unionin kokonaistuotannosta.
(70)
Kansallisten ja eurooppalaisten järjestöjen toimittamien tietojen arvioidaan kattavan noin 75 prosenttia unionin tuotannosta. Nämä tiedot on ristiintarkastettu paitsi yksittäisiltä tuottajilta ja kansallisilta järjestöiltä myös tilastolähteistä (mm. Prodcom) saatujen tietojen kanssa. Jäljelle jäävän tuotannon määrä ja arvo on ekstrapoloitu samojen tietolähteiden perusteella. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon todettiin olevan 895 miljoonaa m2 tutkimusajanjaksolla. Kaikki unionin tuottajat, jotka vastaavat unionin kokonaistuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
2. Unionin kulutus
(71)
Unionin kulutus määritettiin lisäämällä Eurostatin tietoihin perustuvat tuontitiedot tietoihin unionin tuottajien myynnistä unionin markkinoilla. Tarkasteltavana olevan tuotteen unionin kokonaismyyntiä koskevat tiedot perustuvat sekä kansallisten että eurooppalaisten tuottajajärjestöjen toimittamiin tarkistettuihin tietoihin. Unionin kokonaismyynti saatiin ekstrapoloimalla järjestöjen ja Prodcomin tiedot.
(72)
Tarkastelujaksolla eli vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus väheni 29 prosenttia siten, että suurin vähennys oli 13 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008. Tutkimusajanjaksolla kulutus väheni 8 prosenttia verrattuna vuoteen 2009.
Taulukko 1
Kulutus
Määrä (1 000 m2)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
+ Tuonti yhteensä
157 232
140 715
115 676
119 689
+ Unionin markkinoilla myyty unionin tuotanto
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeksi (2007 = 100)
100
86
78
70
= Kulutus
1 432 718
1 239 807
1 107 880
1 014 829
Indeksi (2007 = 100)
100
87
77
71
Vuotuinen vähennys
- 13 %
- 11 %
- 8 %
3. Tuonti Kiinasta
3.1 Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat
(73)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja keskihinnat kehittyivät seuraavassa esitetyllä tavalla. Seuraavat määrä- ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta
Määrä (1 000 m2)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä
68 081
65 122
62 120
66 023
Indeksi (2007 = 100)
100
96
91
97
Vuotuinen kehitys
- 4 %
- 5 %
+6 %
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus
4,8 %
5,3 %
5,6 %
6,5 %
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta (euroa/m2)
4,7
4,9
4,4
4,5
Indeksi (2007 = 100)
100
105
95
97
Vuotuinen kehitys
+ 4 %
- 10 %
+ 2 %
(74)
Kiinasta tulleen tuonnin kokonaismäärä väheni 3 prosenttia tarkastelujaksolla, ja sen määrä oli noin 66 miljoonaa m2 tutkimusajanjaksona. Vähenevä suuntaus on sinällään yhteneväinen kulutuksen vähenevän suuntauksen kanssa, muttei kuitenkaan läheskään yhtä merkittävä, ja se tapahtui vuosien 2007 ja 2009 välillä. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 6 prosenttia. Kun asiaa lisäksi tarkastellaan koko tarkastelujakson ajalta, Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 35 prosenttia 4,8 prosentista (vuosi 2007) 6,5 prosenttiin (tutkimusajanjakso).
(75)
Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat tarkastelujaksolla 4 prosenttia 4,7 eurosta/m2 4,5 euroon/m2.
3.2 Hintojen alittavuus
(76)
Hintojen alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuottajien unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotetyyppien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli mukautettu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin Kiinasta tulevan tuonnin ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuihin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin tuotelajeittain, jotka oli määritetty cif-tasolla ja mukautettu asianmukaisesti voimassa olevien tullien, tuonnin jälkeisten kustannusten ja kaupan tason huomioon ottamiseksi.
(77)
Vertailu osoitti, että tuodut tarkasteltavana olevat tuotteet myytiin tutkimusajanjaksolla unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat. Prosenttiosuutena jäljempänä mainitusta alitus oli 44-57 prosenttia. Laskelmat perustuivat otokseen valittujen unionin tuottajien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin.
4. Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti
(78)
Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista kolmansista maista tarkastelujaksolla. Nämä määrä- ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin.
Taulukko 3
Tuonti muista kolmansista maista
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuonti muista maista (1 000 m2)
89 151
75 593
53 557
53 665
Indeksi (2007 = 100)
100
85
60
60
Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus
6,2 %
6,1 %
4,8 %
5,3 %
Keskihinta (euroa/m2)
4,38
4,94
5,35
5,35
Indeksi (2007 = 100)
100
113
122
122
Tuonti Turkista (1 000 m2)
50 210
44 590
30 930
31 343
Turkin markkinaosuus
3,5 %
3,6 %
2,8 %
3,1 %
Keskihinta (euroa/m2)
4,35
4,75
5,25
5,32
Tuonti muista maista kuin Kiinasta ja Turkista
38 941
31 002
22 627
22 322
Indeksi (2007 = 100)
100
80
58
57
Keskihinta (euroa/m2)
4,43
5,21
5,49
5,38
(79)
Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä väheni 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Kyseisen tuonnin markkinaosuus väheni siten 14 prosenttia 6,2 prosentista 5,3 prosenttiin.
(80)
On syytä mainita, että muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin keskihinnat nousivat tarkastelujaksolla 22 prosenttia ja pysyivät jatkuvasti korkeampina kuin keskimääräiset myyntihinnat Kiinan vientimyynnissä (19 prosenttia korkeampina tutkimusajanjaksolla).
5. Unionin tuotannonalan tilanne
5.1 Yleistä
(81)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(82)
Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotantoa, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, myyntimäärää, markkinaosuutta, kasvua ja polkumyyntimarginaalien suuruutta) arvioitiin koko unionin tasolla. Arvio perustui eurooppalaisten ja kansallisten järjestöjen toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin tuottajien toimittamien tietojen ja käytettävissä olevien virallisten tilastojen kanssa.
(83)
Mikrotaloudellisten indikaattorien (keskimääräiset yksikköhinnat, työllisyys, palkat, tuottavuus, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja kyky lisätä pääomaa) analyysi tehtiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti.
5.2 Makrotaloudelliset indikaattorit
5.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(84)
Unionin tuotannonalan tuotanto väheni merkittävästi eli 32 prosenttia tarkastelujaksolla. Vähennys heijastaa yleisesti (tarkastelujaksolla) kulutuksen huomattavaa vähenemistä (29 prosenttia tarkastelujaksolla, ks. johdanto-osan 72 kappale). Sen suuntaus oli kuitenkin erilainen. Vuodesta 2007 vuoteen 2009 tuotanto väheni 32 prosenttia siten, että suurin eli 23 prosentin pudotus tapahtui vuosien 2008 ja 2009 välillä. Sittemmin tuotanto vakiintui vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 4
Unionin kokonaistuotanto
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Määrä (1 000 m2)
Tuotanto
1 614 668
1 434 844
1 100 052
1 094 660
Indeksi (2007 = 100)
100
89
68
68
(85)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti heikkeni 5 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja 2 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Siten kapasiteetin käyttöaste väheni kokonaisuudessaan 27 prosenttia vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.
Taulukko 5
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Määrä (1 000 m2)
Tuotantokapasiteetti
1 849 252
1 760 720
1 720 180
1 718 023
Indeksi (2007 = 100)
100
95
93
93
Kapasiteetin käyttöaste
87 %
81 %
64 %
64 %
Indeksi (2007 = 100)
100
93
73
73
5.2.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus
(86)
Tuotantomäärien kehitystä myötäillen unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla väheni samassa suhteessa kuin kulutus eli 30 prosenttia tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan myynnin suuntaus on ollut kulutussuuntausta vastaavaa vuotuisten vähennysten suhteen.
Taulukko 6
Etuyhteydettömille asiakkaille myydyt määrät
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Määrä (1 000 m2)
Myynti unionissa
1 275 486
1 099 092
992 204
895 140
Indeksi (2007 = 100)
100
86
78
70
(87)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni tarkastelujaksolla 1 prosenttiyksikköä.
Taulukko 7
Unionin markkinaosuus
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Unionin markkinaosuus
89 %
89 %
90 %
88 %
Indeksi (2007 = 100)
100
100
101
99
5.2.3 Työllisyys ja tuottavuus
(88)
Työllisyys laski 11 prosenttia vuosien 2007 ja 2008 välillä. Tarkastelujaksolla se laski 16 prosenttia.
Taulukko 8
Työllisyys
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Jakson keskiarvo
Kokonaistyöllisyys
92 588
82 214
79 518
77 458
Indeksi (2007 = 100)
100
89
86
84
(89)
Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa pysyi vakaana vuodesta 2007 vuoteen 2008. Tuottavuus kuitenkin laski vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä 19 prosenttia, mikä johtuu tuotannon vähenemisestä.
Taulukko 9
Tuottavuus
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuottavuus (m2 vuodessa / työntekijä)
17 439
17 453
13 834
14 132
Indeksi (2007 = 100)
100
100
79
81
5.2.4 Polkumyyntimarginaalin suuruus
(90)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.
5.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit
(91)
Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, myyntihinnat, kassavirta, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat) arvioitiin yksittäisten yritysten osalta, toisin sanoen otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla.
5.3.1 Yleisiä huomioita
(92)
Joidenkin mikrotaloudellisten indikaattorien kohdalla (myyntihinta, tuotantokustannukset, kannattavuus ja investointien tuotto, toisin sanoen muuna kuin absoluuttisena arvona ilmaistut indikaattorit eli pelkästään prosenttimäärinä ilmaistut arvot) otokseen tietyssä segmentissä valittujen yritysten tulokset on painotettu sen mukaan, mikä kyseisen segmentin osuus on unionin kokonaistuotannosta (käyttäen kunkin segmentin painoarvoa keraamisten laattojen sektorilla kokonaisuudessaan - pienyritysten osuus 52 prosenttia ja sekä keskisuurten että suuryritysten osuus 24 prosenttia). Näin varmistetaan, etteivät suuryritysten tulokset saa liikaa painoarvoa vahinkoa koskevassa analyysissä ja että yhteenlaskettuna unionin tuotannon suurimmasta osasta yhdessä vastaavien pienyritysten tilanne näkyy analyysissä asianmukaisesti.
5.3.2 Varastot
(93)
Vaikka unionin tuotannonalan loppuvarastot absoluuttisesti mitattuina pienenivät tarkastelujaksolla 14 prosenttia, prosentteina tuotannosta ilmaistuina ne kasvoivat selvästi (37 prosenttia).
Taulukko 10
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Varastot (1 000 m2)
48 554
50 871
39 689
41 887
Indeksi (2007 = 100)
100
105
82
86
Varastot prosentteina tuotannosta
43 %
49 %
55 %
59 %
Indeksi (2007 = 100)
100
114
128
137
(94)
Varastojen kasvu on selkeä vahinkoindikaattori. Tämän alan yritykset pitävät varastoissaan yleensä kolmen kuukauden tuotannon, mutta Kiinasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti on pakottanut yritykset pitämään varastoissaan jopa kuuden kuukauden tuotannon. Varastojen voitiinkin todeta jatkuvasti ja tasaisesti kasvaneen joka vuosi 43 prosentista (vuosi 2007) 59 prosenttiin (tutkimusajanjakso).
(95)
Varastojen kasvu selittyy sillä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat keskittyivät suurten homogeenisten tuote-erien myyntiin kun taas unionin tuotannonalalla oli tarjolla paljon suurempi tuotevalikoima tuotetyyppien, värien ja kokojen suhteen. Pystyäkseen vastaamaan nopeasti erikoistilauksiin, unionin tuotannonalan täytyi kasvattaa varastojaan.
5.3.3 Myyntihinnat
(96)
Unionin tuotannonalan myyntihinnat nousivat 10 prosenttia tarkastelujakson aikana.
Taulukko 11
Yksikköhinta unionin markkinoilla
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Unionin myynnin yksikköhinta (euroa/m2)
8,0
8,4
8,7
8,8
Indeksi (2007 = 100)
100
104
108
110
(97)
Hinnannousu johtui monista seikoista. Ensinnäkin syynä oli tarve kattaa tuotantokustannusten nousu, joka samana ajanjaksona oli 14 prosenttia (ks. johdanto-osan 106 kappale). Lisäksi hinnannousu johtui varastojen kasvusta (ks. johdanto-osan 95 kappale) ja unionin tuotannonalan tarjoaman tuotevalikoiman muutoksesta. Kiinasta tulevassa tuonnissa keskityttiin suuriin homogeenisiin tuote-eriin. Unionin tuotannonalan oli siksi keskityttävä pienempiin tarkasteltavan tuotteen eriin, jolloin kysyntä jakaantui pienempiin määriin ja suurempaan tyyppi-, väri- ja kokovalikoimaan.
(98)
Yksikköhintojen noususta huolimatta unionin tuotannonala ei yltänyt voittotavoitteeseen. Pienyritysten segmentti teki itse asiassa tappiota.
(99)
Kiinasta tulevan tuonnin hintakehitystä kuvataan johdanto-osan 75 kappaleessa. Kuvauksen mukaan hintojen suuntaus ei noudattanut samaa suuntausta unionin tuotannonalan hintasuuntauksen kanssa, vaan hinnat olivat jatkuvasti alhaisempia. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevassa tuonnissa hinnat olivat puolet unionin tuotannonalan hinnoista.
5.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat
(100)
Kuten edellä mainitaan, tuotantokustannukset nousivat enemmän kuin myyntihinnat. Kustannusten noustessa 14 prosenttia tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi nostamaan hintojaan ainoastaan 9 prosenttia. Kannattavuus huononi näin 3,9 prosentista (vuosi 2007) 0,4 prosenttiin (tutkimusajanjakso). Tuotannonalan voitot olivat alimmillaan vuonna 2009, jolloin se ei saanut kustannuksiaan katetuiksi ja tappiota syntyi 1,2 prosenttia. Kolmesta segmentistä tämä vaikutti eniten pienyritysten segmenttiin, joka on ollut tappiollinen vuodesta 2008. Suuret ja keskisuuret yritykset onnistuivat myymään pienellä, joskaan ei kestävällä voitolla, vaikka niiden kannattavuus laskikin huomattavasti.
(101)
Suurten ja keskisuurten yritysten voittoja ei voida luottamuksellisuussyistä julkistaa. Suuryritysten segmentillä voitot on laskettu yhden yrityksen tietojen perusteella; keskisuurten yritysten tulosten julkistaminen antaisi muille yrityksille mahdollisuuden laskea muiden segmenttien voitot, koska painotetut kokonaisvoitot ovat tiedossa.
Taulukko 12
Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, investoinnit ja palkat
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin nettovoitto (% nettomyynnistä)
3,9 %
0,6 %
- 1,2 %
0,4 %
Kassavirta (1 000 euroa)
86 663
55 131
41 599
40 256
Indeksi (2007 = 100)
100
64
48
46
Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)
8,3 %
4,0 %
- 0,5 %
1,1 %
Nettoinvestoinnit (1 000 euroa)
15 733
15 673
11 005
11 283
Indeksi (2007 = 100)
100
100
70
72
Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
38 910
39 714
37 366
37 242
Indeksi (2007 = 100)
100
102
96
96
(102)
Kassavirta, joka tarkoittaa tuotannonalan valmiutta rahoittaa toimintansa itse, pysyi positiivisena tarkastelujaksolla. Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä se kuitenkin väheni noin 54 prosenttia.
(103)
Investointien tuotto kehittyi pitkälti samansuuntaisesti kannattavuuden kanssa koko tarkastelujakson ajan.
(104)
Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen vähenivät 28 prosenttia.
(105)
Vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka laski 4 prosenttia.
5.3.5 Tuotantokustannukset
Taulukko 13
Tuotantokustannukset
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Tuotantokustannukset euroa/m2
7,7
8,3
8,8
8,8
Indeksi
100
108
114
114
(106)
Edellä esitetyn mukaan tuotantokustannukset nousivat tarkastelujaksolla 14 prosenttia. Nousu johtui varastojen kasvusta (ks. johdanto-osan 95 kappale) ja unionin tuotannonalan tarjoaman tuotevalikoiman muutoksesta (laajempi tuotevalikoima tyyppien, värien ja kokojen suhteen), kun taas Kiinan tuonnissa keskityttiin isoihin homogeenisiin tuote-eriin. Unionin tuotannonalan oli pakko kasvattaa varastojaan voidakseen vastata nopeasti erikoistilauksiin ja tarjota laajempaa tuotevalikoimaa.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(107)
Tutkimuksen mukaan tuotantomäärän, kapasiteetin käyttöasteen, etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen myynnin ja työllisyyden kaltaiset vahinkoindikaattorit heikkenivät tarkastelujaksolla. Vaikka voikin olla mahdollista, että kulutuksen negatiivinen suuntaus on vaikuttanut kielteisesti unionin tuotannonalaan, on syytä panna merkille, että tuonti Kiinasta onnistui kasvattamaan markkinaosuuttaan hintapainostuksella.
(108)
Lisäksi tarkastelujaksolla kohdistui vakavia kielteisiä vaikutuksia unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, investointien tuottoon ja kassavirtaan. Varastojen huomattava kasvu (37 prosenttia) tarkastelujaksolla on selkeä vahinkoindikaattori. Kasvu selittyy sillä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat keskittyivät suurten homogeenisten tuote-erien myyntiin, kun taas unionin tuotannonalalla oli tarjolla paljon suurempi tuotevalikoima tuotelajien, värien ja kokojen suhteen. Unionin tuotannonalan oli pakko kasvattaa varastojaan voidakseen vastata nopeasti erikoistilauksiin ja tarjota laajempaa tuotevalikoimaa.
(109)
Unionin tuotannonalan myyntihinnat nousivat tarkastelujaksolla, mutta tämä johtui pääasiassa tuotantokustannusten noususta. Kokonaisuudessaan kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla. Pienyritysten segmentti, joka muodostaa puolet unionin tuotannonalasta, on itse asiassa tuottanut tappiota vuodesta 2008 alkaen. Myyntihintojen noususta huolimatta tuotannonala ei siis kyennyt tuottamaan riittävästi voittoa. Tuotannonala ei kyennyt nostamaan myyntihintoja kannattavuustasolle, joka on tarpeen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden kannalta.
(110)
Eurostatin tietojen perusteella tehty hintakehitysanalyysi osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen välinen ero kasvoi 40 prosentista (vuodet 2007 ja 2008) noin 50 prosenttiin (vuosi 2009 ja tutkimusajanjakso).
(111)
Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(112)
Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.
2. Kiinasta tulevan tuonnin vaikutukset
(113)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan, kun unionin tuotannonalan voitot vähenivät ja varastot kasvoivat huomattavasti.
(114)
Samaan aikaan myös unionin kulutus väheni. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 9 prosenttiyksikköä vuodesta 2007 vuoteen 2009 kulutuksen supistumista myötäillen (muttei kuitenkaan samaan tahtiin, sillä kulutus väheni samalla ajanjaksolla 23 prosenttiyksikköä), kiinalaisten markkinaosuus on kuitenkin vakaasti kasvanut vuodesta 2007 alkaen. Vuoden 2009 ja tutkimusajanjakson välillä tuonti Kiinasta kasvoi lisäksi 6 prosenttiyksikköä, vaikka kulutus väheni edelleen 6 prosenttiyksikköä.
(115)
Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintojen välinen ero (Eurostatin keskiarvolukujen mukaan) oli hyvin suuri koko tarkastelujakson ajan. Ero oli jo vuonna 2007 yli 40 prosenttia, mikä viittaa siihen, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintastrategia otettiin käyttöön ennen talouskriisiä. Hintaero kasvoi myös kriisin jälkeen, ja tutkimusajanjaksolla se oli 50 prosenttia.
(116)
Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvu yhdessä laskevien hintojen sekä unionin ja kiinalaisten hintojen välisen eron kasvun kanssa tapahtui samaan aikaan, kun unionin tuotannonalan tilanne heikkeni.
3. Muiden tekijöiden vaikutukset
3.1 Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus
(117)
Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni 40 prosenttia tarkastelujaksolla. Tällaisen tuonnin markkinaosuus myös väheni hieman (noin 1 prosentin) samalla jaksolla. Vuonna 2007 tällaisen tuonnin hinnat olivat verrattavissa Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin, mutta hintaero kasvoi 18 prosenttiin vuonna 2009 ja 16 prosenttiin tutkimusajanjaksolla.
(118)
Turkki on toiseksi suurin unioniin vievä maa, ja sen markkinaosuus oli 3 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla vakaana (laski vain 0,4 prosenttia). Turkista tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 37 prosenttia. Vaikka Turkista tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat (noin 40 prosenttia tarkastelujaksolla), hintaero Turkista ja Kiinasta tulevan tuonnin välillä kasvoi 16 prosentiksi vuonna 2009 ja tutkimusajanjaksolla, kun turkkilaisen tuonnin hinnat nousivat 22 prosenttia. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta olisi voinut hyvin rajoitetusti vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Se ei kuitenkaan poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin Kiinasta.
4. Unionin tuotannonalan pirstaloituneisuuden vaikutukset
(119)
Unionin tuotannonala on hyvin pirstaloitunut. Yritysten kokonaismäärä kuitenkin väheni tarkastelujaksolla kaksi vuosikymmentä käynnissä olleen vakauttamisprosessin johdosta. Erityisesti on kuitenkin otettava huomioon, että niissä jäsenvaltioissa, joiden osuus tuotannosta on suurin ja joissa pirstaloituneisuus on samalla suurinta, yritykset toimivat tutkimuksen mukaan klustereissa. Tämä rakenne takaa tehokkaan resurssienjaon. Pirstaloituneisuus itse asiassa antaa suuryrityksille mahdollisuuden teettää pienyrityksillä alihankintana tietynlaiset tuotteet (värit, koot jne.). Pienyritysten avulla tuotannonala pystyy myös tarjoamaan monenlaisia tuotteita lyhyessä ajassa. Tämä osoittautui erityisen merkittäväksi, kun kiinalaiset kilpailijat myivät suuria homogeenisiä tuote-eriä, jolloin malleihin, väreihin jne. liittyvää joustoa ei ole. Näin ollen ei voida vahvistaa syy-yhteyttä pirstaloitumisen ja unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemisen välillä tarkastelujaksolla.
4.1 Talouskriisin vaikutus
(120)
Tutkimuksen mukaan talouskriisi epäilemättä vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(121)
Vaikutus liittyi pääasiassa rakennusteollisuuden laskusuhdanteeseen, ja tämä näkyi keraamisten laattojen kulutuksen vähenemisenä. Vuonna 2009 unionin kokonaisrakennustoiminta väheni 7,5 prosenttia (3). Yleisen taloustilanteen tarkempi vaikutus rakennusteollisuuteen vaihtelee teollisuuden eri segmenttien välillä (4). Rakennustoiminnan hiljeneminen vuonna 2009 koski enimmäkseen asuntojen uustuotantoa ja yksityisten muiden kuin asuinrakennusten tuotantoa. Maa- ja vesirakennukseen kriisi on vaikuttanut sen sijaan vähemmän, ja julkinen muiden kuin asuinrakennusten tuotanto jopa kasvoi 1,1 prosenttia vuonna 2009. Euroopan rakennusteollisuusliiton mukaan suuntauksissa näkyvät valtion toimet, joilla julkisiin rakennuksiin ja infrastruktuuriin investoitavia menoja pyritään kansallisten elvytyspakettien osana pitämään yllä tai jopa kasvattamaan. Vastaavasti energiatehokkuuteen liittyvät verokannustimet lievensivät talouden laskusuhdanteen vaikutusta korjaus- ja ylläpitotoimintaan.
(122)
Edellä kuvattu kehitys vaikutti myönteisesti korjaus- ja ylläpitosegmenteillä (myönteisiä seurauksia jatkoteollisuudelle tuotannossa, myynnissä ja kannattavuudessa, kun voittomarginaalit ovat suurempia jälleenmyyntisegmentillä). Joka tapauksessa talouden laskusuhdanne vaikutti vähemmän näihin segmentteihin.
(123)
Seuraava analyysi osoittaa, että unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävä vahinko johtui todellakin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista, vaikka talouden laskusuhdanne onkin voinut vaikuttaa unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(124)
Ensinnäkin tutkimus osoitti, että rakennusteollisuus alkoi elpyä talouden laskusuhdanteen vaikutuksista tutkimusajanjaksolla, vaikka unionin tuotannonalan indikaattorit olivat edelleen laskusuunnassa.
(125)
Myös varastokehitys on merkittävä tekijä, joka tässä tapauksessa on selkeä vahinkoindikaattori (ks. johdanto-osan 93 kappale). Varastojen voidaan todeta kasvaneen vuosittain varsin tasaisesti. Tällainen jatkuva ja tasainen kasvu viittaa siihen, että unionin tuotannonalaan kohdistui pääasiassa jatkuvaa painetta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien taholta. Jos varastojen kasvu johtuisi talouden laskusuhdanteesta, kriisivuosina olisi todennäköisesti voitu nähdä merkittävä harppaus sen sijaan, että kasvu oli jatkuvaa koko tarkastelujakson ajan.
(126)
Kannattavuuslukujen analyysi etenkin pienyrityksissä, joiden tuotanto oli lähes 50 prosenttia unionin tuotannosta tutkimusajanjaksona, osoittaa, että nämä yritykset yltivät ainoastaan pieneen 0,3 prosentin voittoon jo vuonna 2007 ja ovat sen jälkeen olleet tappiollisia. Tämä viittaa siihen, että niiden tilanne alkoi heiketä jo ennen kriisiä.
(127)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen johtui pääasiassa Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Vaikka talouskriisi ja sitä seurannut kysynnän supistuminen ovatkin mahdollisesti vaikuttaneet unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, talouskriisin vaikutus ei kuitenkaan riitä poistamaan syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
4.2 Itseaiheutettua vahinkoa koskevat väitteet
(128)
Yksi tuoja väitti, että vahinko johtui pääasiassa Puolasta tulevien laattojen tuottajien halvasta myynnistä. Tältä osin on todettava, että vahinkoanalyysin olisi koskettava unionin tuotannonalaa kokonaisuudessaan eikä ainoastaan sen osaa. Komissio tarkasteli kuitenkin Puolan markkinoiden tilannetta käytettävissä olevien tietojen perusteella (muistutettakoon, että otokseen valittu puolalainen yritys päätti jättää yhteistyöhön osallistumisen kesken ja että mikään muu puolalainen yritys ei suostunut toimimaan yhteistyössä).
(129)
Tarkastelussa todettiin ensinnäkin, että Puolasta muualle unionin markkinoille suuntautuvan myynnin määrä markkinaosuutena oli alle 3 prosenttia tutkimusajankohdan aikana.
(130)
Jos puolalaiset yritykset olisivat toimineet tutkimuksessa yhteistyössä ja jos niiden hinnat olisi otettu huomioon hintojen alittavuutta koskevassa analyysissä, vaikutus olisi ollut hyvin vähäinen hintojen alittavuutta koskeviin laskelmiin kokonaisuudessaan. Koska puolalainen yritys ei halunnut toimia yhteistyössä, yksityiskohtaisia hintatietoja PCN-koodeittain ei ollut saatavilla. Vaikka otettaisiin huomioon ”enimmäisvaikutus” ja Puolan kokonaismyynnin määrä olisi otettu mukaan laskelmissa, vaikutus olisi ollut rajallinen eikä se olisi muuttanut kokonaistilannetta, koska myyntimäärät olivat suhteellisen pieniä (5).
(131)
Tämän perusteella puolalaisen myynnin vaikutus unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, jos sellaista on, on vähäinen.
(132)
Toinen itseaiheutettua vahinkoa koskeva väite oli se, että jotkin unionin tuottajat olisivat täydentäneet katalogejaan Kiinasta tuoduilla laatoilla ja jälleenmyyneet ne omina kaupallisina merkkeinään. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä, ja tämän lisäksi tutkimus osoitti, että tällainen tuonti oli marginaalista. Tästä syystä ei voida todeta, että tällainen unionin tuottajien harjoittama tuonti olisi vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
5. Unionin tuotannonalan vientitulos
(133)
Myös vientitoimintaa tarkasteltiin yhtenä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevana tekijänä, joka olisi voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, ettei näiden muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana. Eurostatin tietojen mukaan vienti unionista todellakin väheni 44 prosenttia. Unionin vientihinnat kuitenkin nousivat 32 prosenttia. Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden tuottajien kohdalla lasku ei ollut yhtä merkittävä (-24 prosenttia). Tutkimuksesta kävi myös ilmi, että viennin osuus prosentteina unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä kasvoi 17 prosentista (vuosi 2007) 19 prosenttiin (vuosi 2009). Vaikka yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien vientimäärät vähenivätkin, vähennys ei ollut yhtä suuri kuin myynnin vähentyminen unionin markkinoilla (viennissä -24 prosenttia verrattuna -30 prosenttiin unionin myynnissä). Näin ollen katsotaan, että vientimäärän väheneminen ei voi selittää unionin tuottajille aiheutuneen vahingon tasoa.
(134)
Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, ettei unionin tuotannonalan vientitoiminta aiheuttanut unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.
6. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(135)
Kuten on todettu, unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin välillä on syy-yhteys. Talouskriisi ja tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta vaikutti unionin tuotannonalan tilanteeseen muttei siinä määrin, että se olisi poistanut syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.
(136)
Edellä olevassa tarkastelussa selvitettiin kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, ja sen perusteella todettiin alustavasti, että tutkimusajanjaksolla Kiinasta polkumyynnillä tulleen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
F. UNIONIN ETU
1. Unionin tuotannonalan etu
(137)
Eurooppalaisen tuottajajärjestön (Cerame-Unie) ja suurimpien kansallisten tuottajajärjestöjen yhteistyöhön osallistumisen ja sen tukemisen aste olivat korkeita. Yksikään unionin tuottajista ei ole vastustanut tutkimuksen aloittamista eikä toimenpiteiden käyttöönottoa. Tämä antaa ymmärtää, että toimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuottajien edun mukaista.
(138)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, joka alitti sen hinnat (ks. johdanto-osan 76 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(139)
Voidaan olettaa, että unionin tuotannonala saa etua toimenpiteistä, koska ne todennäköisesti estävät alhaisin hinnoin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvun entisestään.
(140)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, alhaisin hinnoin polkumyynnillä tapahtuvan keraamisten laattojen tuonnin voidaan olettaa jatkuvan tai jopa lisääntyvän. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuva myyntihintojen aleneminen aiheuttaisi edelleen painetta unionin tuottajien myyntihintoihin ja voittoihin.
(141)
Koska unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne ja kannattavuus eivät ole riittävän vankat pystyäkseen kestämään lisäpaineen, joka aiheutuu unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavasta polkumyyntituonnista, tämä erittäin todennäköisesti johtaa useiden unionin tuottajien asteittaiseen katoamiseen.
2. Tuojien etu
(142)
Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien osuus Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli noin 6 prosenttia. Otannassa (ks. johdanto-osan 15 kappale) otokseen valittiin seitsemän etuyhteydetöntä tuojaa (joista yksi on käyttäjä). Niiden osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista on noin 5 prosenttia. Yhteistyössä toimineet tuojat kävivät kauppaa pääasiassa laatoilla, mutta yhden tuojan kohdalla laattakauppa muodostaa vain pienen osan sen koko liiketoiminnasta. Näiden yhteistyössä toimineiden tuojien kohdalla Kiinasta tulevan tuonnin osuus niiden kokonaishankinnoista oli hyvin suuri (yli kolme neljäsosaa). Vaikka näyttääkin siltä, että niillä on tarpeeksi pelivaraa vaimentaa Kiinasta tulevan tuonnin hinnannousua (tuojien voittomarginaali tässä tuonnissa on noin 50 prosenttia), tuojat ilmoittavat yleensä voitokseen noin viisi prosenttia.
(143)
Pelkästään kustannusnäkökulmasta katsottuna toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi siis todennäköisesti tuojien liiketoimintaan.
(144)
Tutkimuksesta kävi kuitenkin ilmi, että tuojat ja käyttäjät voivat hankkia tuotteensa kolmansista maista tai unionista. Tämä voi tapahtua helpostikin, koska tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistetaan useissa maissa sekä unionissa että sen ulkopuolella (Turkissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa, Egyptissä, Kaakkois-Aasiassa, Brasiliassa ja muualla).
(145)
Yksi tuoja ilmoitti, että se yritti tutkimuksen vireillepanon seurauksena vaihtaa toimittajiaan, muttei kuitenkaan onnistunut siinä. Toisaalta toinen tuoja ilmoitti käynnistäneensä vastaavan prosessin onnistuneesti jo tutkimuksen aikana. Kolmas tuoja puolestaan ilmoitti laajentavansa toimittajavalikoimaansa muihin kuin kiinalaisiin tuottajiin eikä uskonut tämän tuottavan hankaluuksia.
(146)
Tästä syystä todetaan alustavasti, ettei toimenpiteiden käyttöönotto estäisi unionin tuojia ostamasta vastaavia tuotteita muista lähteistä. Polkumyyntitullien tarkoitus ei myöskään ole sulkea tiettyjä kauppakanavia vaan palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja torjua epäasialliset kaupankäyntitavat.
(147)
Etuyhteydettömien tuojien suhteellisen alhainen yhteistyöaste voi olla merkki siitä, ettei toimenpiteiden käyttöönotolla ole merkittävämpiä vaikutuksia niiden toimintaan.
3. Käyttäjien etu
(148)
Komissio otti yhteyttä kahteen suureen käyttäjäjärjestöön unionissa.
(149)
Rakennusala (jota edusti Euroopan rakennusteollisuusliitto) päätti olla toimimatta aktiivisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Komissio sai siltä vastauksen alustavaan kyselyynsä, mutta tämän jälkeen liitto lopetti yhteistyön jäsentensä mielenkiinnon puutteen vuoksi.
(150)
Käyttäjien vähäinen osallistuminen yhteistyöhön voi tarkoittaa sitä, ettei ala ole kovin riippuvainen Kiinasta tulevasta tuonnista, tai sitä, ettei toimenpiteiden käyttöönotto aiheuttaisi sille merkittävää haittaa. Tämä vaikuttaa pitävän erityisesti paikkansa rakennusalalla, jolla keraamisilla laatoilla ei tarkastuskäyntien aikana annettujen tuottajien lausuntojen mukaan juurikaan ole merkitystä lopullisten kustannusten kannalta. Tämä vaikuttaa ymmärrettävältä, kun otetaan huomioon muiden materiaalien kustannukset uudis- tai korjausrakentamisessa. Kuten edellä mainitaan, hankintalähteitä voidaan myös vaihtaa suhteellisen helposti.
(151)
Eurooppalainen rakennusmarkkina-alan kattojärjestö (EDRA) otti yhteyttä komissioon jäsentensä puolesta. Järjestö esitti huomautuksensa tutkimuksen alussa ja väitti, että tullit nostaisivat kuluttajahintoja ja että siirtyminen muihin hankintalähteisiin nostaisi kustannuksia selvästi sekä jakelijoiden että kuluttajien kohdalla. Näitä väitteitä ei kuitenkaan perusteltu.
4. Loppukuluttajien etu
(152)
Komissio otti yhteyttä yhteen kuluttajajärjestöön, joka ei vastauksensa mukaan ollut kiinnostunut yhteistyöstä. Muita kuluttajajärjestöjä ei ilmoittautunut.
(153)
Polkumyyntitullien vaikutus kuluttajiin on todennäköisesti pieni, koska jälleenmyyjien soveltama voittomarginaali on yleensä varsin korkea. Vaikka hinnat nousisivatkin, vaikutukset jäisivät kuluttajien kannalta vähäisiksi, sillä hinnat nousisivat 1,5-3 euroa neliömetriltä (sillä perusteella, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli 4,5 euroa tutkimusajanjaksolla). Yksittäiset kuluttajat ostavat rajoitettuja määriä laattoja eivätkä kovin usein. Hintojen nousulla lyhyellä aikavälillä voisi olla kuluttajille myönteisiä vaikutuksia pitkällä aikavälillä, sillä se varmistaisi kilpailun markkinoilla. Kilpailun puute pitkällä aikavälillä saattaisi johtaa siihen, että hinnat nousisivat vielä enemmän ja halpatuonti loppuisi kokonaan.
5. Toimittajien etu
(154)
Tutkimuksen aikana ei saatu yhteydenottoja toimittajilta eikä niiden järjestöiltä.
(155)
Tutkimuksesta kävi ilmi, että käynnissä olevasta menettelystä saattaisivat olla eniten kiinnostuneita laattojen tuotannossa käytettävien laitteiden valmistajat. Tutkimuksen mukaan jotkut kiinalaiset tuottajat hankkivat tällaisia laitteita unioniin sijoittautuneilta toimittajilta. Viralliset tiedot kuitenkin osoittivat, että myynti unionista Kiinaan on ollut jatkuvasti pienessä laskussa viimeisten kymmenen vuoden ajan ja että Kiinan osuus myynnistä oli merkittävä muttei kuitenkaan suurin (noin 10 prosenttia). Toimittajien pääasiakkaat olivat unionin tuottajia, joten unionin tuotannonalan tulos kiinnostaa toimittajia suuresti, ja ne ovat riippuvaisia siitä.
(156)
Se, ettei tämä ala ollut kiinnostunut yhteistyöstä, oli merkki siitä, etteivät toimittajat usko polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa haittaavan merkittävästi omaa tilannettaan.
6. Unionin etua koskevat päätelmät
(157)
Edellä esitetyn perusteella todettiin alustavasti, ettei yleisesti ottaen ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien keraamisten laattojen tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(158)
Kun otetaan huomioon polkumyyntiä, siitä johtuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat edellä esitetyt päätelmät, olisi otettava käyttöön Kiinasta tulevaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(159)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan, ns. alhaisemman tullin säännön mukaisesti, Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotka ovat joko polkumyynti- tai vahinkomarginaalin mukaiset sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi.
(160)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(161)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (6), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot muutoksista, joita on tehty yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyyntiin, esimerkiksi mainittu nimenmuutos tai mainittu muutos tuotanto- ja myyntiyksiköissä. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(162)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(163)
Jotta voidaan minimoida tullien välisten suurten erojen aiheuttama toimenpiteiden kiertämisen riski, katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(164)
Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti kyseisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen [prosenttimäärä voidaan lisätä tapauksen mukaan], viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli.
(165)
Seuraavassa ehdotetut tullit perustuvat tutkimuksessa määritettyihin polkumyyntimarginaaleihin, sillä ne olivat vahinkomarginaaleja alhaisempia. Väliaikaiset polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
Väliaikainen tulli
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
35,5 %
Shandong Yadi Ceramics Co., Ltd
36,6 %
36,6 %
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
26,2 %
Kaikki muut yhteistyössä toimineet tuottajat
32,3 %
32,3 %
Kaikki muut
73,0 %
73,0 %
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(166)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille; osapuolia pyydetään esittämään niistä näkemyksensä kirjallisesti, ja ne voivat myös pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia, ja niitä voidaan joutua tarkistamaan mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 6907 10 00, 6907 90 20, 6907 90 80, 6908 10 00, 6908 90 11, 6908 90 20, 6908 90 31, 6908 90 51, 6908 90 91, 6908 90 93 ja 6908 90 99 kuuluvien lasitettujen ja lasittamattomien keraamisten katulaattojen, lattialaattojen ja seinälaattojen, lasitettujen ja lasittamattomien keraamisten mosaiikkikuutioiden ja niiden kaltaisten tavaroiden, myös alustalla, tuonnissa.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:
Yritys
Tulli
Taric-lisäkoodi
Guangdong Xinruncheng Ceramics Co. Ltd
35,5 %
B009
Shandong Yadi Ceramics Co. Ltd
36,6 %
B010
Dongguan City Wonderful Ceramics Industrial Park Co. Ltd,
Guangdong Jiamei Ceramics Co. Ltd,
Qingyuan Gani Ceramics Co. Ltd,
Foshan Gani Ceramics Co. Ltd
26,2 %
B011
Liitteessä I luetellut yritykset
32,3 %
B012
Kaikki muut yritykset
73,0 %
B999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullimääräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2011.