KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 812/2010
af 15. september 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varer af endeløse glasfiberfilamenter med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 17. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. november 2009 af European Glass Fiber Producers Association (APFE) (i det følgende benævnt »klageren«), på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af EU's samlede produktion af visse varer af endeløse glasfiberfilamenter. Klagen indeholdt beviser for, at der blev foretaget dumping af den pågældende vare, og at der som følge heraf blev forvoldt væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter og Kinas repræsentanter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, såvel som deres sammenslutninger om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter, importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen overvejet at anvende stikprøver for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at give Kommissionen mulighed for at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. oktober 2008 til 30. september 2009).
(6)
Otte kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter og syv EU-producenter eller grupper af producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger og i betragtning af det store antal eksporterende producenter og EU-producenter, der gav udtryk for at ville samarbejde, blev det besluttet, at det var nødvendigt at anvende stikprøver af disse producenter (jf. betragtning (12) og (13)).
(7)
Hvad angår de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører havde kun tre importører på stikprøvetidspunktet indgivet de nødvendige oplysninger inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet ikke at anvende stikprøver og at sende spørgeskemaer til alle importører, som havde givet sig til kende.
(8)
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle stikprøveudvalgte virksomheder (virksomhedsgrupper) anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det som følge af undersøgelsen blev konstateret, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(9)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende kinesiske eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik desuden mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(10)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter, de stikprøveudvalgte EU-producenter, importørerne og alle kendte brugere og brugersammenslutninger. Der blev modtaget fuldstændige spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to importører og 13 brugere.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade eller trussel om skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos nedenstående virksomheder.
a)
Kinesiske eksporterende producenter
-
Chongqing Polycomp International Corporation (»CPIC«)
-
Jushi Group (Jushi Group Co. Ltd., Jushi Group Chengdu Co. Ltd., Jushi Group Jiujiang Co. Ltd., Jushi P-D Interglas Co. Ltd., China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation, CNBM International Corporation, Tongxiang Leishi Mineral Powder Co. Ltd., Tongxiang Juzhen Mining Co. Ltd., Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co. Ltd., Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co. Ltd. og Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), og
-
New Changhai Group (Changzhou Composite Materials Holding Co. Ltd. og Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd).
b)
EU-producenter
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakiet
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Belgien
-
Owens Corning France, Chambéry, Frankrig
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nederlandene.
c)
Brugere i EU
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nederlandene, og Genk, Belgien
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nederlandene.
d)
Producent i referencelandet
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Tyrkiet.
3. Stikprøveudtagning
(12)
Ud af de otte kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der gav sig til kende, udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksporterede mængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre (grupper af forretningsmæssigt forbundne) virksomheder, der tegner sig for over 70 % af eksportmængden fra de samarbejdsvillige parter fra Kina til EU. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter hørt, og de gjorde ikke indsigelse.
(13)
Med hensyn til EU-producenterne fremlagde syv producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve af de med hensyn til salg og produktion tre største (grupper af) EU-producenter, der tegner sig for 64 % af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg.
4. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder; glasfiberrovings; fiberbånd og garn af glasfiberfilamenter samt måtter af glasfiberfilamenter, ekskl. måtter af glasuld, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 og ex 7019 31 00 (i det følgende benævnt »den pågældende vare«).
(16)
Den pågældende vare er den råvare, der oftest anvendes til at forstærke termoplastisk og termohærdet harpiks i kompositindustrien. De resulterende kompositmaterialer (glasfiberforstærket plastic) anvendes inden for en lang række områder: automobilindustrien, den elektriske og elektroniske sektor, vindmøllevinger, byggeri, beholdere og rørledninger, forbrugsvarer, luftfart og militær osv.
(17)
Proceduren omfatter fire grundlæggende varetyper af endeløse glasfiberfilamenter, nemlig afhuggede tråde, rovings, måtter (undtagen af glasuld) og garn. Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den pågældende vare - trods forskelle i form og mulige forskelle i endelig anvendelse - næsten alle har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og grundlæggende anvendes til samme formål. Det blev imidlertid konstateret, at fiberbånd ikke har samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber, eftersom de ikke er endeløse glasfiberfilamenter, men afkortede tråde af forskellig længde. Det fremgik også af undersøgelsen, at visse meget specifikke typer af rovings og visse meget specifikke typer af garn, der i øjeblikket tariferes under henholdsvis KN-kode 7019 12 00 og 7019 19 10 bør udelukkes, da disse typer er specialbehandlet ved belægning og impregnering og har et glødetab på over 3 %, således at de har andre fysiske og kemiske egenskaber.
(18)
Adskillige brugere i de efterfølgende produktionsled har gjort gældende, at sidstnævnte burde udelades fuldstændigt fra procedurens varedækning, fordi der næsten ikke er nogen produktion af denne vare i EU, og fordi garn og de andre varetyper ikke er substituerbare.
(19)
Undersøgelsen har imidlertid vist, at der er substitution på efterspørgselssiden (idet garn kan anvendes i en række tilfælde i stedet for andre typer, selv om det - på grund af den forholdsvis højere pris på garn - ikke altid er den økonomisk mest gunstige løsning), og det begrænsede produktionsgrundlag for en bestemt varetype kan ikke som sådan betragtes som en grund til at udelukke en sådan type fra varedefinitionen, så længe den har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelser som de andre typer. I betragtning af at garn af endeløse glasfiberfilamenter har samme grundlæggende egenskaber som andre varer af endeløse glasfiberfilamenter, og at det i en vis udstrækning kan erstattes, var den foreløbige konklusion, at der ikke var nogen grund til at udelukke garn fra varedefinitionen. Der vil imidlertid være særlig fokus på den videre behandling af dette krav.
2. Den samme vare
(20)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og varer af endeløse glasfiberfilamenter, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der midlertidigt blev valgt som referenceland, samt varer af endeløse glasfiberfilamenter, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(21)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(22)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1.
virksomhedens beslutninger træffes og omkostninger bestemmes som en reaktion på markedsforholdene og uden væsentlig statslig indgriben
2.
virksomhederne skal benytte regnskabsforskrifter, som kontrolleres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål
3.
der ikke er overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
4.
retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold
5.
valutaomregninger foretages til markedskurs.
(23)
I denne undersøgelse anmodede alle tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter eller grupper om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og de indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (»CPIC«)
-
Jushi Group og
-
New Changhai Group.
(24)
For alle ovennævnte stikprøveudvalgte eksporterende producenter eller grupper indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, og alle andre oplysninger, den fandt nødvendige.
(25)
Det blev ved undersøgelsen fastslået, at to stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter/grupper ikke opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), for at opnå markedsøkonomisk behandling.
(26)
Der var især én eksporterende producent/gruppe, der ikke kunne påvise, at de erhvervsmæssige beslutninger var tilstrækkelig fri for statslig indgriben. Flertallet af de administrerende direktører blev udpeget af en hovedsagelig statsejet virksomhed. Staten kunne således forhindre, at en bestemt beslutning blev truffet. Det er således tydeligt, at staten spiller en væsentlig rolle i virksomhedens beslutningsprocedurer. Hertil kommer, at virksomheden ikke kunne dokumentere, at den havde et klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, idet virksomhedens skattepligtige indkomst ikke på korrekt vis fremgik af årsregnskaberne.
(27)
Den anden stikprøveudvalgte eksporterende producent/gruppe kunne heller ikke påvise, at de erhvervsmæssige beslutninger var tilstrækkelig fri for statslig indgriben. To forhandlere i gruppen er statsejede virksomheder. Staten har ligeledes en betydelig indflydelse på beslutningsproceduren hos én eksporterende producent i gruppen som følge af den implicitte vetoret gennem det bestyrelsesmedlem, der repræsenterer det statsejede moderselskab. Denne producent er til gengæld moderselskab for og hovedaktionær i to andre eksporterende producenter i gruppen, og staten har således også en betydelig indflydelse på deres beslutningsprocedure. Hertil kommer, at tre eksporterende producenter i gruppen ikke kunne påvise, at de opfylder kriterium 2, idet den skattemæssige særbehandling for to af disse producenters vedkommende ikke var oplyst i årsregnskabet, og idet revisionen for den tredje producents vedkommende ikke forekom at være uafhængig. Desuden kunne fem virksomheder i gruppen ikke opfylde kriterium 3 (hovedsagelig på grund af ikke-markedsorienterede priser for brugsret til jord).
(28)
En stikprøveudvalgt eksporterende producent, der består af en gruppe af to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, godtgjorde, at disse virksomheder opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(29)
Efter offentliggørelsen af resultaterne i forbindelse med den markedsøkonomiske behandling blev der modtaget bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og to stikprøveudvalgte eksporterende producenter/grupper, som det blev foreslået ikke at give markedsøkonomisk behandling. Der var dog ingen af de bemærkninger, der blev modtaget, som kunne foranledige en ændring i resultaterne på dette område.
2. Individuel behandling
(30)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste
-
eksportpriser og -mængder samt salgsbetingelser fastsættes frit
-
størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben
-
valutaomregninger foretages til markedskursen, og
-
statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(31)
De to ovennævnte stikprøveudvalgte virksomheder/virksomhedsgrupper, der fik afslag på markedsøkonomisk behandling, ansøgte også om individuel behandling, i det tilfælde at de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(32)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at begge de berørte virksomheder/virksomhedsgrupper ikke kunne påvise, at de kumulativt opfyldte alle kravene for at opnå individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. Det blev nemlig fastslået, at virksomhederne ikke opfyldte det i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra c), fastsatte krav om, at størstedelen af aktierne skal tilhøre privatpersoner eller være tilstrækkeligt uafhængige af staten, eftersom, således som der redegøres for i betragtning (25) og (26), samtlige virksomheder kunne konstateres at være statsejede eller -kontrollerede. Som anført ovenfor blev det ligeledes konstateret, at begge disse (grupper af) virksomheder ikke kunne påvise at opfylde kravet i artikel 9, stk. 5, litra e), nemlig at deres beslutningsprocedurer er uden for væsentlig statslig indflydelse, hvilket kunne give mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for virksomhederne. Deres anmodninger om individuel behandling måtte derfor afvises.
(33)
Det blev derfor konkluderet, at der ikke skulle indrømmes individuel behandling til nogen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter/grupper, der fik afslag på markedsøkonomisk behandling.
3. Normal værdi
3.1. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der er indrømmet markedsøkonomisk behandling
(34)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for den pågældende eksporterende producent, om det samlede hjemmemarkedssalg af varer af endeløse glasfiberfilamenter var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til EU. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt.
(35)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU.
(36)
For hver type, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelige med den type vare af endeløse glasfiberfilamenter, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i forhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde omkring 5 % af det samlede salg ved eksport til EU af en sammenlignelig varetype. Det fremgik af undersøgelsen, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt, undtagen for fire varetypers vedkommende.
(37)
Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den pågældende vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for hver varetype at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(38)
Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris for denne varetype svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den pågældende varetype.
(39)
Når mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller derunder af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som den vejede gennemsnitspris af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(40)
Når alle varetyper blev solgt med tab, blev salget anset for ikke havde fundet sted i normal handel.
(41)
Det fremgik af undersøgelsen, at det fortjenstgivende salg af alle på nær én sammenlignelig varetype var på over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg, og hele hjemmemarkedssalget blev således anvendt til at beregne gennemsnitsprisen på den normale værdi. For én bestemt varetype blev kun det fortjenstgivende salg anvendt. For salget af de fire varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, fastsatte Kommissionen den normale værdi på grundlag af repræsentative hjemmemarkedspriser for næsten identiske typer, efter passende justering.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
a) Referenceland
(42)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi for virksomheder, der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastlagt ud fra priserne eller den beregnede værdi i et referenceland.
(43)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Tyrkiet som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(44)
To interesserede parter gav sig til kende og gjorde gældende, at Tyrkiet ikke ville egne sig som referenceland, uden at dette dog blev uddybet nærmere. En anden interesseret part fremsatte bemærkninger til valget af referenceland og foreslog, at Indien burde anvendes i stedet, idet Indien ville være på nogenlunde samme udviklingstrin som Kina, markederne ville være sammenlignelige, eftersom der på begge markeder er en betydelig vindmøllesektor, og sammenlignelige varetyper fremstilles på tilsvarende vis. Desuden blev det indiske marked beskrevet som et åbent marked med en betydelig import. Endelig blev det fremhævet, at adgangen til råvarer ville være sammenlignelig mellem de to lande.
(45)
Kommissionen forsøgte at indgå et samarbejde med producenter af den samme vare i Tyrkiet, Canada, USA, Republikken Korea og Indien. Det var imidlertid kun den eneste tyrkiske producent, der var villig til at samarbejde, og som besvarede spørgeskemaet.
(46)
Det anerkendes, at Tyrkiet er et repræsentativt referenceland med hensyn til hjemmemarkedssalg. Det bliver imidlertid nødvendigt at regne sig frem til den normale værdi for den ene type af den samme vare, der ikke fremstilles i Tyrkiet. Det skal ligeledes bemærkes, at den igangværende tyrkiske antidumpingundersøgelse vedrørende importen af varer af endeløse glasfibre peger i retning af et muligt prisdyk på det tyrkiske hjemmemarked. Da Tyrkiet var det eneste land, der indvilligede i at samarbejde i denne undersøgelse, konkluderes det dog midlertidigt, at Tyrkiet bør anvendes som referenceland.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(47)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra producenten i referencelandet i overensstemmelse med den generelle metode som fastsat ovenfor for den gruppe virksomheder, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Når alle varetyper på referencelandets hjemmemarked blev solgt med tab, eller hvor der ikke blev solgt nogen lignende typer, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
4. Eksportpris
(48)
I de fleste tilfælde blev den pågældende vare eksporteret til uafhængige kunder i EU, og eksportprisen blev derfor fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(49)
I et tilfælde, hvor en af de eksporterende producenter foretog en begrænset mængde eksportsalg til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU, blev det fastslået, at det var til en bunden anvendelse, hvorfor de ikke indgik i den midlertidige dumpingberegning.
5. Sammenligning
(50)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. Der blev foretaget en justering for indirekte skatter, søtransport og forsikring, fragt i eksportlandet, forskelle i handelsled, omkostninger til garantier, kreditomkostninger og bankgebyrer.
6. Dumpingmargener
(51)
De foreløbige dumpingmargener blev udtrykt i procent af prisen, cif EU's grænse, ufortoldet.
(52)
For den samarbejdsvillige gruppe af eksporterende producenter, der fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der fastlagt en individuel dumpingmargen ud fra en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(53)
Dumpingmargenen for de stikprøveudvalgte virksomheder, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, og for de ikke-stikprøveudvalgte samarbejdsvillige virksomheder blev beregnet som et gennemsnit af værdien for de tre stikprøveudvalgte virksomheder.
(54)
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen, idet de samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for ca. 100 % af al import fra Kina i undersøgelsesperioden, blev den landsdækkende margen for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat ved at anvende den højeste margen, der blev konstateret for de stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder.
(55)
På det grundlag er de foreløbige dumpingniveauer som følger:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
New Changhai Group
8,5 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
43,6 %
De resterende virksomheder
43,6 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(56)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 11 producenter i EU. Syv af disse 11 producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Disse syv producenter deltog alle i klagen, og det konstateredes, at de tegnede sig for en betydelig del af den samlede EU-produktion af samme vare, i dette tilfælde mere end 90 %. En af de fire resterende EU-producenter deltog også i klagen, to støttede aktivt klagen, mens den fjerde hverken var for eller imod klagen. De 11 producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(57)
Som nævnt i betragtning (12) ovenfor blev der udtaget en stikprøve på tre producenter, der repræsenterer ca. 64 % af den samlede EU-produktion. Da to af disse producenter var grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder med adskillige produktionsanlæg i EU, bestod stikprøven af i alt ni individuelle virksomheder.
(58)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at de stikprøveudvalgte EU-producenter ikke skulle betragtes som EU-erhvervsgrenen, da de alle tre var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske producenter, der fremstiller den pågældende vare. Undersøgelsen bekræftede, at to af de tre stikprøveudvalgte EU-producenter var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske producenter. Det blev imidlertid fastslået, at disse to stikprøveudvalgte EU-producenter til trods for denne forretningsmæssige forbindelse ikke havde en adfærd, der kunne gøre resultaterne af undersøgelsen upålidelige. De mængder, som disse EU-producenter importerede fra deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, er begrænsede (under 4 % af importen fra Kina). Denne import kan desuden betragtes som ubetydelig sammenlignet med de berørte EU-producenters samlede produktion, idet disse producenter på ingen måde skal betragtes som importører, da de tydeligvis er egentlige glasfiberproducenter. Endelig blev det konstateret, at skadesindikatorerne for de berørte EU-producenter ikke blev påvirket af denne begrænsede import. Kommissionen var på grundlag af ovenstående af den opfattelse, at der ikke var nogen grund til at udelukke nogen af de stikprøveudvalgte EU-producenter fra definitionen af EU-erhvervsgren, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-forbruget
(59)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importtal for EU-markedet fra Eurostat.
(60)
EU-forbruget faldt kraftigt med 24 % i perioden mellem 2006 og undersøgelsesperioden. Forbruget steg dog en smule i 2007 og i første halvdel af 2008.
Tabel 1
EU-forbrug
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indekseret
100
106
105
76
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde af dumpingimport
(61)
Importmængden af den pågældende vare fra Kina til EU-markedet steg betydeligt i den betragtede periode. Importen fra Kina steg samlet set med over 50 % i den betragtede periode. Især mellem 2006 og 2008 blev importen fra Kina mere end fordoblet. Importen faldt i undersøgelsesperioden i forhold til 2008, men i procent var dette fald lavere (25 %) end faldet i forbruget (28 %).
Tabel 2
Import fra Kina (mængder)
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indekseret
100
158
202
151
3.2. Dumpingimportens markedsandel
(62)
Markedsandelen for dumpingimporten fra Kina har været fortsat stigende i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden havde den kinesiske import en markedsandel på 15,6 %, hvilket er næsten det dobbelte af markedsandelen i 2006.
Tabel 3
Import fra Kina (markedsandel)
2006
2007
2008
UP
Markedsandel (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indekseret
100
149
191
198
3.3. Priser
a) Prisudvikling
(63)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra Kina ved EU's grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. Gennemsnitprisen på importen fra Kina forblev stort set stabil i den betragtede periode, og dette til trods for en betydelig stigning på verdensplan i priserne på de råvarer, der anvendes til fremstilling af endeløse glasfiberfilamenter, i den betragtede periode (jf. ligeledes tabel 18).
Tabel 4
Import fra Kina (priser)
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
930
936
970
943
Indekseret
100
101
104
101
b) Prisunderbud
(64)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, mellem de kinesiske eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i EU. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i det pågældende land. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled og omkostninger efter import.
(65)
Sammenligningen viste, at de importerede pågældende varer fra Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i EU til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 23-39 %, udtrykt som en procentdel heraf.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(66)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. Nedennævnte data vedrører hele EU-erhvervsgrenen med hensyn til salg og markedsandele samt de stikprøveudvalgte producenter, for så vidt angår alle resterende indikatorer.
4.2. Produktion
(67)
EU's produktionsmængde forblev forholdsvis stabil i perioden 2006-2008, men den faldt kraftigt i undersøgelsesperioden:
Tabel 5
EU-erhvervsgrenen - produktion
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indekseret
100
103
101
63
4.3. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(68)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet udviklede sig som følger:
Tabel 6
EU-erhvervsgrenen - produktionskapacitet
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Kapacitet (tons)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indekseret
100
100
102
89
Kapacitetsudnyttelse ( %)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekseret
100
103
100
71
(69)
Produktionskapaciteten var reduceret i undersøgelsesperioden. Som følge af de faldende priser og tabet af markedsandele på grund af dumpingimporten fra Kina blev adskillige produktionsanlæg således afviklet, midlertidigt lukket eller neddroslet. Til trods for dette fald i produktionskapaciteten faldt kapacitetsudnyttelsesgraden fra 86 % til 61 %, dvs. med 29 %.
4.4. Lagerbeholdning
(70)
Det fremgår af nedenstående tabel, at lagerbeholdningen først i faldt i 2007, da forbruget var på sit højeste, men at den steg kraftigt i 2008 som følge af det pludselige fald i efterspørgslen i det fjerde kvartal 2008. I undersøgelsesperioden vendte lagerbeholdningen tilbage til et mere normalt niveau.
Tabel 7
EU-erhvervsgrenen - lagerbeholdning
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indekseret
100
82
139
92
4.5. Salgsmængde (hele EU-erhvervsgrenen)
(71)
Salgsmængden for alle EU-producenter på EU-markedet, inklusive salg til bunden anvendelse, udviklede sig som følger:
Tabel 8
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (mængde)
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indekseret
100
101
96
70
(72)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt samlet set med 30 %. Mens EU-forbruget steg med 6 % i 2007 (jf. tabel 1 ovenfor), steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde af den pågældende vare på EU-markedet med kun 1 %. Det betyder, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug i denne periode. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt således kraftigt i 2008 og undersøgelsesperioden.
4.6. Markedsandel (hele EU-erhvervsgrenen)
(73)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt kraftigt i 2007 og 2008, hvorefter den blev en smule forbedret i undersøgelsesperioden. Samlet set tabte EU-erhvervsgrenen imidlertid en markedsandel på 5,6 procentpoint i den betragtede periode, hvorefter markedsandelen for dumpingimporten fra Kina som det fremgår af tabel 3 ovenfor nærmest blev fordoblet i den betragtede periode.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenen - EU-markedsandel
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
EU-markedsandel (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indekseret
100
95
91
93
4.7. Salgspriser
(74)
Hvad angår de gennemsnitlige salgspriser fremgår det af nedenstående tabel, at EU-erhvervsgrenen ikke har været i stand til at øge salgspriserne til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i den betragtede periode. Tværtimod faldt de gennemsnitlige salgspriser med 2 %, hvilket er mere bemærkelsesværdigt set i lyset af de stigende priser på råvarer. EU-erhvervsgrenen havde i realiteten ikke mulighed for at vælte de stigende omkostninger til råvarer over på salgspriserne, fordi dumpingimporten fra Kina pressede prisniveauet på EU-markedet nedad.
Tabel 10
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (gennemsnitpriser)
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
EUR/ton
1 179
1 166
1 192
1 159
Indekseret
100
99
101
98
4.8. Beskæftigelse
(75)
Det fremgår af EU-producenternes beskæftigelsesniveau, at EU-erhvervsgrenen rationaliserede produktionen i den betragtede periode med henblik på at reducere produktionsomkostningerne og kompensere for stigningen i priserne på råvarer. Antallet af beskæftigede faldt således med 20 procentpoint i hele perioden, idet der var et fald på 15 procentpoint alene i perioden mellem 2007 og undersøgelsesperioden.
Tabel 11
EU-erhvervsgrenen - beskæftigelse
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Antal medarbejdere
4 114
3 890
3 705
3 302
Indekseret
100
95
90
80
4.9. Produktivitet
(76)
Som et resultat af EU-erhvervsgrenens bestræbelser som beskrevet i forudgående betragtning steg produktiviteten hos EU-producenternes arbejdsstyrke betydeligt i 2007 og 2008. Denne positive udvikling ændrede sig i undersøgelsesperioden, hvilket medførte et samlet fald i produktiviteten på 21 % i den betragtede periode. Denne ændring i produktiviteten var delvis en konsekvens af den faldende efterspørgsel og delvis en konsekvens af dumpingimporten fra Kina, der medførte et kraftigt prisunderbud af EU-erhvervsgrenens priser, hvilket igen medførte et betydeligt fald i produktionen og dermed en stigning i beskæftigelsesgraden pr. fremstillet glasfiberenhed.
Tabel 12
EU-erhvervsgrenen - produktivitet
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Tons pr. ansat
121
131
136
95
Indekseret
100
108
113
79
4.10. Lønninger
(77)
EU-erhvervsgrenen har i den betragtede periode været i stand til at kontrollere udviklingen af lønomkostninger. Det fremgår således af nedenstående tabel, at de gennemsnitlige årlige lønninger steg en smule i 2007 og 2008, men at de faldt i undersøgelsesperioden. I den samlede periode faldt enhedslønomkostningerne med 3 %. Dette fald ville imidlertid havde været mere udtalt, hvis omkostningerne til fratrædelsesgodtgørelser ikke var blevet medregnet i ovenstående tendens.
Tabel 13
EU-erhvervsgrenen - lønomkostninger
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Årslønninger (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseret
100
101
103
97
4.11. Rentabilitet og investeringsafkast
(78)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Ved fastsættelsen af EU-producenternes rentabilitet er de kontrollerede tal blevet justeret for at undgå, at denne analyse påvirkes af ekstraordinære virksomhedsspecifikke forhold, der har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på disse virksomheders fortjeneste i en bestemt periode. Efter disse justeringer, har de stikprøveudvalgte producenters rentabilitet og investeringsafkast i forbindelse med salget af den samme vare i EU udviklet sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 14
EU-erhvervsgrenen - rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Nettofortjeneste (i % af omsætning)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeringsafkast
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Som det fremgår af ovenstående tabel var EU-erhvervsgrenen i stand til at opnå en begrænset fortjeneste i størstedelen af den betragtede periode, dog med visse undtagelser i 2007, hvor den gennemsnitlige rentabilitet nåede op på 4,7 %. Rentabiliteten ændrede sig til et betydeligt tab i undersøgelsesperioden, hvor EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige tab faldt med hele 15 %.
(80)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Investeringsafkastet forblev generelt nogenlunde begrænset i hele den betragtede periode, dog med undtagelse af 2007. Endelig faldt EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige investeringsafkast i undersøgelsesperioden til - 16,8 %.
(81)
Ovennævnte sårbare finansielle situation opstod til trods for det stigende forbrug i perioden 2006-2008 som beskrevet i betragtning (60) ovenfor og EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at rationalisere produktionsomkostningerne som beskrevet i betragtning (75) og (76) ovenfor. I den betragtede periode har den stærkt stigende mængde af dumpingimport til lave priser fra Kina påvirket EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og medført et betydeligt prisfald. Disse faktorer har påvirket EU-erhvervsgrenens finansielle situation. Dette afspejles tydeligt i det kraftige fald på 15 % i undersøgelsesperioden.
4.12. Likviditet og evne til at rejse kapital
(82)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne udviklede sig som følger:
Tabel 15
EU-erhvervsgrenen - likviditet
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Likviditet (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseret
100
50
22
-64
(83)
Ovenstående tabel bekræfter EU-erhvervsgrenens sårbare finansielle situation i perioden 2006-2008 og den heraf følgende kraftige forværring i undersøgelsesperioden.
4.13. Investeringer
(84)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte producenters investeringer sig som følger:
Tabel 16
EU-erhvervsgrenen - investeringer
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Nettoinvesteringer (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseret
100
52
109
71
(85)
I højdepunktsårene 2006 og 2008 var investeringsgraden forholdsvis høj som følge af genetableringen af ovne. I denne kapitalintensive industri er det nødvendigt at genopbygge ovnene hvert 7. til 10. år, og omkostningerne hertil kan beløbe sig til 8-13 mio. EUR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). En stor del af de øvrige mere strukturelle høje investeringsomkostninger er forbundet med stålforbruget i ovnene og genetableringen af ovne.
4.14. Dumpingmargenens størrelse
(86)
Dumpingmargenerne for importen fra Kina, som specificeret i betragtning (55), er meget høje. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandele og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne ikke betragtes som ubetydelige.
5. Konklusion om skade
(87)
Til trods for EU-erhvervsgrenens betydelige bestræbelser på at øge sin konkurrenceevne udviklede de fleste af dens skadesindikatorer sig negativt i den betragtede periode. Dette er særligt tydeligt, hvis man analyserer indikatorerne for EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, herunder investeringsafkastet, likviditeten og rentabiliteten, der alle udviklede sig dramatisk. Indikatorerne vedrørende produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsvolumen og markedsandel har også bekræftet en tydelig negativ tendens.
(88)
Samtidig medførte glasfiberimporten fra Kina et prisunderbud af EU-erhvervsgrenens priser på op til 39 % i undersøgelsesperioden, og EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på 5 procentpoint på mindre end fire år.
(89)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Virkninger af dumpingimporten
(91)
I perioden fra 2006 til undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med 51 %, hvilket medførte en stigning i markedsandele på EU-markedet på 98 %, fra 7,9 % til 15,6 %.
(92)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte en markedsandel på 5,6 procentpoint, og dens salgspriser faldt med 2 % som følge af pristrykket fra dumpingimporten til lave priser på EU-markedet. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte lave rentabilitetsniveauer og i undersøgelsesperioden endog negative rentabilitetsniveauer.
(93)
Det skal ligeledes bemærkes, at markedsandelen for dumpingimporten fra Kina fortsat var stigende, selv i undersøgelsesperioden. Med andre ord faldt mængden af dumpingimport fra Kina i et langsommere tempo end EU-forbruget, jf. betragtning (62) ovenfor.
(94)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Et af argumenterne, der blev anvendt i denne henseende, var, at prisforskellen mellem de kinesiske salgspriser og EU-salgspriserne har været forholdsvis konstant i hele den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens rentabilitet varierede i samme periode. Det skal i denne henseende tages i betragtning, at det ikke alene er prisniveauet, men også mængden af dumpingimport til allerede lave priser, der har lagt pres på EU-erhvervsgrenens salg. Selv om andre faktorer også kan have spillet en rolle i EU-erhvervsgrenens forværrede situation, der således også i et vist omfang påvirker udviklingen af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, kan dette desuden på ingen måde afbøde virkningen af dumpingimporten fra Kina, der konstant underbød EU's priser, særlig fordi dette blev holdt på et forholdsvis stabilt niveau til trods for en række ændringer i markedet, herunder øget og faldende forbrug eller skiftende priser på råvarer.
(95)
Der er blevet anvendt et lignende argument vedrørende den påståede manglende årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal og udviklingen af dens markedsandel. F.eks. steg EU-erhvervsgrenens rentabilitetsniveau således midlertidigt fra 2006 til 2007 til trods for et fald i dens markedsandel. Dette skyldtes delvis de forbedrede forhold på EU-markedet i 2007 (jf. stigningen på 6 % i EU-forbruget i betragtning (59)). Hvad der dog er endnu vigtigere, er, at EU-erhvervsgrenen i 2006 og 2007 fokuserede på en rationalisering af sin produktion ved at reducere produktionsomkostningerne, hvilket også havde en indvirkning på dens rentabilitetsniveau. Det kan også nævnes, at EU-erhvervsgrenens markedsandel steg en smule fra 2008 til undersøgelsesperioden, mens dens fortjeneste faldt med hele 15 %. I den samme periode kunne den kinesiske dumpingimport imidlertid også øge sin markedsandel, idet salgspriserne i EU fortsat blev underbudt. Dette medførte store tab for EU-erhvervsgrenen. Begge ovenstående tilfælde viser således, at en eller to separate indikatorer ikke i selv er nok til at måle dumpingimportens indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(96)
På grundlag af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at den kinesiske dumpingimport til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(97)
Importen fra tredjelande var begrænset i den betragtede periode. Den samlede markedsandel for andre lande end Kina faldt med 2 procentpoint, fra 17 til 15 %. Den næststørste kilde til import, Norge, havde en markedsandel på 3,3 % i undersøgelsesperioden. Tyrkiet havde en markedsandel på 2,5 % i undersøgelsesperioden, og den fjerdestørste kilde til import, USA, havde en markedsandel på under 2 % i undersøgelsesperioden.
Tabel 17
Import fra andre lande
Land
2006
2007
2008
UP
Norge
Mængde (ton)
34 990
28 834
35 410
24 993
Markedsandel (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Tyrkiet
Mængde (ton)
28 981
25 035
20 658
18 874
Markedsandel (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Mængde (ton)
22 921
24 246
20 447
13 569
Markedsandel (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Gennemsnitspris (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaysia
Mængde (ton)
9 541
25 569
35 200
12 601
Markedsandel (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Mængde (ton)
19 318
18 150
14 655
11 285
Markedsandel (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indien
Mængde (ton)
4 365
11 231
3 757
5 361
Markedsandel (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Republikken Korea
Mængde (ton)
7 959
5 974
13 934
5 116
Markedsandel (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japan
Mængde (ton)
21 671
10 727
11 174
4 609
Markedsandel (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexico
Mængde (ton)
4 894
9 713
7 226
3 689
Markedsandel (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Canada
Mængde (ton)
4 136
3 309
2 196
2 244
Markedsandel (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Andre lande
Mængde (ton)
8 954
14 848
8 519
9 227
Markedsandel (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Det fremgår ligeledes af ovenstående tabel, der er baseret på tal fra Eurostat, at det gennemsnitlige prisniveau for al anden import ved EU's grænse, som beskrevet i betragtning (63) ovenfor, er generelt langt højere end priserne for import fra Kina. Hvis man sammenligner disse Eurostat-priser med EU-erhvervsgrenens salgspriser som anført i betragtning (74) ovenfor, forekommer importen fra Tyrkiet at være foregået til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Importen fra Tyrkiet repræsenterede imidlertid i undersøgelsesperioden en markedsandel på kun 2,5 %, hvilket er under deres markedsandel i 2006. Priserne i forbindelse med denne import var desuden konstant et godt stykke over priserne i forbindelse med importen fra Kina, idet førstnævnte var 14 % til 23 % højere end sidstnævnte. Importen fra Malaysia, Taiwan og Republikken Korea foregik også til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser, men deres markedsandele er begrænsede og ligeledes faldende. Importen fra Tyrkiet, Malaysia, Taiwan og Republikken Korea eller fra et hvilket som helst andet tredjeland blev således ikke anset for at have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Det må på grundlag af ovenstående anses for rimeligt midlertidigt at konkludere, at importen fra andre lande ikke er tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumping og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(99)
Adskillige parter har gjort gældende, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldes den økonomiske krise, der medførte et voldsomt fald i efterspørgslen.
(100)
Som anført i betragtning (60) ovenfor kunne der således observeres et kraftigt fald i EU-forbruget i perioden mellem 2008 og undersøgelsesperioden. Dette fald var på 28 %, og det anerkendes, at det skyldes den økonomiske krise, der ramte EU i den periode. De fleste sektorer, der anvender produkter, som indeholder det af undersøgelsen omfattede produkt (bilindustrien, vindmølleindustrien, bygningssektoren osv.), var hårdt ramt af krisen, og det medførte ved kædens begyndelse et fald i efterspørgslen efter glasfibre.
(101)
De negative virkninger af den økonomiske afmatning og faldet i efterspørgslen blev dog forværret af den øgede mængde dumpingimport fra Kina, som i betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om den økonomiske afmatning kan anses for at have bidraget til den skade, som blev forvoldt i undersøgelsesperioden, kan dette dog på ingen måde formindske de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina til lave priser på EU-markedet i hele den betragtede periode. Selv i en situation med faldende salgstal havde EU-erhvervsgrenen været i stand til at fastholde en acceptabel volumen og acceptable priser og dermed begrænse den negative virkning af et faldende forbrug. Dette var imidlertid kun muligt, hvis markedet ikke samtidig havde været genstand for en illoyal konkurrence i form af dumpingimport til lave priser. Virkningen af den kinesiske dumpingimport, der foregik til priser, som på betydelig vis underbød salgspriserne på EU-markedet i undersøgelsesperioden, kan desuden anses for endnu mere skadelig i en periode med økonomisk krise.
(102)
Den økonomiske afmatning kan på grundlag af ovenstående forhold ikke anses for at kunne bryde årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina.
3.3. Udviklingen i den kinesiske importmængde og EU-erhvervsgrenens finansielle situation
(103)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at der ikke findes nogen årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens finansielle situation, idet sidstnævnte opnåede de bedste rentabilitetstal i de år, hvor importen fra Kina af den pågældende vare var på sit højeste, og idet dens rentabilitet var allerværst, da importen fra Kina faldt til det laveste i den betragtede periode.
(104)
Det skal i denne henseende først og fremmest bemærkes, at udviklingen i forbruget, særlig den økonomiske afmatning i undersøgelsesperioden, krisens globale karakter taget i betragtning, uden tvivl har haft en indvirkning på både importmængderne fra Kina og EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(105)
Som anført ovenfor foregik dumpingimporten fra Kina imidlertid til priser, der i omfattende grad underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i undersøgelsesperioden, dvs. under den økonomiske afmatning. Dette blev forstærket af det forhold, at de eksporterende producenter fra Kina - selv i perioden med økonomisk afmatning - var i stand til yderligere at øge deres markedsandele en smule, mens EU-erhvervsgrenen havde betydelige tab, fordi den ikke var i stand til at sælge til mere rentable priser.
(106)
Kombinationen af ovennævnte prisunderbud og de øgede markedsandele for dumpingimporten fra Kina kan således anses for at have forårsaget en endnu større skade for EU-erhvervsgrenen end det ville have været tilfældet i en periode uden en flygtig efterspørgsel som følge af en økonomisk afmatning.
(107)
Det kan i lyset af ovenstående på ingen måde konkluderes, at en sammenligning mellem de blotte tendenser i mængden af dumpingimport fra Kina og EU-erhvervsgrenens finansielle resultater kan fortolkes som en faktor, der bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.4. Fald i EU-erhvervsgrenens eksportsalg og/eller salg til bunden anvendelse
(108)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenens faldende rentabilitet skyldtes et fald i eksportsalget eller et fald i produktionen med henblik på bunden anvendelse og ikke et fald i dens salg på EU-markedet. Det skal i denne henseende først og fremmest bemærkes, at alle skadesindikatorer, herunder rentabilitet, er blevet vurderet på grundlag af salget på EU-markedet til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter, dog med undtagelse af salgsmængder. Hverken eksportsalget eller salget til bunden anvendelse er med andre ord omfattet af denne beregning. For det andet er det korrekt, at faldet i eksportsalget har været en smule større end faldet i salget på EU-markedet, men dette er ikke tilfældet for produktionen til bunden anvendelse, der i den betragtede periode repræsenterede mellem 22,4 % og 24,4 % af det samlede salg på EU-markedet. Set i lyset af eksportsalgets omfang i forhold til EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet (der svingede mellem 10 % og 14 % i den betragtede periode), kan dette salg desuden ikke anses for at have så meget betydning, at det kan drage tvivl om årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og indvirkningen på EU-erhvervsgrenen. Dette argument blev derfor afvist.
3.5. EU-erhvervsgrenens øgede kapacitet og øgede produktionsomkostninger
(109)
En af de interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenens forværrede situation skyldtes en forkert beslutning om at øge kapaciteten. Det skal i denne henseende først og fremmest påpeges, at glasfibermarkedet i en årrække har været et marked i vækst, og beslutningen om at øge kapaciteten på visse produktionsanlæg kan derfor ikke betragtes som en forkert forretningsbeslutning i en situation med voksende forbrug. Det skal desuden bemærkes, at EU-erhvervsgrenens kapacitet samlet set faktisk var faldende i den betragtede periode (jf. betragtning (68) ovenfor).
(110)
Det skal under alle omstændigheder understreges, at EU-erhvervsgrenen har været i stand til at reducere omkostningerne pr. enhed for de vigtigste råvarer til trods for en stigning i kostpriserne for råvarer i den betragtede periode.
Tabel 18
Omkostninger til råvarer og omkostninger pr. fremstillet glasfiberenhed
2006
2007
2008
UP
Pris/ton råvare (3)
100
106
104
102
Råvareomkostninger/ton glasfiber (3)
100
99
97
94
(111)
Ovenstående udvikling i råvareomkostningerne pr. fremstillet glasfiberenhed skyldes investeringer med henblik på øget effektivitet og konkurrenceevne. EU-erhvervsgrenen har således i den betragtede periode gennemført en række foranstaltninger med henblik på at fremme og rationalisere produktionsprocesserne og råvareomkostningerne.
(112)
Hvad angår arbejdskraftomkostninger reducerede EU-industrien som allerede beskrevet i betragtning (75) til (77) ovenfor antallet af ansatte med 20 % i den betragtede periode samtidig med, at gennemsnitslønnen er blevet sat ned, og dette til trods for betalingen af betragtelige fratrædelsesgodtgørelser.
(113)
På grundlag af ovenstående afvises argumentet om, at EU-erhvervsgrenens forværrede situation faktisk skyldes øgede produktionsomkostninger som følge af ineffektivitet eller høje arbejdskraftomkostninger.
3.6. Konkurrenceevne for dumpingimporten fra Kina og selvforskyldt skade forvoldt af forretningsmæssigt forbundne kinesiske producenter
(114)
Det er blevet gjort gældende, at det er produktionens størrelse og den moderne teknologi, som er blevet anvendt af de kinesiske eksportører, der har forvoldt skade, og ikke dumpingen af den af undersøgelsen omfattede vare. Generelt er det rent faktisk således, at EU-producenterne også har en produktion i stor målestok og moderne produktionsprocesser.
(115)
En af de interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenen således kunne have forvoldt skaden på sig selv ved at importere fra forretningsmæssigt forbundne kinesiske producenter. Det skal i denne henseende bemærkes, at mængden af denne import har været meget begrænset, jf. betragtning (57) ovenfor, både med hensyn til EU-erhvervsgrenens produktion og importen af den pågældende vare fra Kina.
(116)
Hverken den manglende konkurrenceevne eller importen fra forretningsmæssigt forbundne kinesiske producenter kan således betragtes som en faktor, der bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, der er blevet konstateret.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(117)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at der har været en betydelig stigning i importen af glasfibre fra Kina i den betragtede periode, hvilket gradvist har forringet EU-erhvervsgrenens markedsandel. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, blev desuden solgt til priser, der i betragteligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser, hvilket gjorde det vanskeligt for EU-erhvervsgrenen at vælte de øgede omkostninger til råvarer over på kunderne. EU-erhvervsgrenen har i en vis periode været i stand til at kompensere for de negative virkninger af dette pres ved at øge effektiviteten, men dette var ikke længere muligt, da den økonomiske krise medførte en betydelig nedgang i efterspørgslen.
(118)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i denne henseende konstateret, at importen fra tredjelande, virkningerne af den økonomiske krise, EU-erhvervsgrenens udvikling af andet salg og andre faktorer, herunder dem, der er nævnt i betragtning (97) til (115) ovenfor, synes ikke at være af en sådan art, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(119)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der på behørig vis er sondret mellem alle kendte faktorers konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
(120)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for de berørte parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger.
(121)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører og brugere. Der blev i alt udsendt 60 spørgeskemaer. To importører og 13 brugere indgav en besvarelse inden for tidsfristen. Desuden gav adskillige importører og brugere sig til kende senere i proceduren og fremsendte skrivelser, hvori de gav udtryk for deres modstand mod indførelsen af eventuelle foranstaltninger i dette tilfælde.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(122)
Som anført i betragtning (56) ovenfor blev den samme vare fremstillet af 11 producenter i EU. De otte klagere repræsenterede over 90 % af EU-produktionen; to andre gav deres støtte til klagen, mens den 11. virksomhed hverken var for eller imod.
(123)
De tre stikprøveudvalgte virksomheder, der stod for omkring 60 % af den samlede EU-produktion, beskæftigede 3 300 personer, der var direkte involveret i produktion, salg og administration af den samme vare. Det skal påpeges, at skadesindikatorerne generelt viste en negativ tendens og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens markedsandel og finansielle resultater, herunder rentabilitet, investeringsafkast og likviditet, blev påvirket i alvorlig grad. Navnlig EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt i den betragtede periode fra et allerede lavt niveau på 0,3 % til - 15,0 %, mens dens markedsandel faldt med 5,6 procentpoint.
(124)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at ophøre og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig op, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(125)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Det forventes med et sådant scenario, at EU-erhvervsgrenen vil tabe yderligere markedsandele, og at den ikke længere vil være i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af importen fra Kina. Det vil sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og investeringerne samt lukningen af flere produktionsanlæg i EU, hvilket vil medføre omfattende tab af arbejdspladser.
(126)
Den foreløbige konklusion er, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
2. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(127)
Som anført ovenfor blev der ikke foretaget stikprøvning af de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i undersøgelsen ved at indgive en spørgeskemabesvarelse. Kun en lille del af omsætningen hos disse to importører (henholdsvis 7 % og 25 %) blev genereret gennem deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare fra Kina. De var begge imod en eventuel indførelse af antidumpingforanstaltninger, da de var af den opfattelse, at det kunne føre til et ophør af importen af den pågældende vare fra Kina.
(128)
Den import, der blev oplyst af disse to importører, repræsenterede imidlertid en meget lille del af den samlede import fra Kina i undersøgelsesperioden (under 1 %). Ingen andre importører har samarbejdet ved at indgive en spørgeskemabesvarelse eller uddybende bemærkninger. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foreløbige foranstaltninger.
3. Brugernes interesser
(129)
De varer af glasfiberfilamenter, der er genstand for denne procedure, anvendes til en lang række formål. Følgende brugergrupper var samarbejdsvillige: vævere (både avancerede specialtekstiler og standardtekstiler osv. for vindmølleturbiner, søfart, transport, luftfart og infrastrukturelle anvendelser), membranproducenter, producenter af sammensatte materialer (kompounds), der bl.a. anvendes i automobilindustrien, producenter af sammensatte halvfærdige produkter eller slutprodukter.
(130)
Mængden af den pågældende vare fra Kina, der blev købt af de samarbejdsvillige brugere, repræsenterede ca. 20 % af glasfiberimporten fra Kina i undersøgelsesperioden. Det fremgår desuden af de oplysninger, der blev indgivet i spørgeskemabesvarelserne, at EU's brugerindustri beskæftiger et betydeligt antal arbejdstagere. Selv om der på nuværende tidspunkt i proceduren ikke er modtaget nogen omfattende og dokumenterede data i denne henseende, kan antallet af beskæftigede i EU's brugerindustri på basis af oplysningerne i disse spørgeskemabesvarelser foreløbigt anslås til 50 000-75 000. Antallet af arbejdspladser i de glasfiberforbrugende afdelinger i de virksomheder, der anvendte kinesiske glasfibre i undersøgelsesperioden, kan på samme grundlag anslås til ca. 27 000.
(131)
De fleste samarbejdsvillige brugere oplyste, at de købte glasfibre fra både kinesiske og andre leverandører, herunder europæiske producenter. Kun nogle enkelte købte udelukkende glasfibre fra Kina. Der er i denne sektor ikke alene en stor spredning i brugerindustriens aktiviteter, men de pågældende virksomheders størrelse kan også variere betydeligt, og visse virksomheder er en del af større og internationalt aktive grupper af virksomheder, mens andre er fuldstændigt uafhængige.
3.1. Mulige virkninger af foranstaltningerne for brugernes rentabilitet
(132)
Det kan på grundlag af spørgeskemabesvarelserne konstateres, at glasfiberbrugerindustriens situation er forholdsvis god. De fleste samarbejdsvillige brugere oplyste således, at de i den betragtede periode inklusive undersøgelsesperioden havde haft en fortjeneste på produktionen og salget af deres produkter indeholdende den af undersøgelsen omfattede vare. Nogle enkelte brugere oplyste imidlertid at have haft et tab på denne aktivitet i undersøgelsesperioden, men fortjenesten hos adskillige andre var på mellem 5 % og 10 %.
(133)
Omkostningerne til indkøb af glasfibre repræsenterer generelt en væsentlig del af brugerindustriens produktionsomkostninger. I henhold til de tal, der er blevet oplyst, kan denne andel, afhængig af det produkt, der fremstilles, variere fra 10 % til over 50 %. For visse brugere kan en stigning i omkostningerne til indkøb af kinesiske glasfibre således have en betydelig konsekvens for de samlede omkostninger.
(134)
På grundlag af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de samarbejdsvillige brugere kan indvirkningerne af eventuelle antidumpingforanstaltninger på fortjenesten generelt anslås til omkring 1 % af omsætningen i de afdelinger af brugervirksomhederne, der anvender glasfibre, men under 0,5 % af omsætningen i samtlige virksomheder med afdelinger, der anvender glasfibre. Med andre ord vil fortjenesten på afdelingsniveau, hvor der anvendes glasfibre, og fortjenesten på virksomhedsniveau blive påvirket med i gennemsnit henholdsvis 1 og 0,5 procentpoint.
(135)
Det skal imidlertid bemærkes, at ovenstående indvirkning for visse brugervirksomheders vedkommende kan være højere og op til ca. 5 % af virksomhedens omsætning. Det kan i lyset af visse brugeres fortjeneste og andelen af glasfibre i deres produktionsomkostninger ikke udelukkes, at deres rentabilitet vil blive påvirket af en kraftig prisstigning på glasfibre, medmindre en sådan prisstigning fuldstændigt eller i et betydeligt omfang kan væltes over på deres kunder.
(136)
Alt i alt kan det midlertidigt konkluderes, at selv om nogle brugervirksomheder kan blive mere påvirket af konsekvenserne af eventuelle antidumpingforanstaltninger end andre, vil de øvrige brugere sandsynligvis kun blive påvirket i begrænset omfang.
3.2. Manglende udskiftelighed
(137)
En række brugere gjorde gældende, at mange af de glasfibre, som brugerindustrien havde behov for, ikke kunne købes direkte fra lager. Det var derimod nødvendigt for leverandører at gennemgå en langvarig og kompliceret kvalifikationsprocedure på mellem 6 og 12 måneder, uden nogen garanti for succes. At skifte leverandør for at undgå at betale antidumpingtold ville derfor medføre en del omkostninger, være umuligt på kort sigt og alt for risikabelt ud fra et teknologisk synspunkt.
(138)
Det anerkendes i denne henseende, at egenskaberne hos den af undersøgelsen omfattede vare med hensyn til bestemte anvendelser kan medføre en langvarig kvalifikationsprocedure, der omfatter prøvning. Det kan på grundlag af bemærkningerne fra adskillige brugere imidlertid konstateres, at der på nuværende tidspunkt og i de fleste tilfælde findes forskellige forsyningsmuligheder. Det skal ligeledes bemærkes, at hensigten med antidumpingforanstaltningerne ikke er at forhindre visse leverandører i at få adgang til EU-markedet, eftersom eventuelle foranstaltninger kun har til formål at genskabe redelige handelsvilkår og rette op på en forvredet markedssituation.
(139)
Det kan således midlertidigt konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for kinesiske glasfibre højst sandsynligt ikke vil medføre en midlertidig afbrydelse i leveringen af råvarer til brugerindustrien.
3.3. Manglende mulighed for at overvælte kostprisstigninger og øget konkurrence fra ikke-EU-varer i efterfølgende produktionsled
(140)
Adskillige brugere gjorde gældende, at de ikke ville være i stand til at vælte de øgede glasfiberpriser over på deres kunder. Disse brugere anførte, at der var en meget hård konkurrence på deres produktmarkeder, og at deres kunder nemt ville skifte leverandør i tilfælde af prisstigninger.
(141)
Da der er meget stor forskel på brugervirksomhederne, er det vanskeligt at give en samlet vurdering af brugernes mulighed for at vælte eventuelle prisstigninger over på deres kunder. Det kan på grundlag af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra brugerne imidlertid antages, at selv om en bestemt bruger ikke er i stand til at overvælte størstedelen af sin prisstigning, vil denne brugers omsætning og rentabilitet i de fleste tilfælde kun blive påvirket i et begrænset omfang.
(142)
Hvad angår konkurrencen gav adskillige brugere desuden udtryk for deres bekymring med hensyn til, at indførelsen af en antidumpingtold vil medføre en øget konkurrence fra ikke-EU-leverandører på markedet i de efterfølgende omsætningsled, da produkterne i de efterfølgende omsætningsled ikke vil være omfattet af eventuelle beskyttelsesforanstaltninger, og et skift til import fra Kina, lige fra glasfibre til produkter i de efterfølgende omsætningsled som f.eks. sammensatte materialer, tekstiler og kompositvinger til vindmøller. Hvad angår Kina blev det således gjort gældende, at der allerede var konkurrence fra Kina på mange af disse markeder, og at det kun ville være logisk, at denne konkurrence ville blive skærpet ved indførelsen af foranstaltninger mod glasfibre. Det blev således gjort gældende, at brugerindustrien ikke alene vil blive nødt til at betale højere priser for glasfibre, men at den også vil stå over for en øget konkurrence. Det blev anført, at det på sådanne forretningsbetingelser ikke ville være muligt at vælte en betydelig del af en eventuel prisstigning over på kunderne.
(143)
Det skal i denne henseende bemærkes, at det forhold, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger kan udløse en skærpet konkurrence, ikke kan udgøre et argument for ikke at indføre sådanne foranstaltninger, hvis de er nødvendige. Den europæiske brugerindustri har samme rettigheder som fremstillingsindustrien, og den vil være i sin fulde ret til at påberåbe sig EUs handelslovgivning og anmode om en antidumpingundersøgelse for sine produkter, hvis der er et tilstrækkeligt grundlag og den kan fremlægge tilstrækkelige umiddelbare beviser for skadevoldende dumping.
(144)
Ovenstående argument vedrørende en eventuel skærpet konkurrence fra ikke-EU-produkter i de efterfølgende omsætningsled kan således ikke udgøre en grund til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.
3.4. Forsyningsmangel
(145)
Adskillige brugere gjorde gældende, at der efter undersøgelsesperioden allerede var en forsyningsmangel på EU-markedet, og at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil forværre denne situation, da det vil medføre en reduceret import fra Kina, selv om denne import er nødvendig i betragtning af den store og voksende efterspørgsel.
(146)
Klagerne anerkendte, at der var en flaskehals i leveringen af visse varegrupper, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, men de anså den for at være midlertidig og resultatet af manglende lagerbeholdning som følge af markedets opsving efter den økonomiske krise. Det blev ligeledes anført, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at imødekomme den forventede fremtidige vækst i efterspørgslen fra EU's brugerindustri, bl.a. ved at anvende den ledige kapacitet, der nemt vil kunne aktiveres, ved at foretage yderligere teknologiske forbedringer og genetablere ovne, såfremt der igen kan opnås et sundt rentabilitetsniveau.
(147)
Det skal i denne henseende først og fremmest bemærkes, at formålet med eventuelle antidumpingforanstaltninger er at afskaffe enhver form for uredelig handelspraksis, der har en skadelig virkning på EU-erhvervsgrenen, og genetablere effektive konkurrenceforhold på EU-markedet, men ikke at forhindre importen. Selv om prisniveauet på EU-markedet for den pågældende vare med oprindelse i Kina højst sandsynligt vil stige som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger, er de foranstaltninger, der foreslås, ikke af en sådan art, at de vil lukke EU-markedet af for eksporterende producenter fra Kina, og de vil således fortsat tillade importen af den pågældende vare fra Kina til EU-markedet.
(148)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens mulighed for at kompensere for en eventuel mangel på levering af kinesiske glasfibre skal det bemærkes, at det med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens nuværende kapacitetsudnyttelse med rimelighed kan forventes, at leveringen kan matche efterspørgslen. Selv den samlede import af glasfiber fra Kina på 116 413 tons i undersøgelsesperioden kan således i teorien kompenseres af EU-erhvervsgrenens ledige kapacitet, der blev anslået til næsten 200 000 tons i undersøgelsesperioden.
(149)
Det kan på grundlag af ovenstående midlertidigt konkluderes, at problemet med en eventuel manglende levering kan løses ved at udvide EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse samt ved at foretage anden import og ikke-dumpingimport af den pågældende vare fra Kina.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(150)
Det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre dens situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for visse brugere, men de vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører.
(151)
Det konkluderes midlertidigt på grundlag af ovenstående, at der alt taget i betragtning ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Denne foreløbige vurdering kan imidlertid kræve en yderligere omhyggelig analyse under hensyntagen til eventuelle bemærkninger fra de interesserede parter.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(152)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina for at forhindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(153)
De midlertidige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargin. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.
(154)
EU-erhvervsgrenen har gjort gældende, at der for fastsættelsen af skadestærsklen bør anvendes en målfortjeneste på 12 % til 15 %. Det fremgår imidlertid indtil videre ikke på overbevisende vis af den fremlagte dokumentation, at en sådan fortjeneste er det minimum, som er nødvendigt for at sikre EU-erhvervsgrenen en bæredygtig økonomisk aktivitet i denne sektor. Da der ikke foreligger solid dokumentation for en højere målfortjeneste, konstateres det midlertidigt, at en målfortjeneste på 5 % vil være passende for fastsættelsen af skadestærsklen.
(155)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris.
(156)
Følgende skadestærskler er på dette grundlag midlertidigt blevet fastsat:
Virksomhed
Skadestærskel
New Changhai Group
61,4 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
104,2 %
De resterende virksomheder
104,2 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(157)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærsklen i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er dumpingmargenen.
(158)
Da de kinesiske eksporterende producenter var meget samarbejdsvillige, er de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke fik bevilget individuel behandling eller undersøgelse, og de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter underlagt samme toldsats. På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Virksomhed
Midlertidig told
New Changhai Group
8,5 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
43,6 %
Alle andre virksomheder
43,6 %
(159)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet af disse satser, men er underlagt tolden for »alle andre virksomheder«.
(160)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(161)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(162)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er impregneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), garn af glasfiberfilamenter, undtagen garn, der er impregneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 og ex 7019 31 00 (Taric-kode 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 og 7019310099) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold, der finder anvendelse frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, der fremstilles af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Alle andre virksomheder
43,6
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 812/2010,
annettu 15 päivänä syyskuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Menettelyn aloittaminen
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä17 päivänä joulukuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa.
(2)
Menettely aloitettiin valituksen johdosta, jonka teki 3 päivänä marraskuuta 2009 Euroopan lasikuitutuottajien liitto, jäljempänä ’valituksen tekijä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden kokonaistuotannosta unionissa. Valitukseen sisältyneet todisteet mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäviksi oikeuttamaan menettelyn aloittaminen.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan edustajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia oli ilmeisen runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjaksolta (1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 väliseltä ajalta).
(6)
Kahdeksan vientiä harjoittavaa kiinalaista tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää ja seitsemän unionin tuottajaa tai tuottajien ryhmää toimitti vaaditut tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Toimitettujen tietojen tarkastelun ja yhteistyöhalukkaiden vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien suuren määrän perusteella päätettiin, että kyseisistä tuottajista olisi valittava otos (ks. johdanto-osan 12 ja 13 kappale).
(7)
Etuyhteydettömien tuojien osalta ainoastaan kolme tuojaa toimitti vaaditut tiedot tutkimuksen otantavaiheessa menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Sen vuoksi päätettiin, että otantamenetelmää ei sovellettaisi, ja kyselylomakkeet päätettiin lähettää kaikille niille tuojille, jotka olivat ilmoittautuneet.
(8)
Jotta otokseen valitut Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Kaikki otokseen valitut yritykset (yritysryhmät) pyysivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että ne eivät tutkimuksen mukaan täytä markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä.
(9)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(10)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, otokseen valituille unionin tuottajille, tuojille sekä kaikille tiedossa olleille käyttäjille ja käyttäjien järjestöille. Täydelliset kyselylomakevastaukset saatiin otokseen valituilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta, kahdelta tuojalta ja 13 käyttäjältä.
(11)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon tai vahingon uhkan ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd.; Jushi P-D Interglas Co., Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ja Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) ja
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. Ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)
b)
Unionin tuottajat
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakia
-
European Owens Corning Fiberglas, Bryssel, Belgia
-
Owens Corning France, Chambéry, Ranska
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Alankomaat
c)
Unionin käyttäjät
-
Sabic Europe BV, Sittard, Alankomaat ja Genk, Belgia
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Alankomaat
d)
Vertailumaassa toimiva tuottaja
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkki.
3. Otos
(12)
Ilmoittautuneista kahdeksasta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan mahdolliseen edustavaan vientimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Valittuun otokseen kuului kolme yritystä (toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää), joiden osuus yhteistyössä toimineiden osapuolten vientimäärästä Kiinasta EU:hun oli 70 prosenttia. Asianomaisia osapuolia kuultiin perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti, eivätkä ne vastustaneet asiaa.
(13)
Unionin tuottajista seitsemän toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Kyseisiltä yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen kolme myynti- ja tuotantomäärältään suurinta unionin tuottajaa (tuottajien ryhmää), joiden myynti muodostaa 64 prosenttia kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä.
4. Tutkimusajanjakso
(14)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2006 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(15)
Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kuvattu tarkasteltavana oleva tuote on enintään 50 mm pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen, kiertämätön lasikuitulanka, raakalanka (slivers) ja lasikuitufilamenttilanka sekä lasikuitufilamenteista valmistetut matot, ei kuitenkaan lasivillasta valmistetut matot, ja se luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ja ex 7019 31 00, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.
(16)
Tarkasteltavana oleva tuote on yleisimmin käytetty raaka-aine komposiittiteollisuudessa termoplastisten ja lämpökovettuvien hartsien lujittamiseksi. Tuloksena olevaa materiaalia (lasikuitulujitemuovia) käytetään monilla tuotannonaloilla, kuten autoteollisuudessa, sähkö- ja elektroniikka-alalla, tuulimyllyjen siipien valmistuksessa, rakennusalalla, säiliöiden ja putkien tuotannossa, kulutushyödykkeissä ja ilmailu- ja avaruusalalla sekä armeijassa.
(17)
Tämä menettely kattaa neljä jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden peruslajia: silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituinen, kiertämätön lasikuitulanka, matot (muut kuin lasivillamatot) ja langat. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien erilaisesta ulkomuodosta ja käyttösovellusten mahdollisista eroista huolimatta niillä oli melkein kaikilla samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja niitä käytettiin periaatteessa samoihin tarkoituksiin. Todettiin kuitenkin, että raakalangalla (slivers) ei ole samoja kemiallisia, fyysisiä ja teknisiä perusominaisuuksia, koska se ei ole jatkuvakuituista lasikuitua vaan epäsäännöllisen pituista katkonaista säiettä. Tutkimuksessa ilmeni myös, että tietyt tällä hetkellä CN-koodiin 7019 12 00 luokiteltavat jatkuvakuituisen, kiertämättömän lasikuitulangan erikoislajit ja tietyt tällä hetkellä CN-koodiin 7019 19 10 luokiteltavat langan erikoislajit olisi suljettava pois tuotteen määritelmästä, koska kyseisille tuotelajeille tehdään erikoiskäsittely päällystämällä ja kyllästämällä ja niillä on yli 3 prosentin hehkutushäviö, minkä vuoksi niillä on erilaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet.
(18)
Useat lankojen jatkokäyttäjät ovat väittäneet, että langat olisi suljettava kokonaan pois menettelyssä käytetystä tuotteen määritelmästä, koska unionin tuotanto on melkein olematonta ja koska langat ja muut tuotelajit eivät ole korvattavissa keskenään.
(19)
Tutkimuksessa on kuitenkin käynyt ilmi, että ainakin yhdensuuntainen korvattavuus on olemassa (eli lankaa voidaan käyttää useissa sovelluksissa muiden lajien sijasta, vaikka se tosin ei lankojen suhteellisen korkeasta hinnasta johtuen olisi kaikkein taloudellisin vaihtoehto) ja tiettyjen tuotelajien vähäistä tuotantoa ei voida pitää perusteena kyseisen lajin sulkemiselle tuotteen määritelmän ulkopuolelle niin kauan kuin sillä on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset ominaisuudet ja käyttötavat kuin muillakin lajeilla. Kun otetaan huomioon, että jatkuvakuituisilla lasikuitulangoilla on samat perusominaisuudet kuin muillakin jatkuvakuituisilla lasikuitutuotteilla ja ne ovat keskenään vaihdettavissa tietyssä määrin, pääteltiin alustavasti, ettei ole syytä sulkea lankoja pois tuotteen määritelmästä. Todetaan kuitenkin, että tätä väitettä tarkastellaan myöhemmin erityisen huolellisesti.
2. Samankaltainen tuote
(20)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimaanmarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Turkin kotimaanmarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä jatkuvakuituisilla lasikuitutuotteilla samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä jatkuvakuituisilla lasikuitutuotteilla havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(21)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(22)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1.
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinaolosuhteiden perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan;
2.
kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS) mukaisesti, ja sitä sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3.
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4.
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden,
5.
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(23)
Tässä tutkimuksessa otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)
-
Jushi Group, ja
-
New Changhai Group.
(24)
Komissio hankki kaikista edellä mainituista otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista tai tuottajaryhmistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot ja kaikki muut tarpeellisina pidetyt tiedot kyseisten yritysten tiloissa.
(25)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaksi otokseen valittua kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajaryhmää ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjä vaatimuksia markkinatalouskohtelun myöntämiseksi.
(26)
Erityisesti yksi vientiä harjoittava tuottaja tai tuottajien ryhmä ei voinut osoittaa, että sen liiketoimintaa koskevat päätökset olivat tarpeeksi riippumattomia valtiosta. Eräs valtion enemmistöomistuksessa oleva yritys nimitti suurimman osan kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan hallituksen jäsenistä. Valtio pystyi sen vuoksi estämään kaikki päätökset. Näin ollen on selvää, että valtiolla on merkittävä rooli yrityksen päätöksenteossa. Lisäksi yritys ei voinut osoittaa, että sillä on selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti ja kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti, koska yrityksen verotettavia tuloja ei ollut asianmukaisesti ilmoitettu tilinpäätöksessä.
(27)
Toinen vientiä harjoittava tuottaja tai tuottajien ryhmä ei myöskään voinut osoittaa, että sen liiketoimintaa koskevat päätökset olivat tarpeeksi riippumattomia valtiosta. Ryhmän kaksi liikeyritystä ovat valtion omistuksessa. Valtio voi myös puuttua huomattavasti ryhmän yhden vientiä harjoittavan tuottajan päätöksentekoon, koska valtion omistuksessa olevaa emoyhtiötä edustavalla johtajalla on ehdoton veto-oikeus. Kyseinen tuottaja on puolestaan ryhmän kahden muun vientiä harjoittavan tuottajan emoyhtiö ja suuri osakkeenomistaja, joten valtio voi merkittävästi puuttua niiden päätöksentekoon. Lisäksi ryhmään kuuluvat kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät voineet osoittaa, että ne täyttävät vaatimuksen nro 2. Kahden tuottajan osalta veroetuuskohtelua ei mainittu tilinpäätöksessä ja kolmannen osalta tarkastus ei näyttänyt olevan riippumatonta. Lisäksi viisi ryhmään kuuluvaa yritystä ei täyttänyt vaatimusta nro 3 (pääasiassa koska maankäyttöoikeuksien hinnat eivät olleet markkinahintoja).
(28)
Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja, jonka muodostivat kaksi toisiinsa etuyhteydessä olevaa yritystä, osoitti, että kyseiset yritykset täyttivät kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset ja niille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.
(29)
Markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen unionin tuotannonala ja kaksi otokseen valittua vientiä harjoittavaa tuottajaa tai tuottajien ryhmää, joille ei ehdotettu myönnettäväksi markkinatalouskohtelua, esittivät huomautuksia. Mitkään huomautuksista eivät kuitenkaan muuttaneet tuloksia.
2. Yksilöllinen kohtelu
(30)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
-
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
-
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa. Hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
-
valuuttojen muuntaminen suoritetaan markkinahintaan, sekä
-
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(31)
Kaksi edellä mainittua otokseen valittua yritystä tai yritysryhmää, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, pyysi myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua.
(32)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kumpikaan asianomaisista yrityksistä tai yritysryhmistä ei kyennyt osoittamaan, että ne täyttävät kumulatiivisesti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset. Todettiin, että yritykset eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdan mukaista vaatimusta, jonka mukaan osake-enemmistön on oltava yksityishenkilöiden hallussa tai riittävästi valtiosta riippumatonta, sillä kaikkien yritysten todettiin olevan perimmiltään valtion omistamia tai valvomia, kuten johdanto-osan 26 ja 27 kappaleessa selvitetään. Kuten edellä on mainittu, todettiin myös, että kumpikaan yritys (yritysryhmä) ei pystynyt osoittamaan, että se täytti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaiset vaatimukset eli sen, että valtion puuttuminen päätöksentekoon ei ole niin merkittävää, että sen ansiosta voitaisiin kiertää toimenpiteitä, jos yrityksille määrätään erisuuruiset tullit. Sen vuoksi niiden esittämät yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt oli hylättävä.
(33)
Pääteltiin sen vuoksi, että yksilöllistä kohtelua ei olisi myönnettävä kummallekaan niille otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tai tuottajaryhmille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua.
3. Normaaliarvo
3.1 Normaaliarvon määrittäminen sille vientiä harjoittavalle tuottajalle (tuottajaryhmälle), jolle markkinatalouskohtelu myönnettiin
(34)
Komission yksiköt tutkivat ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko se myynyt jatkuvakuituisia lasikuitutuotteita edustavassa määrin kotimarkkinoilla eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia unioniin suuntautuneen kyseisen tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(35)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne yritysten kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa ja jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai niitä läheisesti muistuttavia.
(36)
Kunkin tuotelajin osalta, jota vientiä harjoittava tuottaja oli myynyt kotimarkkinoillaan ja jonka oli todettu olevan suoraan verrattavissa unioniin suuntautuneeseen vientiin myydyn jatkuvakuituisten lasikuitutuotteen lajiin, määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli noin 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikkien muiden paitsi neljän tuotelajin kotimarkkinamyynti oli edustavaa.
(37)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin tuotelajin, jonka kotimarkkinamyynti oli edustavaa, kotimarkkinamyyntiä pitää perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneena. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(38)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään yksikkökustannusten tasoinen, tuotelajikohtaisen normaaliarvon perustana käytettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyyntihintojen painotettua keskiarvoa.
(39)
Kun tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin yksinomaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskihinta.
(40)
Jos kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla, katsottiin, että niitä ei myyty tavanomaisessa kaupankäynnissä.
(41)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikkien paitsi yhden verrattavissa olevan tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismyyntimäärästä yli 80 prosenttia oli kannattavaa ja sen vuoksi kotimarkkinoiden kokonaismyyntiä käytettiin keskimääräisen hinnan laskemiseksi normaaliarvon määrittämistä varten. Yhden tuotelajin osalta käytettiin ainoastaan kannattavaa myyntiä. Niiden neljän tuotelajin myynnin osalta, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, komissio käytti normaaliarvon määrittämistä varten tuotelajeja läheisesti muistuttavien lajien asianmukaisesti tarkistettuja edustavia kotimarkkinahintoja.
3.2 Normaaliarvon määrittäminen niille vientiä harjoittaville tuottajille (tuottajaryhmille), joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
a) Vertailumaa
(42)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti niille yrityksille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo vertailumaassa sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(43)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää Turkkia vertailumaana normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(44)
Kaksi asianomaista osapuolta totesi, että Turkki ei olisi sopiva vertailumaa, mutta eivät perustelleet väitettään. Eräs toinen asianomainen osapuoli esitti huomautuksen vertailumaan valinnasta ja ehdotti, että Intia olisi parempi vertailumaa, koska se on vastaavalla kehitysasteella kuin Kiina, kyseisten maiden markkinat olisivat vertailukelpoisia, sillä molemmilla markkinoilla tuulivoimalaitteet ovat erittäin merkittävässä asemassa, ja vertailukelpoisia tuotelajeja tuotettaisiin samalla tavalla. Lisäksi Intian markkinoita kuvattiin avoimiksi markkinoiksi, joille suuntautuu huomattavaa tuontia. Asianomainen osapuoli mainitsi vielä, että raaka-aineiden saatavuus olisi kyseisissä maissa vertailukelpoinen.
(45)
Komissio pyrki yhteistyöhön samankaltaisen tuotteen tuottajien kanssa Turkissa, Kanadassa, Yhdysvalloissa, Korean tasavallassa ja Intiassa. Kuitenkin vain ainoa turkkilainen tuottaja ilmaisi halunsa yhteistyöhön ja toimitti vastaukset kyselylomakkeeseen.
(46)
Turkin katsotaan olevan edustava vertailumaa kotimarkkinamyynnin määrän osalta. Samankaltaisen tuotteen yhden lajin osalta, jota ei tuoteta Turkissa, olisi kuitenkin määritettävä laskennallinen normaaliarvo. Lisäksi todetaan, että meneillään olevassa Turkista peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuontia koskevassa polkumyyntitutkimuksessa on saatu viitteitä mahdollisesta hintojen alenemisesta Turkin kotimarkkinoilla. Koska Turkki oli kuitenkin ainoa maa, joka suostui yhteistyöhön tässä tutkimuksessa, pääteltiin alustavasti, että Turkkia käytetään vertailumaana.
b) Normaaliarvon määrittäminen
(47)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien normaaliarvo, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen tarkistettujen tietojen perusteella edellä esitetyn, siihen yritysryhmään, jolle on myönnetty markkinatalouskohtelu, sovellettavan yleisen menetelmän mukaisesti. Jos vertailumaan kotimarkkinoilla kaikkia tuotelajeja myytiin tappiolla tai jos niitä muistuttavia lajeja ei myyty lainkaan, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan perusteella.
4. Vientihinta
(48)
Suurimmassa osassa tapauksista tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, minkä vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(49)
Todettiin, että yhden vientiä harjoittavan tuottajan vähäinen vientimyynti siihen etuyhteydessä oleville yrityksille unionissa on tarkoitettu kytkösmarkkinoille, ja sen vuoksi sitä ei käytetty tehtäessä polkumyyntiä koskevaa alustavaa laskelmaa.
5. Vertailu
(50)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Asianmukaisia oikaisuja tehtiin kaikissa tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. Oikaisuja tehtiin välillisten verojen, merirahti- ja vakuutuskustannusten, viejämaan rahdin, kaupan portaan (jakelukanavien erojen osalta), takuu- ja luottokustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi.
6. Polkumyyntimarginaalit
(51)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistiin prosentteina cif-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.
(52)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ryhmälle, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, määritettiin yksilöllinen polkumyyntimarginaali perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.
(53)
Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin kolmen otokseen valitun yrityksen (yritysryhmän) keskiarvona.
(54)
Kun otetaan huomioon, että yhteistyöhön osallistumisen taso tutkimuksessa oli korkea - yhteistyössä toimineiden yritysten osuus Kiinasta peräisin olevasta tuonnista tutkimusajanjaksolla oli noin 100 prosenttia - yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta koko maata koskeva marginaali määritettiin käyttämällä otokseen valituille yrityksille (yritysryhmille) vahvistettua korkeinta marginaalia.
(55)
Tällä perusteella väliaikaiset polkumyyntitasot ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
New Changhai Group
8,5 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
43,6 %
Muut yritykset
43,6 %
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(56)
Tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 11 tuottajaa unionissa. Seitsemän kyseisistä 11 tuottajasta toimi yhteistyössä tutkimuksessa. Kyseiset seitsemän tuottajaa olivat kaikki valituksen tehneen ryhmän jäseniä ja niiden todettiin vastaavan suurimmasta osasta, tässä tapauksessa yli 90 prosentista, samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Jäljelle jääneistä neljästä unionin tuottajasta yksi oli myös valituksen tekijä, kaksi kannatti valitusta aktiivisesti ja neljäs ei ilmaissut kantaansa asiasta. Kyseisten 11 tuottajan katsotaan sen vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’.
(57)
Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme tuottajaa, joiden osuus unionin koko tuotannosta oli noin 64 prosenttia. Koska kaksi näistä tuottajista oli toisiinsa etuyhteydessä olevien yritysten ryhmiä, joilla oli useita tuotantolaitoksia unionissa, otos muodostui yhteensä yhdeksästä yrityksestä.
(58)
Jotkut asianomaiset osapuolet väittivät, että otokseen valitut unionin tuottajat eivät voisi muodostaa unionin tuotannonalaa, koska niillä kaikilla kolmella oli etuyhteys tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistaviin kiinalaisiin tuottajiin. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kahdella kolmesta otokseen valitusta unionin tuottajasta oli todellakin etuyhteys kiinalaisiin tuottajayrityksiin. Kyseisten kahden otokseen valitun unionin tuottajan ei kuitenkaan mainitusta yhteydestä huolimatta havaittu toimivan siten, että tutkimusten päätelmien katsottaisiin olevan epäluotettavia. Kyseisten unionin tuottajien niihin etuyhteydessä olevilta kiinalaisilta yrityksiltä tuomat määrät ovat vähäiset (vähemmän kuin 4 prosenttia Kiinasta peräisin olevasta tuonnista). Lisäksi kyseisen tuonnin voidaan katsoa olevan vähäistä verrattuna asianomaisten unionin tuottajien kokonaistuotantoon. Unionin tuottajia ei pitäisi missään nimessä pitää tuojina, sillä ne ovat selkeästi lasikuitutuotteiden tuottajia. Vähäisellä tuonnilla ei myöskään ollut vaikutusta asianomaisia unionin tuottajia koskeviin vahinkoindikaattoreihin. Edellä sanottu huomioon ottaen komissio katsoi, että perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti ei ollut olemassa perusteita yhdenkään otokseen valitun unionin tuottajan sulkemiseksi pois unionin tuotannonalan määritelmästä.
2. Unionin kulutus
(59)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin tietojen mukaisen unionin markkinoille tuodun tuonnin määrän perusteella.
(60)
Unionin kulutus aleni voimakkaasti 24 prosentilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kulutus nousi kuitenkin hieman vuonna 2007 ja vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla.
Taulukko 1
Unionin kulutus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
indeksinä
100
106
105
76
3. Tuonti asianomaisesta maasta
3.1 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä
(61)
Kiinasta unionin markkinoille tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujakson aikana. Tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujakson aikana yhteensä yli 50 prosenttia. Erityisesti vuosien 2006 ja 2008 välisenä aikana tuonti Kiinasta yli kaksinkertaistui. Tuonti laski tutkimusajanjaksolla vuoteen 2008 verrattuna, mutta tuonnin lasku (25 prosenttia) oli pienempi kuin kulutuksen lasku (28 prosenttia).
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta (määrät)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
77 283
122 190
155 875
116 413
indeksinä
100
158
202
151
3.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus
(62)
Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli 15,6 prosenttia, joka on melkein kaksinkertainen verrattuna Kiinan markkinaosuuteen vuonna 2006.
Taulukko 3
Tuonti Kiinasta (markkinaosuus)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Markkinaosuus (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
indeksinä
100
149
191
198
3.3 Hinnat
a) Hintojen kehitys
(63)
Seuraavassa taulukossa esitetään Eurostatin tietojen perusteella Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin keskimääräinen hinta Euroopan unionin rajalla tullaamattomana. Kiinasta peräisin olevan tuonnin keskimääräinen hinta oli huomattavan vakaa tarkastelujakson aikana. Tämä voitiin todeta huolimatta merkittävästä jatkuvakuituisen lasikuidun valmistukseen tarvittavien raaka-aineiden maailmanlaajuisesta hintojen noususta tarkastelujakson aikana (ks. myös taulukko 18).
Taulukko 4
Tuonti Kiinasta (hinnat)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskihinta (euroa/ tonni)
930
936
970
943
indeksinä
100
101
104
101
b) Hintojen alittavuus
(64)
Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja otokseen valittujen unionin tuottajien myyntihintoja unionissa vertailtiin keskenään tuotelajikohtaisesti. Tätä varten otokseen valittujen unionin tuottajien hintoja etuyhteydettömille asiakkaille vertailtiin otokseen valittujen asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kaupan portaan erojen ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.
(65)
Vertailusta kävi ilmi, että Kiinasta peräisin olevia tarkasteltavana olevia tuontituotteita myytiin tutkimusajanjakson aikana unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 23-39 prosentilla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
4.1 Alustavat huomiot
(66)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. Seuraavassa esitettävät tiedot liittyvät myynti- ja markkinaosuustietojen osalta koko unionin tuotannonalaan ja muiden indikaattorien osalta otokseen valittuihin tuottajiin.
4.2 Tuotanto
(67)
Unionin tuotantomäärät pysyivät suhteellisen vakaina vuosina 2006-2008, mutta ne laskivat jyrkästi tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
Unionin tuotannonala - tuotanto
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
495 942
508 837
502 729
312 824
indeksinä
100
103
101
63
4.3 Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(68)
Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti kehittyi seuraavalla tavalla:
Taulukko 6
Unionin tuotannonala - tuotantokapasiteetti
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kapasiteetti (tonnia)
575 900
573 600
585 350
510 700
indeksinä
100
100
102
89
Kapasiteetin käyttöaste (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
indeksinä
100
103
100
71
(69)
Tutkimusajanjaksolla tuotantokapasiteettia vähennettiin. Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttama hintojen lasku ja markkinaosuuden pieneneminen johti siihen, että useita tuotantolinjoja purettiin, suljettiin väliaikaisesti tai niitä supistettiin. Huolimatta tuotantokapasiteetin laskusta kapasiteetin käyttöaste väheni 86 prosentista 61 prosenttiin eli 29 prosentilla.
4.4 Varastot
(70)
Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että varastot pienenivät ensimmäisen kerran vuonna 2007, kun kulutus oli huipussaan. Ne kasvoivat voimakkaasti vuonna 2008, mikä johtui kysynnän yhtäkkisestä laskusta kyseisen vuoden neljännellä neljänneksellä. Tutkimusajanjakson aikana varastot palautuivat normaalille tasolle.
Taulukko 7
Unionin tuotannonala - varastot
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
88 968
73 018
123 910
82 160
indeksinä
100
82
139
92
4.5. Myyntimäärät (unionin koko tuotannonala)
(71)
Kaikkien unionin tuottajien myynnin määrä, mukaan luettuna myynti kytkösmarkkinoille, kehittyi EU:n markkinoilla seuraavasti:
Taulukko 8
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (määrät)
kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksiköt (tonnia)
737 818
743 784
706 746
520 064
indeksinä
100
101
96
70
(72)
Unionin tuotannonalan myynnin kokonaismäärä laski 30 prosenttia. Vaikka vuonna 2007 unionin kulutus kasvoi 6 prosenttia (kuten taulukosta 1 käy ilmi), unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi vain yhden prosentin. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään kyseisellä kaudella kasvaneesta kulutuksesta. Sen vuoksi vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärä väheni voimakkaasti.
4.6 Markkinaosuus (unionin koko tuotannonala)
(73)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski voimakkaasti vuosina 2007 ja 2008, minkä jälkeen se nousi hieman tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kuitenkin pieneni yhteensä 5,6 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, ja kuten taulukosta 3 käy ilmi, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus melkein kaksinkertaistui tarkastelujaksolla.
Taulukko 9
Unionin tuotannonala - EU:n markkinaosuus
kaikki EU:n tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
EU:n markkinaosuus (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
indeksinä
100
95
91
93
4.7 Myyntihinnat
(74)
Keskimääräisten myyntihintojen osalta jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, että unionin tuotannonala ei ole pystynyt nostamaan myyntihintoja etuyhteydettömille asiakkaille tarkastelujakson aikana. Päinvastoin, keskimääräiset myyntihinnat laskivat 2 prosentilla, mikä on sitäkin merkittävämpää, kun otetaan huomioon raaka-aineiden hintojen nousu. Unionin tuotannonalalla ei tosiasiassa ollut mahdollisuutta siirtää myyntihintoihinsa raaka-aineiden hintojen nousua, koska Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti hintoja alentavaa painetta unionin markkinoilla.
Taulukko 10
Unionin tuotannonala - EU:n myynti (keskimääräiset hinnat)
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
euroa/tonni
1 179
1 166
1 192
1 159
indeksinä
100
99
101
98
4.8 Työllisyys
(75)
Unionin tuottajien työllisyysaste osoittaa, että unionin tuotannonala rationalisoi tuotantoa tarkastelujaksolla tavoitteena vähentää valmistuskustannuksia ja korvata raaka-ainekustannusten nousu. Työntekijöiden määrä väheni tosi asiassa 20 prosenttiyksiköllä koko ajanjakson aikana ja vuoden 2007 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana vähennystä oli 15 prosenttiyksikköä.
Taulukko 11
Unionin tuotannonala - työllisyys
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
työntekijöiden lukumäärä
4 114
3 890
3 705
3 302
indeksinä
100
95
90
80
4.9 Tuottavuus
(76)
Johdanto-osan edellisessä kappaleessa kuvattujen unionin tuotannonalan ponnistelujen tuloksena unionin tuottajien työvoiman tuottavuus kasvoi merkittävästi vuosina 2007 ja 2008. Kyseinen myönteinen kehitys päättyi tutkimusajanjakson aikana, jolloin tuottavuus väheni yhteensä 21 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuottavuuden väheneminen johtuu osittain kysynnän jyrkästä laskusta ja osittain Kiinasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, joka alitti voimakkaasti unionin tuotannonalan hinnat. Tämä johti tuotannon huomattavaan vähenemiseen ja siten työpanoksen kasvuun valmistettua lasikuituyksikköä kohti.
Taulukko 12
Unionin tuotannonala - tuottavuus
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
tonnia/työntekijä
121
131
136
95
indeksinä
100
108
113
79
4.10 Palkat
(77)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonala pystyi hallitsemaan työvoimakustannuksia. Seuraavasta taulukosta käy ilmi, että keskimääräiset vuosipalkat nousivat hieman vuosina 2007 ja 2008 mutta laskivat tutkimusajanjakson aikana. Koko jakson aikana työvoimakustannukset laskivat 3 prosenttia. Lasku olisi kuitenkin ollut suurempaa, jos erorahoja ei olisi otettu huomioon.
Taulukko 13
Unionin tuotannonala - työvoimakustannukset
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
vuosipalkat (euroa)
42 649
43 257
43 991
41 394
indeksinä
100
101
103
97
4.11 Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto
(78)
Unionin tuotannonalan kannattavuus määritettiin ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä saatu nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuottajien kannattavuutta määriteltäessä oikaistiin tarkistetut luvut, jotta erityiset yrityskohtaiset kysymykset, joilla oli suhteettoman suuri vaikutus kyseisten yritysten voittolukuihin tiettynä aikana, eivät voisi vaikuttaa tarkasteluun. Oikaisujen jälkeen otokseen valittujen tuottajien kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto, jotka ovat yhteydessä samankaltaisen tuotteen myyntiin unionissa, kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:
Taulukko 14
Unionin tuotannonala - kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
nettovoitto (prosentteina liikevaihdosta)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
sijoitetun pääoman tuotto
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Kuten yllä olevasta taulukosta käy ilmi, unionin tuotannonala pystyi saamaan vähäistä voittoa melkein koko tarkastelujakson aikana lukuun ottamatta muutamaa poikkeusta vuonna 2007, jolloin keskimääräinen voitto oli 4,7 prosenttia. Voitto kääntyi huomattavaksi tappioksi tutkimusajanjakson aikana: unionin tuotannonalan keskimääräinen tappio oli 15 prosenttia.
(80)
Sijoitetun pääoman tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) näytti noudattaneen kannattavuuden kehitystä. Sijoitetun pääoman tuotto oli melko vähäistä koko tarkastelujakson aikana lukuun ottamatta vuotta 2007. Lopuksi voidaan todeta, että unionin tuotannonalan sijoitetun pääoman keskimääräinen tuotto tutkimusajanjaksolla oli tappiolla 16,8 prosenttia.
(81)
Taloudellinen tilanne oli edellä kuvatun mukaisesti heikko huolimatta kasvaneesta kulutuksesta vuosina 2006-2008 (johdanto-osan 60 kappale) ja unionin tuotannonalan ponnisteluista tuotantokustannusten rationalisoimiseksi (johdanto-osan 75 ja 76 kappale). Tarkastelujaksolla Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin voimakkaasti kasvaneet määrät vaikuttivat unionin tuotannonalan myyntimääriin ja aiheuttivat myös vakavaa hintojen alenemista. Kyseisillä tekijöillä oli vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Tätä kuvastaa parhaiten 15 prosentin tappio tutkimusajanjakson aikana.
4.12 Kassavirta ja pääoman saanti
(82)
Toiminnan nettokassavirta kehittyi seuraavasti:
Taulukko 15
Unionin tuotannonala - kassavirta
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
kassavirta (euroa)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
indeksinä
100
50
22
-64
(83)
Yllä olevassa taulukossa vahvistetaan unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tilanne ajanjaksolla 2006-2008 ja tilanteen dramaattinen heikkeneminen tutkimusajanjaksolla.
4.13 Investoinnit
(84)
Tarkastelujaksolla otokseen valittujen tuottajien investoinnit kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 16
Unionin tuotannonala - investoinnit
otokseen valitut tuottajat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
nettoinvestoinnit (euroa)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
indeksinä
100
52
109
71
(85)
Huippuvuosina 2006 ja 2008 uunien jälleenrakentamiseen tehtyjen investointien taso oli suhteellisen korkea. Tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla uunit on jälleenrakennettava 7-10 vuoden välein ja siitä aiheutuvat kustannukset voivat olla 8-13 miljoonaa euroa (luottamuksellisuussyistä määrä ilmoitetaan vaihteluvälinä). Suuri osa muista, rakenteellisimmista investointikustannuksista liittyy metalliseosten kulutukseen laakeriholkeissa ja laakeriholkkien jälleenrakentamiseen.
4.14 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus
(86)
Kiinasta peräisin olevan tuonnin polkumyyntimarginaalit ovat erittäin korkeat kuten johdanto-osan 55 kappaleessa on esitetty. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat, polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5. Vahinkoa koskevat päätelmät
(87)
Huolimatta unionin tuotannonalan vakavista ponnisteluista kilpailukykynsä lisäämiseksi useimpien unionin tuotannonalaa koskevien vahinkoindikaattorien kehitys tarkastelujaksolla oli negatiivista. Tämä voidaan todeta erityisesti, kun tarkastellaan unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen indikaattoreita eli erityisesti sijoitetun pääoman tuottoa, kassavirtaa ja kannattavuutta, joiden kaikkien kehitys oli äärimmäisen negatiivista. Lisäksi tuotannon, tuotantokapasiteetin, kapasiteetin käyttöasteen, myyntimäärien ja markkinaosuuden indikaattorien kehityssuuntaus on ollut selkeästi huononevaa.
(88)
Samanaikaisesti Kiinasta peräisin oleva lasikuitujen tuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat jopa 39 prosentilla tutkimusajanjakson aikana ja unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 5 prosenttiyksikköä alle neljässä vuodessa.
(89)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(90)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Muita polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella tiedossa olevia tekijöitä, jotka olisivat samaan aikaan voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei niiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(91)
Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 51 prosenttia, mikä johti unionin markkinaosuuden kasvuun 98 prosentilla eli 7,9 prosentista 15,6 prosenttiin.
(92)
Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan unionin tuotannonalan useimpien vahinkoindikaattoreiden laskusuuntauksen kanssa. Unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 5,6 prosenttiyksikköä ja sen myyntihinnat laskivat 2 prosenttia alhaiseen hintaan myydyn polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin unionin markkinoilla aiheuttaman hintapaineen johdosta. Merkittävä hinnan alittavuus esti unionin tuotannonalaa siirtämästä lisääntyneitä tuotantokustannuksia myyntihintoihin riittävällä tavalla, mikä johti siihen, että kannattavuus oli alhaista ja tutkimusajanjaksolla kannattavuus laski tappiolliseksi.
(93)
On myös huomattava, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus kasvoi edelleen myös tutkimusajanjakson aikana. Toisin sanoen, kuten myös johdanto-osan 62 kappaleessa todetaan, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä laski hitaammin kuin unionin kulutus.
(94)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä ei ole syy-yhteyttä. Yksi esitetyistä väitteistä oli se, että kiinalaisten ja unionin myyntihintojen välinen ero oli ollut melko vakio koko tarkastelujakson ajan, kun taas unionin tuotannonalan kannattavuus oli vaihdellut kyseisenä aikana. Tässä suhteessa on pidettävä mielessä, että hintatason lisäksi myös jo valmiiksi alhaiseen hintaan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä aiheutti voimakasta painetta unionin tuotannonalan myynnille. Vaikka muut tekijät ovat myös voineet vaikuttaa unionin tuotannonalan pahentuneeseen tilanteeseen sekä siten myös jossakin määrin unionin tuotannonalan kannattavuuden kehittymiseen, ne eivät voi mitenkään lieventää jatkuvasti unionin hinnat alittavan, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta. Vaikutus oli suhteellisen vakaata huolimatta markkinamuutoksista, kuten kulutuksen kasvusta tai sen laskusta tai raaka-aineen hinnan kehityksestä.
(95)
Samanlainen väite on esitetty sen osalta, että unionin tuotannonalan kannattavuuslukujen ja sen markkinaosuuden väliltä puuttuu yhteys. Esimerkiksi unionin tuotannonalan kannattavuus parani väliaikaisesti vuodesta 2006 vuoteen 2007 huolimatta sen markkinaosuuden laskusta. Tämä johtui osittain unionin markkinoiden parantuneista olosuhteista vuonna 2007 (ks. johdanto-osan 60 kappaleessa mainittu unionin kulutuksen 6 prosentin kasvu). Merkittävämpää on huomioida kuitenkin se, että vuosina 2006 ja 2007 unionin tuotannonala keskittyi tuotantonsa rationalisoimiseen vähentämällä valmistuskustannuksia, millä oli myös vaikutusta sen kannattavuuteen. Toisena esimerkkinä voidaan mainita, että vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman, kun taas sen kannattavuus laski 15 prosenttia tappiolliseksi. Samana ajanjaksona Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti pystyi myös nostamaan markkinaosuuttaan, mutta samanaikaisesti se alitti vielä suurelta osin unionin myyntihinnat. Tämä johti unionin tuotannonalan erittäin suuriin tappioihin. Molemmat edellä mainitut tapaukset osoittavat sen vuoksi, että yhtä tai kahta erillistä indikaattoria ei voida sinänsä ottaa huomioon mitattaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilaan.
(96)
Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta peräisin olevalla alhaiseen hintaan polkumyynnillä tapahtuneella tuonnilla, joka suuntautui unionin markkinoille suurina ja jatkuvasti kasvavina määrinä ja joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat koko tarkastelujaksolla, oli merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1 Kolmansista maista tuleva tuonti
(97)
Tarkastelujaksolla muista kolmansista maista peräisin olevaa tuontia oli vähän. Muista maista kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin koko markkinaosuus laski 2 prosenttiyksiköllä eli 17 prosentista 15 prosenttiin. Toiseksi suurimman tuojamaan Norjan markkinaosuus oli 3,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Turkin markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli 2,5 prosenttia ja neljänneksi suurimman tuojamaan Yhdysvaltain markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana oli alle 2 prosenttia.
Taulukko 17
Tuonti muista maista
Maa
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Norja
Määrä (tonnia)
34 990
28 834
35 410
24 993
Markkinaosuus (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turkki
Määrä (tonnia)
28 981
25 035
20 658
18 874
Markkinaosuus (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 097
1 155
1 202
1 077
Yhdysvallat
Määrä (tonnia)
22 921
24 246
20 447
13 569
Markkinaosuus (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malesia
Määrä (tonnia)
9 541
25 569
35 200
12 601
Markkinaosuus (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Määrä (tonnia)
19 318
18 150
14 655
11 285
Markkinaosuus (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 193
1 146
1 069
975
Intia
Määrä (tonnia)
4 365
11 231
3 757
5 361
Markkinaosuus (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korean tasavalta
Määrä (tonnia)
7 959
5 974
13 934
5 116
Markkinaosuus (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 430
1 607
894
1 004
Japani
Määrä (tonnia)
21 671
10 727
11 174
4 609
Markkinaosuus (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 197
1 315
1 401
1 804
Meksiko
Määrä (tonnia)
4 894
9 713
7 226
3 689
Markkinaosuus (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Määrä (tonnia)
4 136
3 309
2 196
2 244
Markkinaosuus (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 303
2 025
1 761
2 146
Muut maat
Määrä (tonnia)
8 954
14 848
8 519
9 227
Markkinaosuus (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Keskimääräinen hinta (euroa)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Yllä oleva taulukko, joka perustuu Eurostatin tietoihin, osoittaa myös, että muun tuonnin keskimääräiset hinnat unionin rajalla ovat yleensä ottaen paljon korkeammat kuin Kiinasta peräisin olevan tuonnin hinnat, kuten johdanto-osan 63 kappaleessa on esitetty. Verrattaessa Eurostatin tietojen mukaisia hintoja unionin tuotannonalan myyntihintoihin, jotka on esitetty johdanto-osan 74 kappaleessa, tuonti Turkista näytti alittavan unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Turkista peräisin olevan tuonnin markkinaosuus tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin vain 2,5 prosenttia ja se on alhaisempi kuin kyseisen tuonnin markkinaosuus vuonna 2006. Kyseisen tuonnin hinnat olivat lisäksi jatkuvasti Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintoja 14-23 prosenttia korkeammat. Tuonti Malesiasta, Taiwanista ja Korean tasavallasta näyttää myös olevan alle unionin tuotannonalan hintojen, mutta niiden markkinaosuudet ovat vähäiset ja lisäksi pienenevät koko ajan. Sen vuoksi Turkista, Malesiasta, Taiwanista ja Korean tasavallasta tai mistään muusta kolmannesta maasta peräisin olevalla tuonnilla ei katsottu olevan kielteistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. Näillä perusteilla on kohtuullista päätellä alustavasti, että muista maista peräisin oleva tuonti ei poistanut syy-yhteyttä havaitun polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
3.2 Talouskriisin vaikutus
(99)
Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon aiheutti talouskriisi, joka johti kysynnän jyrkkään laskuun.
(100)
Unionin kulutuksessa havaittiin jyrkkä lasku vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todettiin. Lasku oli 28 prosenttia ja unionissa kyseisenä ajanjaksona vallinneen talouskriisin on todettu aiheuttaneen kyseisen laskun. Kriisi vaikutti voimakkaasti useimpiin aloihin, joilla käytetään tuotteita, jotka sisältävät tarkasteltavana olevaa tuotetta (autoteollisuus, tuulienergia-ala, rakennusala, jne.). Tämä aiheutti lasikuidun kysynnän laskun ketjun alkupäässä.
(101)
Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, joka alitti huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat, kuitenkin lisäsi taloudellisen taantuman ja kysynnän laskun kielteisiä vaikutuksia. Vaikka taloudellisen taantuman voitaisiinkin siksi katsoa vaikuttaneen aiheutuneeseen vahinkoon tutkimusajanjakson aikana, se ei mitenkään vähennä niitä vahingollisia vaikutuksia, joita Kiinasta alhaisin polkumyyntihinnoin tapahtunut tuonti aiheutti unionin markkinoilla koko tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonala olisi pystynyt säilyttämään hyväksyttävän tason määrien ja hintojen osalta myös tilanteessa, jossa myynti oli laskusuunnassa, ja siten se olisi voinut rajoittaa kulutuksen laskun kielteisiä vaikutuksia. Tämä olisi kuitenkin ollut mahdollista ainoastaan, jos markkinoilla ei olisi ollut polkumyynnillä alhaiseen hintaan tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa vilpillistä kilpailua. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin, joka alitti suurelta osalta unionin myyntihinnat tutkimusajanjaksolla, voidaan katsoa olevan vieläkin haitallisempaa talouskriisin aikana.
(102)
Edellä mainitut olosuhteet huomioon ottaen ei voida katsoa olevan mahdollista, että taloudellinen taantuma voisi poistaa syy-yhteyden unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin väliltä.
3.3 Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrän kehitys ja unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(103)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen välillä ei ole syy-yhteyttä, koska unionin tuotannonalan kannattavuus oli parhainta niinä vuosina, jolloin Kiinasta peräisin oleva tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti oli suurimmillaan, ja huonointa silloin, kun tuonti Kiinasta laski alhaisimmalle tasolleen tarkastelujaksolla.
(104)
Tässä suhteessa on ensinnäkin huomautettava, että kulutuksen kehityksellä, ja erityisesti taloudellisella taantumalla tutkimusajanjakson aikana, on kriisin maailmanlaajuisesta luonteesta johtuen varmasti ollut vaikutus sekä Kiinasta peräisin olevan tuonnin määriin että unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
(105)
Kuten edellä on jo mainittu, Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti alitti kuitenkin suurelta osin unionin tuotannonalan myyntihinnat tutkimusajanjaksolla eli taloudellisen taantuman aikana. Tilannetta pahensi se, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät hieman lisäämään markkinaosuuttaan jopa taloudellisen taantuman aikana, kun taas unionin tuotannonalalle aiheutui huomattavia tappioita sen takia, että se ei pystynyt myymään edullisemmilla hinnoilla.
(106)
On siis todettava, että edellä mainittu hintojen alittavuus ja samanaikainen Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtunut tuonti ovat aiheuttaneet jopa enemmän vahinkoa unionin tuotannonalalle kuin jos sama olisi tapahtunut ajanjaksolla, jolloin kulutus ei taloudellisen taantuman takia ollut epävakaata.
(107)
Edellä mainittu huomioon ottaen ei voida mitenkään päätellä, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin pelkän määrien kehityksen ja unionin tuotannonalan taloudellisen tuloksen vertailu voitaisiin tulkita tekijäksi, joka poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
3.4 Vientimyynnin lasku ja/tai unionin tuotannonalan kytkösmarkkinamyynti
(108)
Tietyt asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan kannattavuuden lasku ei johtunut niinkään tuotannonalan myynnin laskusta unionissa, vaan vientimyynnin tai kytkösmarkkinoille suunnatun tuotannon vähenemisestä. Tässä suhteessa olisi ensin muistutettava mieliin, että myyntimääriä lukuun ottamatta kaikki vahinkoindikaattorit, mukaan luettuna kannattavuus, on arvioitu unionin markkinoilla etuyhteydettömille osapuolille suuntautuneen myynnin perusteella. Toisin sanoen sekä vientimyyntiä että kytkösmarkkinoille suunnattua myyntiä ei ole otettu huomioon laskelmassa. Toiseksi, on totta, että vientimyynnin määrät vähenivät hieman nopeammassa tahdissa kuin unionin myynti, mutta näin ei käynyt kytkösmarkkinoille suunnatun tuotannon osalta, joka tarkastelujaksolla oli 22,4-24,4 prosenttia unionin kokonaismyynnistä. Lisäksi ottaen huomioon vientimyynnin määrä verrattuna unionin tuotannonalan myyntiin EU:ssa (joka vaihteli 10 ja 14 prosentin välillä tarkastelujaksolla) kyseistä myyntiä ei voida pitää niin merkittävänä, että se asettaisi kyseenalaiseksi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. Tämä väite on näin ollen hylättävä.
3.5 Unionin tuotannonalan lisääntynyt kapasiteetti ja lisääntyneet tuotantokustannukset
(109)
Eräs asianomainen osapuoli väitti, että unionin tuotannonalan tilan huononeminen johtui virheellisestä päätöksestä lisätä kapasiteettia. Tässä suhteessa olisi ensinnäkin mainittava, että lasikuitumarkkinat ovat olleet useita vuosia kasvavat markkinat ja päätöstä lisätä kapasiteettia tietyissä tuotantolaitoksissa ei voida pitää kohtuuttomana liiketoiminnan suunnitteluna tilanteessa, jossa kulutus on kasvusuunnassa. Lisäksi on todettava, että tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kapasiteetti itse asiassa väheni (ks. johdanto-osan 68 kappale).
(110)
Joka tapauksessa on huomioitava se, että unionin tuotannonala on onnistunut laskemaan raaka-aineiden yksikkökohtaisia kustannuksia huolimatta raaka-aineiden hintojen noususta tarkastelujakson aikana.
Taulukko 18
Raaka-aineiden kustannukset ja kustannukset tuotettua lasikuituyksikköä kohti
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Raaka-aineen hinta/tonni (3)
100
106
104
102
Raaka-aineen kustannukset/tonni lasikuitua (3)
100
99
97
94
(111)
Yllä kuvattu raaka-aineiden kustannusten kehitys valmistettua lasikuituyksikköä kohti on seurausta investoinneista tehokkuuden ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. Unionin tuotannonala on pannut täytäntöön useita toimenpiteitä tuotantoprosessien parantamiseksi ja rationalisoimiseksi ja tuotantopanoskustannusten vähentämiseksi.
(112)
Työvoimakustannusten osalta unionin tuotannonala, kuten johdanto-osan 75-77 kappaleessa on jo todettu, vähensi tarkastelujaksolla työntekijöidensä määrää 20 prosentilla. Keskipalkat alenivat, vaikka mittavien erorahojen vaikutus otettiin huomioon.
(113)
Edellä mainituista syistä väite, jonka mukaan unionin tuotannonalan pahentunut tilanne on tosi asiassa aiheutunut lisääntyneistä tuotantokustannuksista (jotka mahdollisesti johtuvat tehottomuudesta tai suurista työvoimakustannuksista), on hylättävä.
3.6 Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kilpailukyky ja kiinalaisten etuyhteydessä olevien tuottajien itse aiheuttama vahinko
(114)
On väitetty, että tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin sijasta vahingon aiheuttivat kiinalaisten viejien tuotannon laajuus ja nykyaikainen teknologia. Itse asiassa voidaan todeta, että myös unionin tuottajilla on laaja tuotanto sekä nykyaikaiset tuotantoprosessit.
(115)
Eräs asianomainen osapuoli totesi, että kiinalaisten etuyhteydessä olevien tuottajien tuonnin myötä unionin tuotannonala olisi itse voinut aiheuttaa vahingon itselleen. Tässä yhteydessä on huomioitava, kuten johdanto-osan 58 kappaleessa todetaan, että kyseisen tuonnin määrä on ollut erittäin vähäistä verrattuna sekä unionin tuotannonalan tuotantoon että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin.
(116)
Sen vuoksi kilpailukyvyn puutteen tai kiinalaisten etuyhteydessä olevien tuottajien tuonnin ei voida katsoa poistaneen Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja määritetyn vahingon välistä syy-yhteyttä.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(117)
Edellä esitetty analyysi osoittaa, että Kiinasta peräisin olevien lasikuitujen tuontimäärät lisääntyivät huomattavasti tarkastelujaksolla ja vähensivät asteittain unionin tuotannonalan markkinaosuutta. Lisäksi kyseiset määrät, jotka tuotiin unionin markkinoille polkumyyntihintaan, alittivat suuressa määrin unionin tuotannonalan hinnat ja estivät unionin tuotannonalaa siirtämästä raaka-aineiden kustannusten nousua asiakkailleen. Vaikka tietyn ajanjakson ajan unionin tuotannonala oli pystynyt poistamaan kyseisen paineen aiheuttamat kielteiset vaikutukset tehostamalla toimintaansa, tämä ei ollut enää mahdollista talouskriisin vähennettyä huomattavasti kysynnän tasoa.
(118)
Myös muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, on tarkasteltu. Tässä suhteessa todettiin, että kolmansista maista tuleva tuonti, talouskriisin vaikutus, unionin tuotannonalan muun myynnin kehitys ja muut tekijät, mukaan luettuina johdanto-osan 97-116 kappaleessa mainitut, eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
(119)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa asianmukaisesti erotettiin kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
(120)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti mahdollisten toimenpiteiden todennäköistä vaikutusta kaikkiin osapuoliin, ja myös todennäköisiä seurauksia, jos toimenpiteisiin ei ryhdyttäisi.
(121)
Komissio lähetti kyselylomakkeen riippumattomille tuojille ja tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjille. Kyselylomakkeita lähetettiin kaikkiaan 60. Kaksi tuojaa ja 13 käyttäjää vastasivat kyselylomakkeeseen määräajassa. Lisäksi useat tuojat ja käyttäjät ilmoittautuivat kirjallisesti menettelyn aikana ja vastustivat mahdollisten toimenpiteiden käyttöönottoa tässä tapauksessa.
1. Unionin tuotannonalan etu
(122)
Kuten johdanto-osan 56 kappaleessa todettiin samankaltaista tuotetta valmisti 11 tuottajaa unionissa. Kahdeksan valituksen tekijää edusti yli 90 prosenttia unionin tuotannosta, kaksi muuta yritystä tuki valitusta ja 11. yritys ei esittänyt kantaansa.
(123)
Kolmessa otokseen valitussa yrityksessä, jotka edustivat noin 60 prosenttia unionin kokonaistuotannosta, oli 3 300 työntekijää samankaltaisen tuotteen tuotannossa, myynnissä ja hallinnossa. Muistutetaan mieliin, että vahinkoindikaattorit osoittivat yleensä ottaen negatiivista suuntausta ja että erityisesti markkinaosuuteen ja unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta, olivat erityisen negatiivisia. Erityisesti unionin tuotannonalan kannattavuus laski tarkastelujaksolla jo valmiiksi erittäin alhaisesta 0,3 prosentista - 15,0 prosenttiin ja markkinaosuus laski 5,6 prosenttiyksikköä.
(124)
Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, on odotettavaa, että hintojen lasku ja markkinaosuuden menetys päättyvät ja unionin tuotannonalan myyntihinnat alkavat jälleen nousta, minkä seurauksena unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne paranee huomattavasti.
(125)
Toisaalta on todennäköistä, että unionin tuotannonalan markkinoiden ja taloudellisen tilanteen huononeminen jatkuisi, jos polkumyyntitoimenpiteitä ei otettaisi käyttöön. Tällaisessa tapauksessa unionin tuotannonalan odotetaan menettävän vielä lisää markkinaosuuttaan, eikä se voi enää seurata Kiinasta peräisin olevan tuonnin asettamia markkinahintoja. Todennäköisesti tuotantoa ja investointeja on vähennettävä lisää sekä unionin tuotantolaitoksia suljettava, mikä johtaa suuriin työpaikkojen menetyksiin.
(126)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto on selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.
2. Unionin etuyhteydettömien tuojien etu
(127)
Kuten edellä on todettu, otantaa ei sovellettu etuyhteydettömiin tuojiin ja kaksi etuyhteydetöntä tuojaa toimivat täydessä yhteistyössä tässä tutkimuksessa toimittamalla kyselylomakevastaukset. Ainoastaan pieni osa kyseisten tuojien liikevaihdosta (7 ja 25 prosenttia) oli peräisin niiden Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvistä toimista. Molemmat niistä vastustivat polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa, koska niiden mielestä se voisi johtaa Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin päättymiseen.
(128)
Kyseisen kahden tuojan ilmoittama tuonti edusti kuitenkin erittäin pientä osaa kaikesta Kiinasta peräisin olleesta tuonnista tutkimusajanjakson aikana (alle 1 prosenttia). Muut tuojat eivät toimittaneet kyselylomakevastauksia eivätkä esittäneet perusteltuja huomautuksia. Tämän perusteella päätellään alustavasti, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia EU:n tuojien etuun.
3. Käyttäjien etu
(129)
Tämän menettelyn kohteena olevia lasikuitufilamentteja käytetään useisiin sovelluksiin. Seuraavat käyttäjäryhmät toimivat yhteistyössä: kutojat (jotka tuottavat sekä korkealaatuisia erikoiskankaita että standardilaatuisia kankaita esimerkiksi tuulienergiaturbiineihin, merenkulku-, kuljetus-, ilmailu- ja avaruus- sekä infrastruktuurisovelluksiin), vuoraustuotteiden valmistajat, muun muassa autoteollisuudessa käytettävien yhdisteiden valmistajat, puolivalmiiden yhdistelmätuotteiden tai lopputuotteiden tuottajat.
(130)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien ostaman Kiinasta peräisin olevan tuotteen määrä oli noin 20 prosenttia tutkimusajanjaksolla Kiinasta tuodun lasikuidun määrästä. Kyselylomakevastauksista saatujen tietojen mukaan näyttää lisäksi siltä, että unionin käyttäjien tuotannonala työllistää suuren määrän työntekijöitä. Vaikka tässä vaiheessa ei tältä osin ole saatavilla kattavia ja perusteltuja tietoja, kyselylomakevastauksista voidaan alustavasti arvioida, että EU:ssa tuotantoketjun loppupäässä työskenteleviä työntekijöitä on 50 000 - 75 000. Samoin voidaan arvioida kiinalaista lasikuitua tutkimusajanjaksolla käyttäneiden yritysten lasikuitua käyttävien osastojen työntekijöiden määräksi noin 27 000.
(131)
Useimmat yhteistyössä toimineet käyttäjät ilmoittivat ostavansa lasikuitua Kiinasta sekä muista lähteistä, myös eurooppalaisilta tuottajilta. Ainoastaan muutamat niistä ostivat lasikuitua vain Kiinasta. Kyseisellä alalla tuotantoketjun loppupään yritysten toiminta vaihtelee huomattavasti, ja yritysten koko voi myös vaihdella suuresti. Tietyt yritykset ovat osa suurempia kansainvälisiä yritysryhmiä ja toiset ovat täysin itsenäisiä.
3.1 Toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset käyttäjien kannattavuuteen
(132)
Kyselylomakevastausten perusteella lasikuitua käyttävän tuotannonalan tilanne näyttää suhteellisen hyvältä. Useimmat yhteistyössä toimineet käyttäjät ilmoittivat saaneensa tarkastelujaksolla sekä tutkimusajanjaksolla voittoa tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältäneiden tuotteidensa tuotannosta ja myynnistä. Muutamat käyttäjät ilmoittivat kuitenkin kärsineensä tappioita kyseisestä toiminnasta tutkimusajanjaksolla, mutta useiden muiden voitot olivat 5-10 prosenttia.
(133)
Lasikuidun ostokustannukset ovat yleensä ottaen merkittävä osa tuotetta käyttävän tuotannonalan tuotteiden valmistuskustannuksista. Toimitettujen tietojen mukaan niiden osuus voi lasikuidusta tehdystä tuotteesta riippuen vaihdella 10 prosentista yli 50 prosenttiin. Sen vuoksi kiinalaisen lasikuidun ostokustannusten nousu voi vaikuttaa merkittävästi joidenkin käyttäjien kustannuksiin.
(134)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien kyselylomakevastauksissa olleiden tietojen perusteella polkumyyntitoimenpiteiden mahdollinen vaikutus voittoon voidaan arvioida keskimäärin 1 prosentiksi tuotetta käyttävien yritysten lasikuitua käyttävien osastojen liikevaihdosta, mutta alle 0,5 prosentiksi kaikkien niiden yritysten liikevaihdosta, joissa on lasikuitua käyttäviä osastoja. Toisin sanoen vaikutus lasikuitua käyttävän osaston kannattavuuteen olisi keskimäärin noin 1 prosentti ja koko yrityksen kannattavuuteen vähemmän kuin 0,5 prosenttia.
(135)
Olisi kuitenkin huomattava, että tiettyjen tuotetta käyttävien yritysten osalta vaikutus voisi olla korkeampi eli jopa 5 prosenttia yrityksen liikevaihdosta. Ottaen huomioon tiettyjen käyttäjien kannattavuusaste ja lasikuidun osuus niiden tuotantokustannuksissa ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että voimakas lasikuidun hinnannousu voisi vaikuttaa niiden kannattavuuteen, ellei kyseistä kustannusten nousua voida siirtää edelleen kokonaisuudessaan tai suurimmalta osaltaan niiden asiakkaille.
(136)
Kaiken kaikkiaan voidaan alustavasti päätellä, että vaikka polkumyyntitoimenpiteiden mahdollinen vaikutus voi olla suurempi muutamissa tuotetta käyttävissä yrityksissä, niiden vaikutus muihin käyttäjiin on todennäköisesti vähäinen.
3.2 Tuotteet eivät ole keskenään vaihdettavissa
(137)
Useat käyttäjät väittivät, että suurta osaa tuotetta käyttävän tuotannonalan tarvitsemasta lasikuidusta ei voi ostaa yksinkertaisesti suoraan hyllyltä. Tavaran toimittajien on käytävä läpi pitkä ja monimutkainen hyväksymismenettely, joka voi kestää 6-12 kuukautta ilman takeita onnistumisesta. Sen vuoksi tavaran toimittajan vaihtaminen polkumyyntitullien välttämiseksi olisi kallista, lyhyellä aikavälillä mahdotonta ja teknisesti riskialtista.
(138)
Tässä suhteessa on todettava, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen ominaisuudet voivat tietyissä sovelluksissa johtaa pitkään, testejä sisältävään hyväksymismenettelyyn. Myös useilta käyttäjiltä saatujen huomautusten perusteella näyttää kuitenkin tällä hetkellä siltä, että useimmissa tapauksissa on mahdollista hankkia toimituksia useista lähteistä. Olisi myös muistettava, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena ei ole estää tiettyjen toimittajien pääsyä unionin markkinoille. Ehdotettujen toimenpiteiden tarkoituksena on ainoastaan tasavertaisten kaupankäyntiedellytysten palauttaminen ja vääristyneen markkinatilanteen oikaiseminen.
(139)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että on epätodennäköistä, että Kiinasta peräisin olevan lasikuidun tuonnissa käyttöön otettavat toimenpiteet johtaisivat raaka-ainetoimitusten väliaikaiseen loppumiseen tuotetta käyttävälle tuotannonalalle.
3.3 Puuttuvat mahdollisuudet siirtää kustannusten nousu asiakkaille ja muista kuin EU-maista peräisin olevien jatkojalostustuotteiden aiheuttama lisääntynyt kilpailu
(140)
Useat käyttäjät ilmoittivat, että ne eivät pystyisi siirtämään lasikuidun hintojen nousua tuotettaan ostaville asiakkaille. Kyseiset käyttäjät mainitsivat, että tuotteen markkinoilla oli ankaraa kilpailua ja että niiden asiakkaat voisivat helposti vaihtaa toimittajaa, jos ne nostaisivat hintojaan.
(141)
Ottaen huomioon tuotetta käyttävien yritysten monimuotoisuuden käyttäjien kykyä siirtää mahdollinen hintojen nousu asiakkailleen on vaikea arvioida. Käyttäjien kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella voidaan kuitenkin olettaa, että vaikka jotkut käyttäjät eivät voi siirtää suurinta osaa kustannusten nousua asiakkailleen, useimmissa tapauksissa vaikutus käyttäjien liikevaihtoon ja kannattavuuteen olisi vain vähäinen.
(142)
Kilpailun osalta useat käyttäjät ilmaisivat huolensa, että polkumyyntitullien käyttöönotto johtaisi muista kuin EU-maista tulevan kilpailun lisääntymiseen tuotantoketjun loppupään markkinoilla, koska tuotantoketjun loppupään tuotteisiin ei sovellettaisi mitään suojatoimenpiteitä, sekä muutokseen Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa siten, että lasikuidun tuonnista siirryttäisiin jatkojalostustuotteisiin kuten yhdisteisiin, kankaisiin ja tuuliturbiinin siipiin. Kiinan osalta todettiin, että kyseisillä markkinoilla oli jo Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttamaa kilpailua ja olisi loogista, että kyseinen kilpailu lisääntyisi lasikuitua koskevien toimenpiteiden käyttöönoton myötä. Väitettiin, että tuotetta käyttävän tuotannonalan pitäisi näin ollen maksaa korkeampi hinta lasikuidustaan ja selviytyä myös lisääntyneestä kilpailusta. Tällaisessa liiketoimintaympäristössä ei väitteen mukaan olisi mahdollista siirtää merkittävää osaa hinnan noususta asiakkaille.
(143)
Tässä suhteessa olisi huomattava, että se seikka, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto voisi saada aikaan lisää kilpailua, ei voi olla peruste olla ottamatta tarvittaessa käyttöön kyseisiä toimenpiteitä. Eurooppalaisella lasikuitua käyttävällä tuotannonalalla on samat oikeudet kuin lasikuidun valmistusteollisuudella ja sillä on täysi oikeus turvautua EU:n kauppalainsäädäntöön sekä pyytää tuotteitaan koskevaa polkumyyntitutkimusta, jos sillä on riittävä asema ja alustavaa näyttöä vahingollisesta polkumyynnistä.
(144)
Sen vuoksi edellä mainittu väite, joka koski muista kuin EU-maista peräisin olevien jatkojalostustuotteiden aiheuttaman kilpailun mahdollista lisääntymistä, ei voi olla peruste olla ottamatta käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä.
3.4 Riittämätön tarjonta
(145)
Useat käyttäjät ilmoittivat, että tutkimusajanjakson jälkeen tarjonta unionin markkinoilla oli jo riittämätöntä ja että polkumyyntitoimenpiteet voisivat pahentaa tätä tilannetta, sillä se johtaisi Kiinasta peräisin olevan tuonnin vähenemiseen. Kyseistä tuontia tarvitaan, koska kysyntä on voimakasta ja kasvaa edelleen.
(146)
Valituksen tekijät myönsivät, että tiettyjen unionin tuotannonalan valmistamien tuoteryhmien tarjonnassa oli muodostunut pullonkaula, mutta ne pitivät sitä väliaikaisena ja katsoivat, että se johtui talouskriisin jälkeisen markkinoiden tervehtymisen seurauksena olleesta varastojen vähäisyydestä. Jos kannattavuus saataisiin jälleen hyvälle tasolle, unionin tuotannonala pystyisi valituksen tekijöiden mukaan myös vastaamaan ennustettuun EU:n jatkojalostusteollisuudelta tulevaan kysynnän kasvuun erityisesti käyttämällä vapaata kapasiteettiaan, joka voitaisiin helposti ottaa uudelleen käyttöön, teknisten parannusten myötä ja jälleenrakentamalla uunit.
(147)
Tässä suhteessa olisi ensin pantava merkille, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä pyritään korjaamaan epäterveitä kaupan käytäntöjä, jotka vaikuttavat haitallisesti unionin tuotannonalaan, sekä palauttamaan tehokas kilpailu EU:n markkinoille, ei estämään tuontia. Vaikka Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen EU:n hintataso todennäköisesti nousisi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, ehdotetut toimenpiteet eivät sulkisi unionin markkinoita kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja sen vuoksi Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unionin markkinoille tulisi edelleen jatkumaan.
(148)
Mitä tulee unionin tuotannonalan kykyyn korvata kiinalaisen lasikuidun tarjonnan mahdollinen puuttuminen, olisi huomattava, että unionin tämänhetkinen kapasiteetin käyttöaste näyttää varmistavan, että tarjonta vastaisi täysin markkinoiden kysyntää. Tutkimusajanjaksolla tapahtunut Kiinasta peräisin olevan lasikuidun koko tuonti eli 116 413 tonnia voitaisiin siten teoriassa korvata unionin tuotannonalan vapaalla kapasiteetilla, joka arvioitiin lähemmäksi 200 000 tonnia tutkimusajanjakson aikana.
(149)
Edellä sanottu huomioon ottaen voidaan alustavasti päätellä, että tarjonnan mahdollinen puute voidaan korvata laajentamalla unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöastetta, muulla tuonnilla sekä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen muulla kuin polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla.
4. Unionin etua koskevat päätelmät
(150)
Voidaan siis odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtuvassa tuonnissa antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden parantaa tilannettaan lisäämällä myyntimääriään, korottamalla myyntihintojaan ja nostamalla markkinaosuuttaan. Vaikka joitakin kielteisiä vaikutuksia ilmenisikin, kuten hinnankorotukset tiettyjen käyttäjien osalta, ne eivät todennäköisesti ole yhtä merkittäviä kuin tuottajille ja niiden toimittajille odotettavissa olevat edut.
(151)
Edellä sanotun perusteella päätellään alustavasti, että ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Tätä alustavaa arviointia on kuitenkin tarkasteltava vielä huolellisesti asianomaisten osapuolien esittämien huomautusten jälkeen.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
(152)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan lisävahinkoa unionin tuotannonalalle.
1. Vahingon korjaava taso
(153)
Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevien väliaikaisten toimenpiteiden tason olisi oltava riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko ylittämättä todettua polkumyyntimarginaalia. Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteillä pitäisi taata unionin tuotannonalalle mahdollisuus kattaa tuotantokustannuksensa ja saada kaiken kaikkiaan sellainen ennen veroja laskettu myyntivoitto, jonka se voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin puuttuessa.
(154)
Unionin tuotannonala väitti, että vahingon korjaavan tason määrittämisessä olisi käytettävä 12-15 prosentin voittotavoitetta. Tähän mennessä annettu näyttö ei kuitenkaan osoita vakuuttavasti, että kyseinen voittotaso on vähimmäisvaatimus unionin tuotannonalan kannattavan liiketoiminnan varmistamiseksi kyseisellä liiketoiminnan alalla. Koska korkeampaa voittotavoitetta tukevaa vankkaa näyttöä ei esitetty, pääteltiin alustavasti, että 5 prosentin voittotavoite olisi asianmukainen vahingon korjaavan tason määrittämiseksi.
(155)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta määritettiin vähentämällä tosiasiallinen voittomarginaali noudettuna lähettäjältä -hinnasta ja lisäämällä edellä mainittu tavoitevoittomarginaali näin laskettuun kannattavuusrajaa vastaavaan hintaan.
(156)
Seuraavat vahingon korjaavat tasot on vahvistettu alustavasti:
Yritys
Vahingon korjaava taso
New Changhai Group
61,4 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
104,2 %
Muut yritykset
104,2 %
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(157)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskeva väliaikainen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön alimman polkumyyntimarginaalin ja vahingon korjaavan tason suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti; alhaisin tulli on kaikissa tapauksissa polkumyyntimarginaali.
(158)
Koska kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyöaste oli erittäin korkea, niille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua tai tarkastelua, ja kaikille yhteistyöstä kieltäytyneille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettu väliaikainen tulli on sama. Edellä esitetyn perusteella ehdotetut tullit ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen tulli
New Changhai Group
8,5 %
Muut yhteistyössä toimivat yritykset
43,6 %
Kaikki muut yritykset
43,6 %
(159)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(160)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(161)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkia muita yrityksiä koskevaa tullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(162)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 ja ex 7019 31 00 (TARIC-koodit 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 ja 7019310099) kuuluviksi luokiteltavia enintään 50 mm pituisia silvottuja lasikuitusäikeitä; jatkuvakuituista, kiertämätöntä lasikuitulankaa, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti); lasikuitufilamenttilankaa, pois luettuna kyllästetyt ja päällystetyt langat, joilla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO standardin 1887 mukaisesti), sekä lasikuitufilamentista valmistettuja mattoja, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:
Yritys
Polkumyyntitulli (%)
TARIC-lisäkoodi
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ja Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Kaikki muut yritykset
43,6
A999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta pyytää, että niille ilmoitetaan yksityiskohdat niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, ja ne voivat saman ajan kuluessa esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2010.