KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 25. juli 2012
om statsstøtte SA.23839 (C 44/2007) ydet af Frankrig til virksomheden FagorBrandt
(meddelt under nummer C(2012) 5043)
(Kun den franske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2013/283/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Ved brev af 6. august 2007 modtog Kommissionen en anmeldelse fra Frankrig angående en omstruktureringsstøtte til FagorBrandt-koncernen.
(2)
Ved brev af 10. oktober 2007 meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter »TEUF«) over for denne støtte.
(3)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren (herefter »åbningsbeslutningen«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den anmeldte støtte.
(4)
Kommissionen modtog bemærkninger fra tre interesserede parter, nemlig to konkurrenter og støttemodtageren. Electrolux fremsatte bemærkninger ved brev af 14. december 2007. Efter et møde med Kommissionens tjenestegrene den 20. februar 2008 fremsatte denne virksomhed yderligere bemærkninger ved brev af 26. februar 2008 og 12. marts 2008. En konkurrent, der ønsker at forblive anonym, fremsatte bemærkninger ved brev af 17. december 2007 (4). FagorBrandt fremsatte bemærkninger ved brev af 17. december 2007. Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Frankrig ved brev af 15. januar 2008 og 13. marts 2008 for at give Frankrig mulighed for at fremsætte sine bemærkninger hertil og modtog bemærkninger fra Frankrig dels ved et brev af 15. februar 2008 og dels i form af et dokument fremlagt på mødet den 18. marts 2008 (se betragtning 5).
(5)
Ved brev af 13. november 2007 fremsatte Frankrig sine bemærkninger til Kommissionens indledning af proceduren. Den 18. marts 2008 fandt der et møde sted mellem Kommissionens tjenestegrene, de franske myndigheder og FagorBrandt. Efter dette møde fremsendte de franske myndigheder oplysninger ved brev af 24. april 2008 og 7. maj 2008. Et nyt møde fandt sted mellem de samme parter den 12. juni 2008. Efter dette møde fremsendte de franske myndigheder oplysninger ved brev af 9. juli 2008. Den 15. juli 2008 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som de franske myndigheder fremsendte den 16. juli 2008.
(6)
Den 21. oktober 2008 traf Kommissionen en positiv, betinget beslutning om omstruktureringsstøtten på 31 mio. EUR til FagorBrandt (5) (herefter »beslutningen af 21. oktober 2008«).
(7)
Denne beslutning blev annulleret af Retten den 14. februar 2012 (6) (herefter »Rettens dom af 14. februar 2012«) på grund af åbenbart urigtige skøn, idet der dels var taget hensyn til en ugyldig kompenserende foranstaltning, dels manglede en analyse af den samlede virkning for konkurrencen af en endnu ikke tilbagebetalt støtte, der tidligere var ydet af de italienske myndigheder (herefter »den italienske støtte«) og ikke var forenelig med den godkendte støtte.
(8)
Kommissionen skal derfor træffe en ny endelig afgørelse. I overensstemmelse med Rettens retspraksis (7) kan Kommissionen i det øjemed kun tage hensyn til de oplysninger, den var i besiddelse af på det pågældende tidspunkt, nemlig pr. 21. oktober 2008 (se afsnit 6.2.2. om tidsrammen for analysen).
2. BESKRIVELSE
(9)
Den omhandlede støtte er en omstruktureringsstøtte. Det budgetterede støttebeløb udgør 31 mio. EUR. Midlerne kommer fra det franske økonomi-, finans- og beskæftigelsesministerium. Støttemodtageren er FagorBrandt S.A., som har flere produktions- og markedsføringsdatterselskaber.
(10)
De franske myndigheder anfører, at FagorBrandt S.A. med de disponible midler og uden statsstøtte ville være ude af stand til at klare sine vanskeligheder. Den direkte støtte på 31 mio. EUR ville ifølge Frankrig kunne dække halvdelen af udgifterne til omstruktureringen (8).
(11)
Koncernen FagorBrandt (herefter »FagorBrandt«) ejes indirekte af selskabet Fagor Electrodomésticos S. Coop (herefter »Fagor«), som er et spansk andelsselskab. Dette andelsselskabs kapital er spredt på ca. 3 500 andelshavere (medarbejdere), hvoraf ingen kan eje over 25 % af andelsselskabets kapital.
(12)
Fagor tilhører selv andelsselskabsgruppen Mondragón Corporación Cooperativa (herefter »MCC«), der er en sammenslutning af juridisk og økonomisk selvstændige andelsselskaber. Fagor indgår i husholdningsdivisionen i MCC's industrisektorgruppe.
(13)
FagorBrandt havde i 2007 en omsætning på 903 mio. EUR. Koncernen er aktiv inden for alle kategorier af hårde hvidevarer, som omfatter tre overordnede produktgrupper, nemlig vask (opvaskemaskiner, vaskemaskiner, tørretumblere, vaske-og-tørremaskiner), køl og frys (køleskabe, frysere) samt madlavning (traditionelle ovne, mikrobølgeovne, komfurer, kogeplader, emhætter).
3. ÅRSAGERNE TIL PROCEDURENS INDLEDNING
(14)
I sin åbningsbeslutning udtrykte Kommissionen tvivl af følgende fem grunde: risikoen for omgåelse af forbuddet mod at yde omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder, risikoen for, at forpligtelsen til at tilbagebetale den uforenelige statsstøtte ville blive omgået, tvivl om, hvorvidt virksomheden igen ville blive rentabel på længere sigt, utilstrækkelige kompenserende foranstaltninger og tvivl om, hvorvidt statsstøtten var begrænset til det nødvendige minimum, især i relation til støttemodtagerens eget bidrag.
3.1. Risikoen for omgåelse af forbuddet mod at yde omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder
(15)
FagorBrandt blev oprettet i januar 2002 og var følgelig ifølge punkt 12 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (herefter »omstruktureringsrammebestemmelserne«) (9) en nyoprettet virksomhed indtil januar 2005, dvs. i tre år efter sin oprettelse. Det betyder, at såvel på det tidspunkt, hvor virksomheden nød godt af skattefritagelsen efter den franske skattelovs § 44 f) (herefter »§ 44 f)-støtten«), som da Kommissionen erklærede denne støtte uforenelig med fællesmarkedet og påbød tilbagebetaling (10), var FagorBrandt en nyoprettet virksomhed. I henhold til punkt 12 i omstruktureringsrammebestemmelserne måtte der derfor ikke ydes omstruktureringsstøtte til den. Det forhold, at Frankrig endnu ikke havde tilbagesøgt den støtte, der i december 2003 blev erklæret uforenelig med fællesmarkedet, på det tidspunkt, hvor virksomheden ikke længere var en nyoprettet virksomhed og dermed var berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte, kunne udgøre en omgåelse af forbuddet i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 12.
3.2. Risikoen for omgåelse af pligten til at tilbagebetale den uforenelige statsstøtte
(16)
I betragtning af, at den anmeldte støtte i vid udstrækning så ud til at skulle anvendes til at finansiere tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten, udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt den anmeldte støtte kunne føre til en omgåelse af pligten til tilbagebetaling af denne uforenelige støtte og gøre tilbagebetalingspligten indholdsløs og virkningsløs.
3.3. Tvivlen om virksomhedens langsigtede rentabilitet
(17)
Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt virksomhedens langsigtede rentabilitet ville blive genoprettet. På baggrund af, at omsætningen for 2007 forventedes at stige med ca. 20 % i forhold til året før, ønskede den at få oplyst, hvad disse forventninger byggede på. Desuden hæftede Kommissionen sig ved, at det af omstruktureringsplanen ikke fremgik, hvordan FagorBrandt agtede at klare tilbagebetalingen af den uforenelige støtte, som virksomhedens italienske datterselskab havde modtaget.
3.4. Utilstrækkelige kompenserende foranstaltninger
(18)
Kommissionen udtrykte også tvivl om, hvorvidt det kunne accepteres, at der ikke ville blive iværksat flere kompenserende foranstaltninger end dem, der allerede var truffet som led i omstruktureringsplanen. Kommissionen henviste i den forbindelse til følgende:
i)
Støttemodtagere, der opfylder kriterierne for at blive betragtet som »store virksomheder«, skal ifølge omstruktureringsrammebestemmelserne (punkt 38-41) træffe kompenserende foranstaltninger.
ii)
Uden støtten ville FagorBrandt forsvinde fra markedet, og hovedparten af FagorBrandts konkurrenter er europæiske virksomheder. Hvis FagorBrandt forsvandt fra markedet, ville de europæiske konkurrenter derfor kunne øge deres salg og produktion betydeligt.
iii)
Det ser ud til, at størsteparten af de allerede iværksatte foranstaltninger ikke kan tages i betragtning som kompenserende foranstaltninger på grundlag af omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 40.
iv)
Endelig understregede Kommissionen, at der ifølge de rammebestemmelser, der var gældende på det tidspunkt, hvor den behandlede Bull (11)-og Euromoteurs (12)-sagerne, som Frankrig påberåber sig, ikke var nogen pligt til at iværksætte kompenserende foranstaltninger. Den fremhævede desuden også andre væsentlige forskelle mellem de nævnte sager og den her foreliggende.
3.5. Tvivl med hensyn til støttemodtagerens eget bidrag
(19)
Kommissionen gav endelig udtryk for tvivl om, hvorvidt betingelserne i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 43-44 var opfyldt. For det første havde de franske myndigheder ikke indregnet tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne, og for det andet havde de franske myndigheder ikke givet nogen forklaring på, hvorfra visse beløb, der blev medregnet under »støttemodtagerens eget bidrag«, stammede.
4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
4.1. Bemærkninger fra Electrolux
(20)
Electrolux oplyste, at virksomheden for at imødegå den globale konkurrence havde iværksat omfattende og meget bekostelige omstruktureringsplaner. For at bevare sin konkurrencedygtighed havde virksomheden været tvunget til at træffe drastiske foranstaltninger og bl.a. lukke otte fabrikker i Vesteuropa, hvis produktion hovedsagelig blev flyttet til andre eksisterende fabrikker i Europa og til nye fabrikker i Polen og Ungarn. Størsteparten af virksomhederne i hårdehvidevareindustrien havde gennemført tilsvarende omstruktureringer. Electrolux klagede derfor over, at FagorBrandt kunne få offentlig støtte til at imødegå en situation, som resten af industrien selv måtte klare uden tilsvarende hjælp. Støtten fordrejede konkurrencen på bekostning af andre virksomheder.
4.2. Bemærkninger fra den anden konkurrent
(21)
Denne konkurrent, som ønsker at forblive anonym, fandt for det første ikke, at den planlagte støtte ville genoprette FagorBrandts rentabilitet på lang sigt. Konkurrenten mente, at der var behov for en omfattende industriel reorganisering for at sikre virksomhedens overlevelse. Men konkurrenten mente ikke, at FagorBrandt havde midlerne til at finansiere de nødvendige investeringer. Støtten ville heller ikke sætte FagorBrandt i stand til at nå op på den størrelse, der var nødvendig for at styrke virksomhedens forhandlingsposition over for de store distributører, som foretrækker at handle med leverandører, der står stærkere inden for Den Europæiske Union.
(22)
For det andet fandt denne konkurrent, at støtten ikke var begrænset til det nødvendige minimum, da FagorBrandt kunne tilvejebringe de midler, der var nødvendige for virksomhedens omstrukturering, hos sin aktionær og det andelsselskab (nemlig MCC, hvori også banken Caja Laboral indgår), som denne aktionær tilhører.
(23)
For det tredje fandt denne konkurrent, at støtten kunne påvirke konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne. Størsteparten af sektorens virksomheder har en produktion i Europa og kan derfor betragtes som europæiske. De asiatiske og tyrkiske konkurrenter har kun nævneværdige aktiviteter inden for bestemte produkter. Desuden er FagorBrandt den femtestørste aktør i Europa og står stærkt på det franske, det spanske og det polske marked. Konkurrenten fandt derfor, at Kommissionen i mangel af kompenserende foranstaltninger ikke kunne erklære støtten for forenelig med fællesmarkedet.
(24)
For det fjerde måtte der af Frankrigs og Italiens tidligere ulovlige støtte drages to konklusioner, nemlig dels at det med FagorBrandts vanskeligheder drejede sig om tilbagevendende problemer, som på sigt satte spørgsmålstegn ved virksomhedens fortsatte rentabilitet, dels at den anmeldte støtte sandsynligvis ville blive brugt til at tilbagebetale den ulovlige støtte, hvilket var en omgåelse af påbuddet om tilbagebetaling.
4.3. Bemærkninger fra FagorBrandt
(25)
Bemærkningerne fra FagorBrandt svarede stort set til bemærkningerne fra de franske myndigheder, som opsummeres i det følgende.
5. BEMÆRKNINGER FRA FRANKRIG
5.1. Frankrigs bemærkninger angående åbningsbeslutningen
(26)
Hvad angår muligheden for en omgåelse af forbuddet mod at yde statsstøtte til nyoprettede virksomheder, bestrider de franske myndigheder ikke, at FagorBrandt skulle betragtes som en »nyoprettet virksomhed« i de første tre år efter dens oprettelse, jf. punkt 12 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Frankrig bemærker dog, at det først var i løbet af 2006, efter de vanskeligheder, der begyndte at opstå i 2004 og forværringen af virksomhedens finansielle situation siden 2005, altså i det femte år efter dens oprettelse, at spørgsmålet om eventuelt at yde statsstøtte til den blev aktuelt. Med andre ord havde virksomheden ikke nogen grund til at anmode om omstruktureringsstøtte, før den befandt sig i en situation, der retfærdiggjorde en sådan støtte, dvs. i løbet af 2006. Spørgsmålet om en eventuel tilsidesættelse af treårsreglen er derfor irrelevant.
(27)
Hvad angår muligheden for, at den anmeldte støtte vil gøre tilbagebetalingspligten virkningsløs, henviste Frankrig til, at det ikke kun er tilbagebetalingspligten, der har gjort virksomheden kriseramt. De finansielle vanskeligheder begyndte faktisk i 2004, og situationen blev kraftigt forværret i 2005 og 2006. Som Kommissionen konkluderede i sin åbningsbeslutning, er virksomheden en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand. Frankrig udleder heraf, at virksomheden derfor er berettiget til omstruktureringsstøtte, hvis de andre betingelser for en sådan støtte i øvrigt er opfyldt. Spørgsmålet om, hvorvidt virksomheden kunne overleve efter 2007 eller 2008, hvis den ikke skulle tilbagebetale støtten, er irrelevant, fordi den har pligt til at tilbagebetale støtten, og det har den haft siden vedtagelsen af Kommissionens beslutning om § 44 f)-støtten i 2003. Det er derfor helt klart de finansielle vanskeligheder, der retfærdiggjorde støtteanmodningen, og disse vanskeligheder skyldtes de omstruktureringsomkostninger, virksomheden allerede havde måttet afholde, den manglende afslutning af denne omstrukturering samt desuden alle de andre omkostninger, virksomheden måtte afholde, herunder tilbagebetalingen af støtten.
(28)
Hvad angår genoprettelse af FagorBrandts langsigtede rentabilitet og de to tvivlsspørgsmål, der blev rejst i åbningsbeslutningen, fremsatte de franske myndigheder følgende bemærkninger. Den forventede omsætningsstigning på 20 % i 2007 i forhold til 2006 beroede hovedsagelig på den ændring af FagorBrandts aktivitetssfære, der skete i 2006. Med hensyn til den manglende indregning af tilbagebetalingen af den ulovlige støtte til det italienske datterselskab (ydet i forbindelse med Brandt Italias overtagelse af Ocean Spas aktiviteter inden for husholdningsapparater) oplyste de franske myndigheder, at denne tilbagebetaling ikke ventedes at ville påvirke virksomhedens rentabilitet, eftersom det endelige beløb, Brandt Italia skulle udrede, ventedes at ville ligge under 200 000 EUR, idet det resterende beløb skulle betales af sælgeren af disse aktiviteter.
(29)
Hvad angår de manglende kompenserende foranstaltninger, gentog Frankrig, at virksomheden allerede i 2004 havde afhændet Brandt Components (Nevers-fabrikken). Virksomheden havde desuden nedbragt sin produktionskapacitet ved at indstille produktionen af kummefrysere og fritstående mikrobølgeovne. De franske myndigheder henviste desuden til, at støtten havde forårsaget ganske ubetydelige fordrejninger, hvilket mindskede behovet for kompenserende foranstaltninger. FagorBrandt sidder på under [0-5] % (13) af det europæiske marked, hvilket er en ganske lille markedsandel i forhold til virksomhedens største konkurrenter. De franske myndigheder finder i øvrigt, at virksomhedens tilstedeværelse på markedet er med til at forhindre, at der opstår en oligopolsituation. Under den formelle undersøgelsesprocedure foreslog Frankrig en række yderligere kompenserende foranstaltninger.
(30)
Hvad angår Kommissionens tvivl angående støttens begrænsning til et minimum og støttemodtagerens eget bidrag, fremsatte de franske myndigheder følgende bemærkninger. Med hensyn til Kommissionens betænkeligheder ved, at tilbagebetalingen af støtten ikke var indregnet i omstruktureringsomkostningerne, anførte de franske myndigheder, at tilbagebetaling af en ulovlig støtte ikke i sig selv kan anses som en omstruktureringsomkostning. Med hensyn til »støttemodtagerens eget bidrag« (kaldet »effort propre« i anmeldelsen), oplyste de franske myndigheder, at der var tale om banklån.
5.2. Frankrigs bemærkninger til bemærkningerne fra interesserede parter
(31)
Med hensyn til Electrolux' bemærkninger understregede Frankrig, at de omstruktureringsforanstaltninger, Electrolux og andre konkurrenter havde iværksat, ikke tog sigte på at rette op på en vanskelig økonomisk situation, men derimod på at styrke deres position på markedet for hårde hvidevarer. Frankrig fandt derfor ikke, at man kunne sammenligne FagorBrandt og dennes konkurrenter, der i øvrigt rådede over betydeligt større finansielle midler, fordi de var betydeligt større.
(32)
Med hensyn til de bemærkninger angående FagorBrandts langsigtede rentabilitet, som den konkurrent, der ønskede at forblive anonym, havde fremsat, fremhævede de franske myndigheder først og fremmest, at FagorBrandt havde sat ind på i første omgang at dæmme op for tabene og styrke sin avance for på sigt at komme til at stå stærkere på markedet, bl.a. ved at udvikle […].
(33)
Hvad angår påstanden om, at støtten ikke er begrænset til et minimum, da FagorBrandt kunne skaffe finansiering hos sine aktionærer, pegede de franske myndigheder på, at MCC ikke er et holdingselskab, men en andelsbevægelse. I denne andelsbevægelse er hvert enkelt andelsselskab selvstændigt, herunder Fagor og banken Caja Laboral, og beslutningerne træffes af deres andelshavere, som ejer dem. FagorBrandt kan derfor kun regne med finansiel støtte fra Fagor, og denne støtte er begrænset til Fagors aktuelle formåen. Overtagelsen af FagorBrandt resulterede i et likviditetstab for Fagor, som i dag ikke er i stand til at bidrage med større finansiering.
(34)
For det tredje pegede de franske myndigheder i deres svar på påstanden om konkurrenceskadelige virkninger på en række modsigelser i den anonyme konkurrents bemærkninger. På den ene side hævdede denne konkurrent, at støtten påvirkede konkurrenceforholdene på det europæiske marked. På den anden side påstod den, at FagorBrandt var for lille i forhold til de store konkurrenter, hvilket udgjorde en risiko for FagorBrandts rentabilitet. Og med hensyn til manglen på kompenserende foranstaltninger henviste de franske myndigheder til, at de allerede havde iværksat relevante kompenserende foranstaltninger og agtede at iværksætte yderligere sådanne foranstaltninger.
(35)
For det fjerde anførte Frankrig som svar på de påstande, der var baseret på Frankrigs og Italiens tidligere ydelse af ulovlig støtte, at denne ulovlige støtte ikke blev ydet til et omstruktureringsprogram i virksomheden, men til en ordning, der skulle fastholde beskæftigelsen i landet. Frankrig pegede endvidere på, at der, som det fremgik af de oplysninger, FagorBrandt havde givet Kommissionen den 17. december 2007, ikke var nogen reel sammenhæng mellem den ydede støtte (ca. 20 mio. EUR netto efter skat) og den uforenelige støtte (ca. 27,3 mio. EUR med renter). Desuden var omstruktureringsomkostningerne blevet vurderet til 62,5 mio. EUR, altså en hel del mere end den omstruktureringsstøtte, der var tale om. Endelig fremhævede de franske myndigheder også udgifternes fungible karakter.
(36)
Med hensyn til de bemærkninger, FagorBrandt havde fremsat over for Kommissionen, oplyste de franske myndigheder, at de kun kunne tilslutte sig dem, ikke mindst i betragtning af, at de supplerede deres egne bemærkninger.
6. VURDERING AF STØTTEN
6.1. Vurdering af, om der er tale om statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1
(37)
Kommissionen mener, at foranstaltningen udgør statsstøtte efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Den er iværksat i form af et tilskud fra den franske stat og er derfor finansieret af statsmidler og kan tilskrives staten. Foranstaltningen er udelukkende rettet mod FagorBrandt og er derfor selektiv. Tilskuddet begunstiger FagorBrandt, idet virksomheden får tilført supplerende midler, og idet den kan undgå at standse sine aktiviteter. Foranstaltningen risikerer dermed at fordreje konkurrencen mellem producenterne af hårde hvidevarer. Endelig er hårdehvidevaremarkedet kendetegnet ved en omfattende samhandel mellem medlemsstaterne. Derfor konkluderer Kommissionen, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte. Frankrig anfægter ikke denne konklusion.
6.2. Retsgrundlag for vurderingen
6.2.1. Retsgrundlag for støttens forenelighed
(38)
EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, indeholder undtagelser fra hovedreglen om uforenelighed i stk. 1 i samme artikel. Undtagelsesbestemmelserne i traktatens artikel 107, stk. 2, finder helt klart ikke anvendelse i denne sag.
(39)
Hvad angår undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, bemærker Kommissionen, at eftersom støtten ikke har regionalt sigte og derfor helt klart ikke kan falde ind under litra b) i dette stykke, er det kun undtagelsesbestemmelsen i litra c), der kan finde anvendelse. Denne undtagelsesbestemmelse drejer sig om statsstøtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når de ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. Det er i den forbindelse klart, at støtten blev ydet til genoprettelse af en kriseramt virksomheds langsigtede rentabilitet. Kommissionen har i omstruktureringsrammebestemmelserne redegjort for, hvordan den ser på denne form for støtte. Det er derfor disse rammebestemmelser, der er retsgrundlaget for vurderingen af denne sag. Kommissionen finder ikke, at der er nogen andre rammebestemmelser eller retningslinjer, der kan finde anvendelse i den konkrete sag. Frankrig har i øvrigt heller ikke påberåbt sig nogen anden undtagelsesbestemmelse i TEUF, og ingen af de interesserede parter har anfægtet valget af dette retsgrundlag, som allerede blev nævnt i åbningsbeslutningen.
6.2.2. Tidsramme for analysen
(40)
I overensstemmelse med Rettens retspraksis (14) skal Kommissionen, efter at dens beslutninger blev annulleret, udelukkende basere sin nye analyse på oplysninger, som den var i besiddelse af på tidspunktet for vedtagelsen af den annullerede beslutning, i dette tilfælde pr. 21. oktober 2008.
(41)
Begivenheder efter den 21. oktober 2008 skal derfor ikke tages i betragtning. Ændringer eller forandringer i markedssituationen eller hos støttemodtageren skal holdes ude af analysen. Kommissionen tager heller ikke hensyn til den del af gennemførelsen af omstruktureringsplanen, som ligger efter oktober 2008 (15).
(42)
Endvidere har Kommissionen ikke pligt til at genoptage undersøgelsen af sagen eller supplere den med nye tekniske ekspertvurderinger (16). Annullation af en retsakt, der afslutter en administrativ procedure i flere faser, medfører ikke nødvendigvis annullation af hele proceduren. Når det som i det foreliggende tilfælde trods undersøgelsesdokumenter, der gør det muligt at foretage en udtømmende analyse af støttens forenelighed, viser sig, at Kommissionens analyse ikke er fuldstændig og dermed gør beslutningen ulovlig, kan den procedure, hvormed denne beslutning skal omgøres, genoptages på grundlag af allerede anvendte undersøgelsesdokumenter (17).
(43)
Idet Kommissionen udelukkende skal bygge sin nye analyse på oplysninger, som den rådede over i oktober 2008, og som de franske myndigheder og FagorBrandt allerede har fremsat deres holdninger til, er der i øvrigt ingen grund til at undersøge dem igen (18). Endelig er tredjeparters ret til at fremsætte deres bemærkninger sikret i kraft af offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende af beslutningen om indledning af proceduren (19), og der findes ingen bestemmelse i forordning (EF) nr. 659/1999, der kræver, at de får denne mulighed igen, når den oprindelige omstruktureringsplan ændres i undersøgelsesforløbet (20).
(44)
Denne afgørelse bygger således udelukkende på oplysninger, der var til rådighed den 21. oktober 2008.
6.3. Virksomhedens berettigelse til omstruktureringsstøtte
(45)
For at kunne modtage omstruktureringsstøtte skal en virksomhed først og fremmest opfylde betingelserne for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed som defineret i punkt 2.1 i omstruktureringsrammebestemmelserne.
(46)
I betragtning 24 i åbningsbeslutningen anførte Kommissionen, at virksomheden så ud til at være kriseramt som omhandlet i punkt 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne. I betragtning 27 i åbningsbeslutningen anførte Kommissionen desuden, at virksomhedens vanskeligheder som omhandlet i punkt 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne var blevet for alvorlige til at kunne løses af dens spanske aktionær. I modsætning til denne foreløbige vurdering fandt den konkurrent, som ønskede at forblive anonym, at FagorBrandt kunne skaffe den nødvendige finansielle støtte til at imødegå sine vanskeligheder hos Fagor og MCC. Derfor skal det analyseres, om den foreløbige vurdering i åbningsbeslutningen skal ændres. Kommissionen bemærker, at konkurrenten bygger sin udtalelse på en artikel fra pressen (21), hvori der peges på, at Fagor let kan rejse midlerne på finansmarkederne. Kommissionen hæfter sig dog ved, at denne artikel daterer sig til april 2005, og at Fagors økonomiske situation siden da er blevet kraftigt forværret. De franske myndigheder henviser i den forbindelse til, at Fagors finansielle gæld (uden konsolidering med FagorBrandts) tredobledes i 2005 på grund af køb af FagorBrandt-aktierne og massive industriinvesteringer hos Fagor. Desuden foretog Fagor en kapitaltilførsel på 26,9 mio. EUR til FagorBrandt i 2006. Dette har alt sammen stort set lagt beslag på hele andelsselskabets gældsætningskapacitet, og dets gældskvote overstiger langt, hvad der normalt anses for rimeligt.
(47)
I øvrigt forklarede de franske myndigheder, at Fagor, som er eneaktionær i FagorBrandt-koncernen, er et spansk andelsselskab. Dette andelsselskabs kapital er spredt på ca. 3 500 andelshavere (medarbejdere), hvoraf ingen kan eje over 25 % af andelsselskabets kapital.
(48)
På grund af denne juridiske form kan Fagor ikke foretage kapitalforhøjelser, der er åbne for tredjemand. Andelsselskabet kan kun få forhøjet sin kapital ved at henvende sig til sine egne medlemmer, hvis finansielle kapacitet er begrænset til deres personlige opsparing. Den eneste mulighed, det har for at finansiere sine udviklingsplaner, er at optage lån hos banker eller udstede obligationslån.
(49)
For så vidt angår MCC, er dette en sammenslutning af andelsselskaber, hvortil Fagor hører. Andelsselskaberne er juridisk og økonomisk selvstændige medlemmer af denne sammenslutning. Der er med andre ord ingen kapitalforbindelse mellem Fagor og MCC. MCC er dermed ikke et holdingselskab, men en andelsbevægelse. Hvert andelsselskab i sammenslutningen, som Fagor eller banken Caja Laboral, er selvstændigt og underlagt de beslutninger, som dets egne medlemmer og dermed ejere træffer. Forholdet mellem MCC og dens medlemmer kan derfor ikke udlægges som det, der gælder i en traditionel virksomhedskoncern.
(50)
På grund af sin juridiske form kunne MCC således ikke rejse midler som et aktieselskab og kan ikke betragtes som et moderselskab efter punkt 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne. FagorBrandt kunne derfor kun regne med finansiel støtte fra sit moderselskab Fagor inden for grænserne af dettes aktuelle formåen.
(51)
Kommissionen finder derfor ingen grund til at ændre den vurdering, den anlagde i åbningsbeslutningen, hvad angår virksomhedens støtteberettigelse på grundlag af punkt 11 og 13 i omstruktureringsrammebestemmelserne.
(52)
Hvad angår virksomhedens støtteberettigelse på grundlag af betingelserne i afsnit 2.1 i omstruktureringsrammebestemmelserne, blev der i åbningsbeslutningen kun rejst tvivl om et enkelt punkt, nemlig risikoen for omgåelse af forbuddet mod omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder (se afsnit 3 ovenfor om grundene til at indlede procedure i sagen).
(53)
Kommissionen har foretaget en analyse af virksomhedens finansielle situation, som opsummeres i tabel 1 nedenfor. Det fremgår helt klart, at virksomheden i de første tre år efter sin oprettelse, selv om den havde tilbagebetalt § 44 f)-støtten, ikke opfyldte kriterierne i punkt 10 og 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne for at blive betragtet som en kriseramt virksomhed - med hensyn til punkt 10 i omstruktureringsrammebestemmelserne ser det ud til, at selv om virksomheden havde tilbagebetalt støtten på de 22,5 mio. EUR allerede i 2004 (dvs. i månederne efter Kommissionens endelige negativbeslutning), ville den endnu ikke have mistet halvdelen af sin egenkapital i 2004. Med hensyn til punkt 11 i omstruktureringsrammebestemmelserne bemærkes, at selv om virksomheden havde tilbagebetalt støtten på de 22,5 mio. EUR allerede i 2004, ville den kun have haft et enkelt år med tab (2004), hvilket ikke er nok til, at den på grundlag af dette punkt kan betragtes som kriseramt. Det var altså efter begyndelsen af 2005, at FagorBrandt-koncernens vanskeligheder blev forværret så meget, at virksomheden kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand (dvs. en virksomhed, som »uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed« styrer mod »ophør på kort eller mellemlang sigt«), formentlig i året efter (i betragtning af forpligtelsen til at tilbagebetale § 44 f)-støtten) og helt sikkert i 2007.
Tabel 1
Mio. EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Omsætning
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Bruttoavance
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Nettoresultat
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Egenkapital
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
(54)
Kommissionen har også konstateret, at Fagor i løbet af første kvartal 2005 besluttede at købe 90 % af virksomhedens aktier til en pris af [150-200] mio. EUR. Det viser, at markedet ikke opfattede virksomheden som en kriseramt virksomhed i omstruktureringsrammebestemmelsernes forstand, altså en virksomhed, der uden hjælp fra det offentlige næsten med sikkerhed styrede mod lukning på kort eller mellemlang sigt.
(55)
På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at virksomheden, som blev oprettet i januar 2002, ikke kunne betragtes som en kriseramt virksomhed i de første tre år af dens eksistens, heller ikke selv om den straks havde tilbagebetalt § 44 f)-støtten. Den finder derfor, at den omstændighed, at Frankrig ventede med at tilbagesøge § 44 f)-støtten til januar 2005 - dvs. tre år efter FagorBrandts oprettelse - ikke bevirkede, at en virksomhed, som ellers ville være forsvundet fra markedet, blev holdt kunstigt i live. Den finder også, at virksomheden i denne periode ikke havde nogen grund til at søge om omstruktureringsstøtte. I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at den omstændighed, at Frankrig først startede tilbagesøgningen af § 44 f)-støtten i januar 2005, ikke udgør en omgåelse af forbuddet mod omstruktureringsstøtte til nyoprettede virksomheder som omhandlet i omstruktureringsrammebestemmelsernes punkt 12.
(56)
Det konkluderes, at den tvivl, der bestod med hensyn til virksomhedens støtteberettigelse, ikke længere består, og Kommissionen finder, at betingelserne i afsnit 2.1. i omstruktureringsrammebestemmelserne er opfyldt.
6.4. Bestemmelser angående den tidligere ulovlige og uforenelige støtte
6.4.1. Støtte ydet af Frankrig
(57)
På grundlag af punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne og i betragtning af, at formålet med den anmeldte støtte ser ud til primært at være at finansiere tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten, udtrykte Kommissionen i betragtning 30 i åbningsbeslutningen betænkeligheder ved, at den anmeldte støtte kunne være en omgåelse af tilbagebetalingspåbuddet og gøre dette påbud indholds- og virkningsløst.
(58)
I sin vurdering af dette spørgsmål har Kommissionen taget hensyn til følgende.
(59)
Ifølge fast retspraksis gælder for det første, at når uforenelig støtte tilbagebetales med renter, kan det genoprette den situation, der bestod før støttens ydelse, og dermed eliminere de konkurrencefordrejninger, støtten forårsagede. I denne sag antages tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten med renter - der er en forudsætning for udbetalingen af den nye støtte - derfor at genoprette den situation, der bestod før støttens ydelse.
(60)
For det andet bemærkes, at virksomheden er berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte. Virksomhedens økonomiske problemer skyldes nemlig ikke primært tilbagebetalingen af støtten. De beror på andre faktorer, der er årsagen til de tab, virksomheden har lidt siden 2004 (se tabel 1). Den fremtidige tilbagebetaling af den uforenelige støtte vil kun forværre disse vanskeligheder indtil det øjeblik, hvor virksomheden ikke længere vil kunne klare denne tilbagebetaling uden støtte fra staten. Desuden er der iværksat en omstruktureringsplan, hvis omkostninger beløber sig til 62,5 mio. EUR. Det viser, at den operationelle omstrukturering, der er nødvendig for at genoprette virksomhedens rentabilitet, er forbundet med meget store omkostninger, der er større end de omkostninger, tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten er forbundet med, og som beløber sig til 22,5 mio. EUR plus renter. Dette viser, at FagorBrandt er en kriseramt virksomhed, hvis eksistens er truet. Den er derfor ligesom enhver virksomhed i samme situation berettiget til at modtage omstruktureringsstøtte, hvis de andre betingelser i rammebestemmelserne er opfyldt.
(61)
For det tredje fandt Kommissionen i sin beslutning fra 1991 i Deggendorf-sagen (22), hvor den anførte, at »den samlede virkning af den ulovlige støtte, som Deggendorf har nægtet at tilbagebetale siden 1986, og den nye […] støtte vil give virksomheden en særlig stor og uberettiget fordel, som vil ændre samhandelsvilkårene på en måde, der vil stride mod den fælles interesse«, støtten forenelig med fællesmarkedet på betingelse af, at »myndighederne udsætter udbetalingen af den […] omhandlede støtte til Deggendorf GmbH, indtil de har inddrevet den […] støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet.« I sin dom af 15. maj 1997 (23) stadfæstede Domstolen de kriterier, Kommissionen havde lagt til grund. Siden da har Kommissionen vedtaget flere beslutninger, hvor den har fulgt samme tilgang og fundet en ny støtte forenelig med fællesmarkedet, men samtidig stillet betingelse om, at udbetalingen af støtten skulle udsættes, indtil den ulovlige støtte var tilbagebetalt (24). Kommissionen bemærker, at der i den foreliggende sag fra det øjeblik, hvor den nye støtte opfylder betingelserne i omstruktureringsrammebestemmelserne, intet er til hinder for at følge samme tilgang som i Deggendorf-sagen og dermed anse den nye støtte for at være forenelig på betingelse af, at dens udbetaling stilles i bero, indtil § 44 f)-støtten er tilbagebetalt.
(62)
De ovenstående betragtninger har fjernet den tvivl, Kommissionen nærede angående dette spørgsmål.
(63)
Kommissionen vil i den forbindelse gerne henlede opmærksomheden på følgende. Ifølge punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne skal Kommissionen, når den tager stilling til en støtte til omstrukturering, »tage hensyn til for det første den samlede virkning af den tidligere og den nye støtte og for det andet det forhold, at den gamle støtte ikke er blevet tilbagebetalt«. Som anført i fodnote 14 i omstruktureringsrammebestemmelserne bygger denne bestemmelse på Deggendorf-dommen (25). I den foreliggende sag har Frankrig givet tilsagn om at tilbagesøge § 44 f)-støtten, før den udbetaler nogen ny støtte. I overensstemmelse med Deggendorf-dommen skal Kommissionen i denne afgørelse omdanne dette tilsagn til en betingelse for den anmeldte støttes forenelighed med fællesmarkedet. Derved kan den sikre, at den gamle støtte ikke kumuleres med den nye, og at den gamle støtte bliver tilbagebetalt.
6.4.2. Den ulovlige italienske støtte
(64)
Pr. 21. oktober 2008 skyldte FagorBrandts italienske datterselskab Brandt Italia fortsat en del af den støtte, som de italienske myndigheder havde ydet det. Denne støtte blev erklæret uforenelig af Kommissionen i dens beslutning af 30. marts 2004 (26).
(65)
Som det nævnes i betragtning 61, bekræfter Deggendorf-dommen (27) i et sådant tilfælde, at Kommissionen ikke overskrider sine skønsbeføjelser, når den pålægger tilbagebetaling af tidligere støtte som betingelse for udbetaling af ny støtte. Ved anlæggelse af den synsvinkel, at Kommissionen gør ydelsen af den planlagte støtte betinget af forudgående tilbagebetaling af et eller flere tidligere støttebeløb, har den ikke pligt til at foretage en undersøgelse af den samlede virkning for konkurrencen af disse støttebeløb, idet en sådan betingelse gør det muligt at undgå, at fordelen ved den planlagte støtte kumuleres med fordelen ved den tidligere udbetalte støtte (28).
(66)
Kommissionen lagde således i forbindelse med sin beslutningspraksis vægt på, at tilbagebetalingen af den uforenelige støtte skulle ske før udbetalingen af ny støtte (29), frem for at anvende punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne, som giver den lov til at tage den samlede virkning af den ulovlige støtte og den nye støtte i betragtning.
(67)
På grund af de særlige omstændigheder i den foreliggende sag vil Kommissionen imidlertid anvende punkt 23 i rammebestemmelserne. Kommissionen skal netop også træffe en ny afgørelse i denne sag som følge af Rettens annullation af dens beslutning af 21. oktober 2008. På den baggrund kan Kommissionen ikke tage hensyn til oplysninger, som ikke var i dens besiddelse på datoen for den første beslutning. Derfor kan Kommissionen ikke tage hensyn til nye forpligtelser, som medlemsstaten måtte have indført, eller til de nærmere betingelser for tilbagebetaling af ulovlig støtte, som måtte have fundet sted efter denne dato.
(68)
Som Retten i sin dom af 14. februar 2012 i øvrigt opfordrer Kommissionen til (30), skal den derfor undersøge den samlede virkning for konkurrencen af den italienske støtte og af den anmeldte omstruktureringsstøtte.
(69)
Imidlertid er det nødvendigt først at fastslå beløbet for den italienske støtte, som skulle have været taget i betragtning den 21. oktober 2008.
(70)
FagorBrandt vurderer, at det beløb, som Brandt Italia skulle tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningen af den italienske støtte, formentlig ville ligge på under 200 000 EUR.
(71)
Faktisk købte FagorBrandt gennem datterselskabet Brandt Italia i 2003 fabrikken i Verolanuova og dens aktiver af selskabet Ocean, som var i betalingsstandsning. Den pris, Brandt Italia bød for de pågældende aktiver, var på 10 mio. EUR.
(72)
Da Oceans kuratorer fandt dette beløb utilstrækkeligt, ønskede de italienske myndigheder at anvende bestemmelserne fra ordningerne vedrørende Mobilita og Cassa Integrazione, som er blevet af erklæret forenelige med gældende EU-ret, på disse overtagelsestransaktioner. De ville bl.a. tillade, at virksomheder, der ansatte arbejdsløse, kunne opnå fritagelse for socialsikringsbidrag. Formålet med disse foranstaltninger var at give køber en fordel, som kunne forøge købsprisen på de omhandlede aktiver tilsvarende.
(73)
Derfor offentliggjorde de italienske myndigheder et lovdekret den 14. februar 2003 om, at køberen af aktiver i ethvert selskab i betalingsstandsning med over 1 000 ansatte skulle fritages for socialsikringsbidrag og andre bidrag for hver overtaget medarbejder. Brandt Italias overtagelse af hårdehvidevareaktiviteterne i Océan SpA den 7. marts 2003 var støtteberettiget til denne ordning, som var indført ved lovdekret. Derfor blev den købspris, som Brandt Italia foreslog, forøget med fritagelsesbeløbet, der blev anslået til 8,5 mio. EUR, og androg dermed 18,5 mio. EUR.
(74)
I sin beslutning af 30. marts 2004 (31) fandt Kommissionen, at lovdekretet af 14. februar 2003, som blev gennemført ved lov den 17. april 2003, var en ulovlig og uforenelig støtteordning. Så snart Brandt Italia fik kendskab til Kommissionens beslutning, fik selskabet ved handelsretten i Brescia den 5. juli 2004 dom for beslaglæggelse af den sidste del af betalingen af købsprisen (5,7 mio. EUR) og henvendte sig til Oceans advokater for at opkræve det beløb, der var betalt for meget. Brandt Italia mente nemlig, at den italienske stat skulle tilbagesøge den ulovlige støtte hos den reelle modtager.
(75)
Selv om modtageren af den omhandlede støtte, der blev ydet i kraft af den ordning, som Kommissionen fandt ulovlig, var Brandt Italia (nemlig det selskab, der faktisk nød godt af fritagelserne), vurderede FagorBrandt derfor, at den endelige fordel ved denne støtte næsten fuldt ud blev overført til de kreditorer, som var registreret af Oceans kuratorer, via en forhøjelse af købsprisen på aktiverne (8,5 mio. EUR højere pris sammenlignet med de faktisk ydede fritagelser på 8 624 283 EUR). Derfor anslog de franske myndigheder, at Brandt Italia/FagorBrandt skyldte 124 283 EUR, hvortil der skulle lægges renter.
(76)
Imidlertid sendte de italienske myndigheder Kommissionen oplysninger, som såede tvivl om dette ræsonnement.
(77)
Den 13. maj 2008 sendte de italienske myndigheder Kommissionen to afgørelser fra retten i Brescia. Disse vedrører tvisten mellem INPS (det nationale socialsikringsinstitut) og Brandt Italia om bestemmelsen af støttebeløbet, nemlig fritagelsen for socialsikringsbidrag, som kom Brandt Italia til gode.
(78)
Den første dom af 1. februar 2008 ophæver indtægtsordren fra INPS over for Brandt Italia den 18. december 2007. INPS ankede denne dom. Den 29. april 2008 annullerede appeldomstolen ophævelsen af indtægtsordren.
(79)
Den tredje dom fra 8. juli 2008, som blev fremsendt til Kommissionen den 20. oktober 2008, giver INPS ret i hovedpunktet, nemlig at Brandt Italia dømmes til fuld tilbagebetaling af støtten. Denne dom blev forkyndt for Brandt Italia den 15. september 2008.
(80)
Kommissionen skal således ud fra disse oplysninger fastslå det støttebeløb, som Brandt Italia/FagorBrandt skulle tilbagebetale, og som man med rimelighed kunne anslå pr. 21. oktober 2008. Derfor bemærker Kommissionen, at Brandt Italia ifølge afgørelsen fra retten i Brescia af 8. juli 2008 dømmes til at tilbagebetale 8 890 878,02 EUR.
(81)
Imidlertid vurderer Kommissionen, at denne sum er på 5,7 mio. EUR, idet det beslagslagte beløb skal frigøres. Faktisk disponerede Brandt Italia ikke over denne sum, som havde været spærret af retsbevarende hensyn, siden handelsretten i Brescia afsagde sin dom den 5. juli 2004. Denne afgørelse blev truffet på grund af Kommissionens beslutning af 30. marts 2004, og beslaglæggelsen foregreb dermed, at det blev nødvendigt at tilbagebetale den pågældende sum. Således kunne det pr. 21. oktober 2008 antages, at denne sum skulle tjene som tilbagebetaling af en del af den omhandlede støtte. Denne konklusion underbygges af følgende:
-
Kommissionen præciserer i betragtning 18 i sin beslutning af 30. marts 2004, at såvel købere af kriseramte virksomheder som kriseramte virksomheder selv kunne være modtagere af støtte ifølge den ulovlige ordning. Med andre ord kunne det forudses, at i det mindste en del af tilbagebetalingen påhvilede selskabet Ocean.
-
Retten i Brescia nævner i sin afgørelse af 8. juli 2008 eksistensen af denne spærrede sum på en beslaglagt konto og finder det »indlysende«, at denne sum kunne tjene til delvis godtgørelse af INPS.
(82)
Derfor og i betragtning af alle de oplysninger, der er omtalt i betragtning 76-81, mener Kommissionen, at det endelige beløb for den italienske støtte, som skal tages i betragtning med henblik på denne analyse, andrager 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges påløbne renter indtil den 21. oktober 2008.
(83)
For så vidt angår renterne, mener Kommissionen nemlig, at den dato, der skal tages i betragtning til bestemmelsen af rentebeløbet, ikke er datoen for den faktiske tilbagebetaling af støtten, men datoen for den annullerede afgørelse, idet Kommissionen i det foreliggende tilfælde analyserede foreneligheden af den franske støtte den 21. oktober 2008. Men pr. 21. oktober 2008 var den franske støtte kumuleret med den italienske støtte inklusive de renter, der var påløbet pr. denne dato. Kommissionen skal derfor tage hensyn til det samlede resultat af disse oplysninger og ikke tillægge renter, der er påløbet indtil datoen for faktisk tilbagebetaling.
(84)
I øvrigt bortfalder fordelen ved de renter, der er påløbet mellem 21. oktober 2008 og datoen for den faktiske tilbagebetaling, ved selve tilbagebetalingen, som naturligvis skal indeholde renterne.
(85)
FagorBrandt disponerede derfor over et beløb på 3 190 878,02 EUR (plus renter) oven i de 31. mio. EUR i støtte fra de franske myndigheder. Denne fordel har en virkning på konkurrencen, idet virksomheden rådede over supplerende likviditet, som den ikke ville have haft til rådighed under normale markedsvilkår (dvs. i mangel af den uforenelige italienske støtte).
(86)
I overensstemmelse med punkt 23 i omstruktureringsrammebestemmelserne og Rettens dom af 14. februar 2012 vil Kommissionen undersøge den samlede virkning af den italienske støtte og omstruktureringsstøtten i forbindelse med analysen af foreneligheden af sidstnævnte.
(87)
Denne undersøgelse af den samlede virkning giver Kommissionen anledning til to typer kontrol. For det første skal Kommissionen verificere, at de kompenserende foranstaltninger (se betragtning 89 ff, især 118 ff) gør det muligt præcist at kompensere for konkurrencepåvirkningen fra den ekstra likviditet, FagorBrandt rådede over. For det andet vil Kommissionen sørge for, at støttemodtagerens eget bidrag bliver uden støtte (se betragtning 154 ff). Det kan da heller ikke udelukkes, at det omhandlede beløb ligger i det påtænkte egetbidrag fra virksomheden.
(88)
Takket være disse to kontroller er Kommissionen i stand til at pålægge den berørte medlemsstat nye forpligtelser uafhængigt af, hvad denne måtte fremføre (f.eks. kan Kommissionen i det foreliggende tilfælde ikke tage hensyn til udsagn fremført efter 21. oktober 2008). Som det bekræftes i punkt 46 i omstruktureringsrammebestemmelserne, »kan Kommissionen fastsætte sådanne vilkår og forpligtelser, som den finder nødvendige for at sikre, at støtten ikke fordrejer konkurrencen i strid med den fælles interesse, hvis den pågældende medlemsstat ikke allerede har givet tilsagn om, at den vil træffe sådanne forholdsregler«.
6.5. Forebyggelse af enhver uforholdsmæssig konkurrencefordrejning
6.5.1. Analyse af nødvendigheden af de kompenserende foranstaltninger
(89)
I punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne hedder det, at der skal træffes bestemmelse om kompenserende modydelser for at sikre, at de skadelige virkninger for samhandelsvilkårene begrænses mest muligt, således at de positive virkninger, der søges opnået, kommer til at opveje de skadelige virkninger. I modsat fald vil støtten blive anset for at »stride mod den fælles interesse« og må erklæres uforenelig med fællesmarkedet. Denne betingelse konkretiseres ofte ved en begrænsning af den tilstedeværelse, virksomheden fortsat må have på sit eller sine markeder efter omstruktureringsperioden.
(90)
I sin anmeldelse hævdede Frankrig, at der i dette tilfælde ikke forekom at være behov for kompenserende foranstaltninger, især fordi støtten ikke ville få uforholdsmæssige konkurrencefordrejende virkninger. I betragtning 37, 38 og 40 i åbningsbeslutningen gav Kommissionen en kort begrundelse for, hvorfor den ikke kunne godtage denne påstand.
(91)
Kommissionen vil i de næste betragtninger give en mere detaljeret begrundelse for, hvorfor den finder, at støtten skaber en konkurrencefordrejning, og hvorfor det i modsætning til, hvad de franske myndigheder gør gældende, er nødvendigt at iværksætte kompenserende foranstaltninger.
(92)
Som allerede nævnt er FagorBrandt aktiv inden for produktion og markedsføring via distributører (i modsætning til direkte salg til forbrugerne) af hårde hvidevarer. Hvad angår den geografiske udstrækning af markedet for hårde hvidevarer, har Kommissionen tidligere fundet, at dette marked mindst omfatter hele Den Europæiske Union, bl.a. på grund af fraværet af adgangsbarrierer, den tekniske harmonisering og de relativt lave transportomkostninger (32). Tallene fra FagorBrandt og de to konkurrenter, der har fremsat bemærkninger, bekræfter, at markedet omfatter hele EU.
(93)
Kommissionen finder, at en omstruktureringsstøtte ikke kan undgå at skabe en konkurrencefordrejning, fordi den forhindrer, at støttemodtageren forsvinder fra markedet, og dermed bremser konkurrenternes udvikling. Den forhindrer dermed den lukning af de mindst effektive virksomheder, som er et »normalt markedsfænomen«, som anført i punkt 4 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Den anmeldte støtte til FagorBrandt skaber således den ovennævnte konkurrencefordrejning. Kommissionen bemærker dog, at følgende faktorer vil kunne begrænse denne konkurrencefordrejnings omfang. For det første har FagorBrandt på det europæiske hårdehvidevaremarked en markedsandel, der ikke overstiger [0-5] % (33). For det andet er der på dette marked fire konkurrenter med markedsandele på 10 % eller derover (Indesit, Whirlpool, BSH og Electrolux) (34). Den konkurrent, der ønskede at forblive anonym, anerkender i øvrigt, at FagorBrandt er en relativt lille aktør på det europæiske marked (se ovenfor angående denne konkurrents bemærkning med hensyn til udsigterne for en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet og dens lille størrelse) med en faldende markedsandel (35). For det tredje har støtten et begrænset omfang i forhold til FagorBrandts europæiske omsætning (støtten udgør under 4 % af omsætningen i 2007), og dens omfang er endnu mere begrænset set i forhold til de fire førende aktører, hvis omsætning er større end FagorBrandts (36).
(94)
Efter analysen i foregående betragtning af den konkurrencefordrejning, støtten skaber, må der også som anført i punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne, der afspejler EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), foretages en analyse af omfanget af de »skadelige virkninger for samhandelsvilkårene« mellem medlemsstaterne. Som allerede anført i betragtning 38 i åbningsbeslutningen fordrejer støtten placeringen af de økonomiske aktiviteter mellem medlemsstaterne og dermed samhandelen mellem dem. FagorBrandt er en virksomhed, som har størsteparten af sine produktionsaktiviteter og sine medarbejdere i Frankrig ([80-100] % af virksomhedens produkter produceres i Frankrig). Uden støtten fra den franske stat ville FagorBrandt hurtigt forsvinde fra markedet. Men de produkter, der fremstilles på FagorBrandts fabrikker, konkurrerer primært med produkter fremstillet af konkurrenter i andre medlemsstater (37). FagorBrandts forsvinden fra markedet ville derfor have sat virksomhedens europæiske konkurrenter i stand til at øge deres salg betydeligt og dermed også deres produktion. Støtten bevirker, at produktionsaktiviteter, der ellers til dels ville være blevet flyttet til andre medlemsstater, fastholdes i Frankrig. Den har derfor en negativ virkning på samhandelsvilkårene, idet den mindsker de muligheder, konkurrenter i andre medlemsstater har for at eksportere til Frankrig (38). Støtten mindsker også mulighederne for at sælge til de lande, som FagorBrandt vil fortsætte med at eksportere til. I betragtning af størrelsen af FagorBrandts salg og antal medarbejdere er der tale om ikke ubetydelige negative virkninger for samhandelsvilkårene.
(95)
På grundlag af ovenstående analyse finder Kommissionen, at det er nødvendigt, at der iværksættes reelle (dvs. ikke ubetydelige) kompenserende foranstaltninger, dog af begrænset omfang.
6.5.2. Analyse af de allerede iværksatte foranstaltninger
(96)
I betragtning 39 i åbningsbeslutningen udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt de af de franske myndigheder anmeldte foranstaltninger kunne medregnes som kompenserende foranstaltninger, eftersom det i punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne er fastsat, at »afskrivninger og nedlæggelse af tabsgivende aktiviteter, der under alle omstændigheder ville være nødvendige for igen at gøre virksomheden levedygtig, vil ikke blive betragtet som en indskrænkning af virksomhedens kapacitet eller aktivitetsniveau med henblik på vurderingen af modydelserne«. Alle de af de franske myndigheder beskrevne foranstaltninger så ud til at falde ind under denne undtagne kategori. Under den formelle procedure gentog de franske myndigheder, at de fandt, at standsningen af produktionen af kummefrysere og fritstående mikrobølgeovne såvel som afhændelsen af Brandt Components udgjorde tre gyldige kompenserende foranstaltninger. Kommissionen har derefter foretaget en indgående analyse af disse foranstaltninger og draget følgende konklusioner.
(97)
Med hensyn til lukningen af kummefryserfabrikken i 2005 (i Lesquin) oplyste Frankrig i sin anmeldelse af 6. august 2007, at denne fabrik, »som producerede kummefrysere og vinkøleskabe for hele FagorBrandt-koncernen nu var blevet reduceret til en størrelse … der gjorde, at den ikke længere kunne dække hverken sine faste eller sine variable omkostninger og havde haft et driftsunderskud på 5,8 mio. EUR i 2004«. Der er derfor ingen tvivl om, at der her var tale om en lukning af en underskudsgivende fabrik, der var nødvendig for at genoprette rentabiliteten (39), og som i henhold til punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne ikke kunne tages i betragtning som en kompenserende foranstaltning.
(98)
Også i forbindelse med standsningen af produktionen af fritstående mikrobølgeovne på Azenay-fabrikken var der tale om en lukning af en underskudsgivende fabrik, der var nødvendig for at genoprette rentabiliteten, hvilket de franske myndigheder i øvrigt udtrykkeligt har anerkendt i de bemærkninger, de har fremsendt (40). Der er ikke noget overraskende i, at denne fabrik gav underskud, eftersom fritstående mikrobølgeovne er det markedssegment, hvor produkter fra lavomkostningslande har haft størst succes (41). Desuden havde Azenay-fabrikken mistet mange store kontrakter på produktion af mikrobølgeovne til andre koncerner (42). I lyset af punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne vil denne lukning derfor ikke kunne betragtes som en kompenserende foranstaltning.
(99)
Derimod havde virksomheden i marts 2004 afhændet sit datterselskab Brandt Components (Nevers) til den østrigske koncern ATB for 3 mio. EUR. Der er derfor ikke tale om nogen afskrivning (43) eller om en lukning. Denne foranstaltning udelukkes derfor ikke af ovennævnte bestemmelse i punkt 40 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Det datterselskab, der blev afhændet i marts 2004 (44), havde i 2003 en omsætning på 35,4 mio. EUR - svarende til 4 % af virksomhedens omsætning i 2003 - og beskæftigede 306 ansatte - svarende til 6 % af virksomhedens samlede medarbejderstab. Datterselskabet beskæftigede sig med konstruktion, udvikling, produktion og markedsføring af elmotorer til vaskemaskiner. Afhændelsen betød således en indskrænkning af virksomhedens aktiviteter på markedet for vaskemaskinekomponenter.
(100)
Denne sidste foranstaltning kan imidlertid ikke betragtes som en gyldig kompenserende foranstaltning. Faktisk skete salget af Brandt Components ca. tre og et halvt år før anmeldelsen af den undersøgte støtte. Desuden mindsker denne foranstaltning ikke FagorBrandts tilstedeværelse på hårdehvidevaremarkedet (45), som er det marked, hvor FagorBrandt primært vil forblive aktiv. Denne foranstaltning havde således ikke til formål og kunne ikke få til følge at mindske den konkurrencefordrejning, som tildelingen af den planlagte støtte afstedkom.
6.5.3. Kompenserende foranstaltninger foreslået af de franske myndigheder
(101)
For at imødekomme de betænkeligheder, der blev givet udtryk for i åbningsbeslutningen, hvor Kommissionen udtalte tvivl om, hvorvidt de anmeldte kompenserende foranstaltninger er tilstrækkelige, har de franske myndigheder foreslået en standsning af markedsføringen af Vedette-køleskabe og -frysere samt Vedette-madlavningsapparater i fem år. Desuden har de foreslået enten en standsning af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner eller en afhændelse af mærket […].
(102)
Som nævnt ovenfor går [50-80] % af FagorBrandts salg til det franske marked, hvor virksomheden i 2006 havde en markedsandel på [10-20] % målt i værdi og på [10-20] % i volumen. Det betyder, at hvis FagorBrandt ophørte med at bestå, ville det primært have været virksomhedens konkurrenter på det franske marked, der havde draget fordel heraf og kunnet øge deres salg. Det er derfor disse virksomheder, der berøres mest af, at FagorBrandt i kraft af støtten fortsætter med at bestå. Derimod har FagorBrandt kun et meget begrænset salg på det italienske marked. Som kompenserende foranstaltning foretrækker Kommissionen derfor en standsning af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner frem for en afhændelse af mærket […], eftersom Vedette-produkterne (46) udelukkende markedsføres på det franske marked, mens […]-produkterne især sælges […].
(103)
Det drejer sig derefter om at analysere, hvilke virkninger disse yderligere kompenserende foranstaltninger vil få, for at afklare, om de er tilstrækkelige.
(104)
Inden for køl og frys (køleskabe og frysere) havde Vedette-mærket i 2007 en omsætning på [10-20] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning.
(105)
Hvis markedsføringen af køl/frys-produkter standses i fem år, vil det sætte konkurrenterne på det franske marked i stand til at forstærke deres position på dette marked. Ifølge en GfK-undersøgelse fra 2007 er de største konkurrenter til FagorBrandt - som målt i værdi sidder på […] % af markedet - på køleskabsmarkedet i Frankrig Whirlpool ([…] %), Indesit ([…] %) og Electrolux ([…] %). På frysermarkedet er FagorBrandts ([…] %) største konkurrenter Whirlpool ([…] %), Liebherr ([…] %) og Electrolux ([…] %).
(106)
Vedette-mærket havde i 2007 en omsætning inden for madlavningsapparater på [5-10] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning.
(107)
Hvis markedsføringen af madlavningsapparater standses i fem år, vil konkurrenterne kunne befæste deres position på markedet for komfurer. Ifølge GfK-undersøgelsen fra 2007 er de vigtigste konkurrenter til FagorBrandt (som målt i værdi har en markedsandel på […] %) på markedet for komfurer i Frankrig Indesit ([…] %), Electrolux ([…] %) og Candy ([…] %).
(108)
I 2007 havde Vedette-mærket en omsætning inden for opvaskemaskiner på [5-10] mio. EUR, svarende til [0-5] % af FagorBrandt-koncernens omsætning.
(109)
Ifølge GfK-undersøgelsen fra 2007 er de største konkurrenter til FagorBrandt (som målt i værdi har en markedsandel på […] %) på det franske marked for opvaskemaskiner BSH ([…] %), Whirlpool ([…] %) og Electrolux ([…] %). Standsningen af markedsføringen af Vedette-opvaskemaskiner vil derfor sætte konkurrenterne i stand til at udbygge deres position på markedet.
(110)
De Vedette-produkter, som trækkes ud af markedet, repræsenterer således [0-5] % af koncernens omsætning (47). De franske myndigheder har oplyst, at det vil kræve betydelige tilpasninger i virksomheden […].
6.5.4. Konklusion på de kompenserende foranstaltninger, som de franske myndigheder har foreslået, og en yderligere kompenserende foranstaltning pålagt af Kommissionen
(111)
De foreslåede kompenserende foranstaltninger består i standsning af markedsføringen af visse produkter (madlavning, køl og frys samt opvaskemaskiner) af Vedette-mærket (48) i fem år og afhændelse af Brandt Components. Denne indskrænkning af virksomhedens tilstedeværelse på markedet er reel (altså ikke ubetydelig), men af begrænset omfang.
(112)
Imidlertid mener Kommissionen, at den kompenserende foranstaltning vedrørende Vedette-mærket, som de franske myndigheder har foreslået, er den eneste gyldige kompenserende foranstaltning, og at den ikke er tilstrækkelig. Derfor beslutter Kommissionen som betingelse for støttens forenelighed at pålægge en forlængelse i yderligere tre år af standsningen af markedsføringen af Vedette-produkter. Selv om det foreslåede forbud har en varighed på fem år, vil det i realiteten strække sig over yderligere tre år og dermed vare otte år i alt.
(113)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen var i besiddelse af den 21. oktober 2008, kan virkningen af denne kompenserende foranstaltning (KF) i form af tabt omsætning evalueres på to forskellige måder ud fra tabel 2 nedenfor (49).
Tabel 2
Mio. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Omsætning FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Virkning af KF, højt sat
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Virkning af KF, lavt sat
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
(114)
Tallene i tabel 2 for årene 2009-2012 er de tal, som er opgivet af de franske myndigheder og FagorBrandt for virkningen af den kompenserende foranstaltning, som de foreslår (se også betragtning 143 ff vedrørende denne virkning).
(115)
En måde at beregne virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning, som Kommissionen pålagde, er at gange den manglende indtjening i det sidste år, som de franske myndigheder har beregnet (nemlig 2012), med tre. I et optimistisk scenarie for virksomheden er denne virkning dermed 3 × [40-60] mio. EUR, dvs. [120-180] mio. EUR.
(116)
En anden måde at beregne virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning er at ekstrapolere tallene for 2013-2016 ved at anvende en lineær forhøjelse på [1,5-3] % af tallene for 2012 som forlængelse af omsætningsstigningen, der af virksomheden blev vurderet til [1,5-3] % fra 2009 til 2012. Af de grunde, der er nævnt i betragtning 125 ff, betragtes denne antagelse om omsætningsstigning da også som rimelig i lyset af koncernens strategi og markedsprognoserne. På den baggrund vil den kompenserende foranstaltning i et optimistisk scenarie for virksomheden fratage FagorBrandt en omsætning på [120-180] mio. EUR.
(117)
Den foreslåede kompenserende foranstaltning synes dermed at være tilstrækkelig og er også i sig selv nok til på en rimelig måde at mindske de negative virkninger for konkurrencen af tildelingen af den omhandlede støtte, idet den i et optimistisk scenarie fratager virksomheden en omsætning på [120-180] mio. EUR i perioden 2014-2016. Denne urealiserede omsætning vil gøre det muligt for konkurrenterne at øge deres salg. Denne kompenserende foranstaltning vil ligeledes gøre det mere kompliceret for virksomheden at genintroducere de pågældende Vedette-produkter efter otte år uden for markedet (i øjeblikket markedsføres kun vaskemaskiner under mærket Vedette). Selv om mærket ikke helt forsvinder, vil omkostningen ved genintroduktion da også være proportional med antallet af år borte fra markedet. Jo længere tid mærket er borte fra markedet, jo mere taber det i mærkekendskab.
(118)
I øvrigt bør det ligeledes kontrolleres, om denne nye kompenserende foranstaltning gør det muligt også at kompensere for den konkurrencefordel, der genereres af den samlede virkning af den italienske støtte og omstruktureringsstøtten. Faktisk kan man se sådan på det, at FagorBrandt pr. 21. oktober 2008 rådede over en sum på 3 190 878,02 EUR (dvs. ca. 4 mio. EUR med renter), som virksomheden ikke skulle have haft til rådighed. Denne fordel har en virkning på konkurrencen, idet virksomheden rådede over supplerende likviditet. Den yderligere kompenserende foranstaltning kompenserer imidlertid for denne konkurrencepåvirkning.
(119)
Tabel 3 nedenfor viser nettotabet (eller det negative frie cashflow) ved den kompenserende foranstaltning. Tallene for 2009-2012 er de tal, der er meddelt Kommissionen af de franske myndigheder. Tallene for årene 2013-2016 er en ekstrapolation, der er dannet ved at forhøje tallene for 2012 med [1,5-3] % om året (50).
Tabel 3
Mio. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Slutresultat uden KF
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Virkning af KF, højt sat
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Virkning af KF, lavt sat
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
(120)
Det lader således til, at tre år yderligere i et optimistisk scenarie (for virksomheden) fratager FagorBrandt likviditet for et beløb på mellem [10-20] mio. EUR (hvis man ganger tallet for 2012 med tre) og [10-20] mio. EUR (hvis man tillægger de ekstrapolerede tal). Med andre ord kompenserer denne nye kompenserende foranstaltning rigeligt for fordelen ved at have rådet over likvide midler i størrelsesordenen 4 mio. EUR.
(121)
Endelig gør forlængelsen af de kompenserende foranstaltninger ud over omstruktureringsperioden (fastsat til 31. december 2012) dem ikke uhensigtsmæssige. Selv om de kompenserende foranstaltninger skyldes ydelsen af en omstruktureringsstøtte, indgår de ikke i selve omstruktureringsprocessen, men udgør en kompensation, som gives konkurrenterne til den virksomhed, der fik hjælp, med henblik på at kompensere for den konkurrencepåvirkning, som de kan have været udsat for. Deres virkning og nytte drages dermed heller ikke i tvivl af den kendsgerning, at de strækker sig over en periode, der rækker ud over omstruktureringsperioden, fordi de er indført på grund af en omstruktureringsoperation befordret af statsstøtte, og fordi de har til formål og følge at kompensere for den konkurrencepåvirkning, der hidrører fra denne støtte.
(122)
Kommissionen finder derfor, at disse foranstaltninger kan forhindre uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger som omhandlet i punkt 38-40 i omstruktureringsrammebestemmelserne.
6.6. Genoprettelse af virksomhedens rentabilitet
6.6.1. Omstruktureringsplan, markedsudsigter og troværdigheden i omstruktureringsplanens prognoser
(123)
FagorBrandts allerede påbegyndte omstruktureringsplan omfatter hovedsagelig følgende:
-
øget fokusering og målretning på […]
-
rationalisering af indkøbspolitikken og […]
-
indstilling af aktiviteter og lukning af fabrikker (51)
-
personalenedskæringer (52)
-
foranstaltninger til at sikre virksomhedens overlevelse (53).
(124)
Efter undersøgelsen fastholder Kommissionen, hvad den gav udtryk for i åbningsbeslutningen, nemlig at den finder planen i overensstemmelse med de krav, der stilles i punkt 35-37 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Med andre ord gør omstruktureringsplanen det muligt at genetablere virksomhedens langsigtede rentabilitet.
(125)
Kommissionen vil dog gerne i det følgende gøre rede for sin analyse og konklusionerne herpå, for så vidt angår markedsprognoserne og troværdigheden i omstruktureringsplanens prognoser.
(126)
Kommissionen har vurderet prognoserne i omstruktureringsplanen, især hvad vækstperspektiverne angår. Kommissionen minder om, at kun de oplysninger, den havde til rådighed i oktober 2008, tages i betragtning i denne afgørelse.
(127)
Ifølge CECED (54) udviste det europæiske marked målt i volumen i Vesteuropa en beskeden vækst fra 2005 til 2007 (ca. 2 % om året) og i Østeuropa en støt vækst (7 % om året). Sidstnævnte vækstrate er dog omgærdet af usikkerhed, fordi den er underlagt de økonomiske udsving, hvilket gør, at en tocifret positiv vækstrate let vil kunne blive afløst af en tocifret negativ vækstrate og omvendt.
(128)
På lang sigt er det muligt, at forbrugsadfærden i Østeuropa kommer til at ligge mere på linje med adfærden i Vesteuropa, men den lave købekraft i de østeuropæiske lande har bevirket, at efterspørgslen er blevet koncentreret om de mest nødvendige apparater (vaskemaskiner og køleskabe) i den laveste priskategori. Men det er på disse markeder, at de tyrkiske og asiatiske konkurrenter er trængt ind.
(129)
Det er derfor i Vesteuropa, at FagorBrandt har sit markedspotentiale, for det er både værdimæssigt og volumenmæssigt de største markeder, og de drives mindre af de billigste produkter, hvor FagorBrandt ikke længere er konkurrencedygtig, og som er årsagen til den kraftige vækst i Østeuropa.
(130)
FagorBrandts referencemarked er det franske marked, hvor koncernen har [50-80] % af sit salg, producerer [80-100] % af sine produkter og beskæftiger [80-100] % af koncernens medarbejdere. Ifølge GIFAM (55) udviste det franske marked for hårde hvidevarer i 2007 en vækst på 1 % i forhold til 2006, både i mængder og værdi. Mere specifikt var der på markedet for […], som FagorBrandt ønsker at koncentrere sig om, en vækst på […] % i forhold til 2006, selv om der inden for […] var tale om en nedgang i omsætningen på […] %.
(131)
Ser man på udviklingen inden for de forskellige produktgrupper, fremgår det, at de mest lovende markeder i Europa og især i Frankrig hovedsagelig er markederne for […]. Der kan konstateres en betydelig vækst inden for […], mens markedet for køl og frys stort set stagnerer, således som det fremgår af nedenstående tabel, der stammer fra GIFAM-rapporten:
Tabel 4
(132)
FagorBrandts beslutning om at ændre fokus og især koncentrere sig om […] og om at udvikle […] ser derfor ud til at stemme godt overens med udviklingen i de forskellige segmenter og produkter.
(133)
Efter at have foretaget en analyse af de andre grundlæggende elementer i omstruktureringsplanen for at afklare, om prognoserne for FagorBrandts langsigtede rentabilitet er rimelige, finder Kommissionen, at disse prognoser vist i tabel 5 er realistiske.
Tabel 5
Mio. EUR
2009
2010
2011
2012
Omsætning FagorBrandt
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Slutresultat
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
(134)
Den resterende del af analysen vil derfor udelukkende omhandle to konkrete tvivlsspørgsmål, der blev rejst i åbningsbeslutningen, og som drejer sig om, hvorvidt omstruktureringsplanen er realistisk og tilstrækkelig.
(135)
Kommissionen har for det første udbedt sig forklaringer angående den forventede omsætningsstigning på 20 % i 2007. De franske myndigheder har forklaret, at FagorBrandts aktivitetsområde ændrede sig i 2006, da Fagor overførte distributionen af Fagor-mærket på det engelske og det franske marked og derefter alle de franske aktiviteter til FagorBrandt (56). Disse aktiviteter anslås at have givet en omsætning på [50-100] mio. EUR for 2007 og blev medregnet i tallene for FagorBrandts omsætning for 2007. Uden disse ændringer ventedes omsætningen kun at stige med [5-10] %. Frankrig har siden meddelt Kommissionen den faktisk realiserede omsætning i 2007. Den lå på 903 mio. EUR, mod 779,7 mio. EUR i 2006, hvilket er en årlig stigning på 16 %.
(136)
For det andet bemærkede Kommissionen, at det af omstruktureringsplanen ikke fremgik, hvordan FagorBrandt agtede at klare tilbagebetalingen af den uforenelige støtte, som koncernens italienske datterselskab havde modtaget, hvilket udgjorde en risikofaktor for genoprettelsen af dens rentabilitet. De franske myndigheder præciserede, at det beløb, som Brandt Italia skulle tilbagebetale i forbindelse med tilbagesøgningen af den italienske støtte, formentlig ville ligge på under 200 000 EUR (se betragtning 70 ff). Som Kommissionen allerede har angivet (se betragtning 76 ff), beløber den italienske støtte, som skal tages i betragtning i forbindelse med denne afgørelse, sig imidlertid til 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges løbende renter indtil 21. oktober 2008. Men Kommissionen mener ikke, at tilbagebetalingen af dette beløb sætter virksomhedens genoprettede rentabilitet på spil, eftersom FagorBrandt er forpligtet til at øge sit egetbidrag med et beløb svarende til 3 190 878,02 EUR plus renter (se betragtning 149 ff).
(137)
På grundlag af de ovenstående betragtninger konkluderer Kommissionen, at den tvivl om genoprettelsen af koncernens rentabilitet, der blev givet udtryk for i åbningsbeslutningen, ikke længere består.
6.6.2. Den tvivl om genoprettelse af rentabiliteten, som blev rejst af en interesseret part
(138)
Som nævnt ovenfor har en konkurrent, der ønsker at forblive anonym, bestridt, at omstruktureringen vil kunne genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. Denne konkurrent finder for det første, at virksomheden burde have flyttet en del af sin produktion til lavomkostningsområder, hvor den kan udnytte stordriftsfordele. For det andet vil virksomheden ikke kunne klare de investeringer, der er nødvendige for at forbedre sine produkter i en industri, der hvert år kræver betydelige investeringer i produktionsapparatet og i design, forskning og udvikling. Konkurrenten understreger endelig, at virksomheden fortsat er for lille i forhold til sine konkurrenter. Kommissionen vil i de følgende betragtninger undersøge, om disse bemærkninger fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, kan anfægte de konklusioner, den har draget med hensyn til genoprettelse af virksomhedens rentabilitet.
(139)
Med hensyn til nødvendigheden af at flytte en del af produktionen til et lavomkostningsland bemærker Kommissionen, at de franske myndigheder netop har taget stilling til dette punkt. De har peget på, at FagorBrandts nye målretning (innoverende produkter med høj værditilvækst) såvel som udviklingen hos flere af virksomhedens rent europæiske konkurrenter ikke taler for en konsekvent flytning af deres produktion til lavomkostningslande. […]. At de store fabrikanter har placeret produktionsanlæg i lavomkostningslande, skyldes også ønsket om at øge deres salg i disse lande.
(140)
Hvad angår påstandene fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, om, at det vil være umuligt for FagorBrandt at klare de store investeringer, der er nødvendige for at bevare konkurrencedygtigheden, og at FagorBrandt er for lille i forhold til de store fabrikanter, henviser Kommissionen til, hvad den selv anførte i betragtning 8 i åbningsbeslutningen, nemlig at netop disse faktorer var blandt årsagerne til virksomhedens vanskeligheder. Den bemærker imidlertid, at omstruktureringsplanen ser ud til at kunne afhjælpe disse problemer. For ifølge planen vil virksomheden koncentrere sig om […]. Kommissionen bemærker desuden, at nogle af virksomhederne i sektoren til trods for deres beskedne størrelse i forhold til de store fabrikanter og en betydelig produktion i Vesteuropa alligevel har bevaret deres konkurrencedygtighed ved at koncentrere sig om bestemte produkter og segmenter (der er tale om enten nicheaktører som Miele, Smeg, Liebherr og Teka eller små nationale fabrikanter som Candy og Gorenje). Kommissionen bemærker i øvrigt, at FagorBrandts stadigt stærkere integration i Fagor-koncernen også vil bidrage til at løse de problemer, der skyldes virksomhedens størrelse. Kommissionen drager derfor den konklusion, at de problemer, som denne konkurrent har peget på, udgør udfordringer for FagorBrandt, men at omstruktureringsplanen kan imødegå dem og giver tilstrækkelig sandsynlighed for en genoprettelse af virksomhedens rentabilitet.
(141)
På grundlag af det ovenstående finder Kommissionen, at bemærkningerne fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, ikke ændrer noget ved den vurdering, at omstruktureringsplanen vil kunne genoprette FagorBrandts langsigtede rentabilitet.
6.6.3. Virkningerne af de kompenserende foranstaltninger for genoprettelsen af rentabiliteten
(142)
I relation til udsigterne til en genoprettelse af den langsigtede rentabilitet skal Kommissionen som anført i sidste punktum i punkt 38 i omstruktureringsrammebestemmelserne sikre sig, at de kompenserende foranstaltninger ikke bringer virksomhedens rentabilitet i fare. Som det fremgår af analysen, har de franske myndigheder foreslået kompenserende foranstaltninger, som dermed ikke indgik i de finansielle prognoser, der var vedlagt anmeldelsen. Kommissionen finder disse yderligere foranstaltninger nødvendige, og de skal derfor iværksættes. Men da disse foranstaltninger - standsning af markedsføringen af køl/frys-produkter, madlavningsapparater og opvaskemaskiner under Vedette-mærket i fem år - vil medføre en forværring af virksomhedens finansielle resultater, er det vigtigt at sikre, at virksomheden vil kunne bære dem.
(143)
Ifølge de franske myndigheder viser tabel 6 og 7 virksomhedens finansielle resultater, idet der er taget hensyn til iværksættelsen af de kompenserende foranstaltninger, som de franske myndigheder har foreslået. Tabel 6 bygger på et optimistisk scenarie, mens tabel 7 afspejler et pessimistisk scenarie.
Tabel 6
Standsning af markedsføring af køleskabe/frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af mærket Vedette (mio. EUR)
Optimistisk scenarie
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Omsætning
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruttoavance
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat før indregning af engangsfaktorer
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultat før skat
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettoresultat
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Frit cashflow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Samlet frit cashflow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tabel 7
Standsning af markedsføring af køleskabe/frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af mærket Vedette (mio. EUR)
Pessimistisk scenarie
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Omsætning
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruttoavance
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat før indregning af engangsfaktorer
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Driftsresultat (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultat før skat
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettoresultat
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Frit cashflow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Samlet frit cashflow
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(144)
Tabel 6 og 7 bygger på følgende antagelser angående de omsætningsnedgange, som standsningen af markedsføringen af flere produktkategorier af Vedette-mærket vil medføre. Denne standsning kan resultere i følgende:
a)
en nedgang i salget af de Vedette-produkter, hvis markedsføring midlertidigt standses
b)
en nedgang i salget af de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket (57) (negativ afsmitningsvirkning for alle Vedette-produkterne)
c)
en nedgang i salget af de andre mærker (negative afsmitningsvirkninger for alle FagorBrandt-koncernens mærker).
(145)
I det optimistiske scenarie er der kun taget hensyn til virkningerne i punkt a) og b) i betragtning 144, og det tab, der er forbundet med standsningen af markedsføringen af et produkt, vil føre til et omsætningstab på [70-90] % for den produktlinje, der standses (de resterende [10-30] % indhentes af FagorBrandt via forøgelsen af salget af identiske produkter under andre mærker end Vedette), og et omsætningstab på [20-30] % for de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket. I det pessimistiske scenarie tages der også hensyn til punkt c) i betragtning 144, idet det antages, at der bliver et tab på [110-130] % fra den standsede produktlinje (tabet vil nemlig muligvis ikke kun berøre 100 % af omsætningen på den standsede produktlinje, men også ramme andre produkter og mærker end den linje, hvis markedsføring er standset) og et tab på [20-40] % for de øvrige produkter, der markedsføres under Vedette-mærket. De franske myndigheder oplyser, at denne pessimistiske hypotese svarer til noget, virksomheden allerede før har oplevet, idet den i 2003 besluttede at opgive markedsføringen af mikrobølgeovne under Vedette-mærket i Frankrig for udelukkende at koncentrere sig om mærket Brandt, som nød godt af en specialiseret salgsstyrke. Denne standsning fik meget negative følgevirkninger, eftersom ikke blot hele omsætningen på Vedette-mærket gik tabt, men tabet ramte også Brandt-mærket (samlet tab på […] apparater solgt under disse to mærker over to år sammenlignet med et salg, der oprindelig lå på […] enheder, heraf […] under Vedette-mærket, svarende til et tab på [120-140] % af de droppede mængder) (58).
(146)
På grundlag af en analyse af tallene i de to ovenstående tabeller og de øvrige oplysninger fra de franske myndigheder bemærker Kommissionen, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger vil svække virksomheden, da de vil resultere i en forværring af dens resultater fra og med 2009, som er det år, hvor de iværksættes. Men virksomheden vil allerede i 2010 igen få et positivt resultat, og det vil stige i årene efter. Kommissionen finder derfor, at selv om de kompenserende foranstaltninger foreslået af de franske myndigheder vil svække virksomheden, vil de ikke være til hinder for en genoprettelse af dens rentabilitet.
(147)
Denne konklusion drages ikke i tvivl ved Kommissionens pålægning af en yderligere kompenserende foranstaltning, nemlig den nødvendige forlængelse i tre år af standsningen af markedsføringen af de omhandlede Vedette-produkter.
(148)
Som det fremgår af tabel 3, der viser virkningen af den yderligere kompenserende foranstaltning for virksomhedens slutresultat, vil dette resultat da også fortsat være positivt i årene 2014-2016 med en anslået stigning på [1,5-3] %. Derfor må det samme konkluderes med hensyn til den kompenserende foranstaltning, som Kommissionen har pålagt, nemlig at den ganske vist svækker virksomheden, men ikke hindrer den i at genoprette sin rentabilitet.
6.7. Begrænsning af støtten til et minimum: et reelt bidrag fra støttemodtageren uden støtte
(149)
For at støtten skal kunne godkendes, kræves det i henhold til punkt 43-45 i omstruktureringsrammebestemmelserne, at støttebeløbet og støtteintensiteten er begrænset til det absolutte minimum, der er nødvendigt for at kunne gennemføre omstruktureringen under hensyn til virksomhedens, aktionærernes eller den pågældende koncerns finansielle ressourcer. Støttemodtagerne skal selv yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen med egne midler, herunder ved afhændelse af aktiver, som ikke er nødvendige for virksomhedens overlevelse, eller ved ekstern finansiering på markedsvilkår.
(150)
Som nævnt i betragtning 43 i åbningsbeslutningen beløber omstruktureringsomkostningerne som beskrevet i de franske myndigheders anmeldelse sig til 62,5 mio. EUR. Virksomheden agter at bidrage med 31,5 mio. EUR og modtage en støtte på 31 mio. EUR.
Mio. EUR
%
Omstruktureringsomkostninger
62,5
100 %
Finansieret gennem:
Støttemodtagerens eget bidrag
4,6
7,4 %
Aktionærens bidrag
26,9
43 %
Statsstøtte
31
49,6 %
(151)
I betragtning 44 i åbningsbeslutningen rejste Kommissionen to tvivlsspørgsmål angående disse tal. For det første anmodede den de franske myndigheder om en begrundelse for, hvorfor de ikke havde indregnet tilbagebetalingen af § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne. For det andet udbad den sig en nærmere redegørelse for støttemodtagerens eget bidrag.
(152)
De franske myndigheder besvarede det andet punkt ved at oplyse, at støttemodtagerens eget bidrag bestod af banklån, som FagorBrandt optog på markedet. De præciserede, at virksomheden i 2006 havde optaget banklån på i alt [20-40] mio. EUR, som i 2007 blev forhøjet til [20-40] mio. EUR (59). Sikkerhedsstillelsen bestod i […]. Kommissionen bemærker, at der her er tale om en »ekstern finansiering på markedsvilkår« som omhandlet i punkt 43 i omstruktureringsrammebestemmelserne, hvilket derfor er et gyldigt bidrag.
(153)
Med hensyn til det første tvivlsspørgsmål, Kommissionen rejste, oplyste de franske myndigheder, at tilbagebetalingen af en uforenelig støtte ikke uden videre kan medregnes som omstruktureringsomkostninger (og heller ikke som støttemodtagerens eget bidrag, jf. punkt 43 og 44 i omstruktureringsrammebestemmelserne). Det var grunden til, at de ikke indregnede § 44 f)-støtten i omstruktureringsomkostningerne. De oplyste dog, at denne tilbagebetaling, som blev sat til ca. [25-30] mio. EUR (inkl. renter), naturligvis var indregnet i den forretningsplan, der var vedlagt anmeldelsen, ligesom enhver anden normal finansiel udgift. Kommissionen finder, at en sådan tilbagebetaling altid skal indregnes i forretningsplanen, hvilket var tilfældet her (60).
(154)
Imidlertid skal det også tages i betragtning, at den italienske støtte til Brandt Italia pr. 21. oktober 2008 beløb sig til 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges renter. Man kan derfor ikke udelukke, at dette beløb ligger i det påtænkte egetbidrag fra virksomheden. Støttemodtagerens eget bidrag ligger således under grænsen på 50 %, som er fastsat i punkt 44 i omstruktureringsrammebestemmelserne.
(155)
For at sikre, at virksomhedens egetbidrag er uden støtte og udgør mindst 50 % af omstruktureringsomkostningerne, stiller Kommissionen derfor som betingelse for denne positive afgørelse, at egetbidraget forhøjes med beløbet for den italienske støtte, nemlig 3 190 878,02 EUR, hvortil skal lægges renter påløbet indtil den 21. oktober 2008.
(156)
Konkret skal FagorBrandts foreslåede egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne forhøjes med denne sum (gennem lån og/eller kapitaltilførsel fra aktionærerne eller andre) inden afslutningen af omstruktureringsperioden, som virksomheden har fastsat til den 31. december 2012. De franske myndigheder skal fremlægge bevis for denne forhøjelse inden to måneder efter den 31. december 2012.
(157)
For så vidt angår påstanden fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, om at støtten ikke er begrænset til et minimum, bekræfter Kommissionen, at ud over undersøgelsen af, om det principielle krav om et egetbidrag på over 50 % er overholdt, har den også foretaget en vurdering af, om støtten var begrænset til det strengt nødvendige, især på grundlag af kriterierne i punkt 45 i omstruktureringsrammebestemmelserne. Kommissionen finder, at det er tilfældet, og at støttebeløbet ikke »giver virksomheden et likviditetsoverskud, der kan anvendes til aggressive, markedsfordrejende aktiviteter uden tilknytning til omstruktureringsprocessen«.
(158)
Kommissionen bemærker navnlig, at koncernen også efter at have modtaget støtten og efter omstruktureringens afslutning fortsat vil have en stor gæld og en højere gearing pr. enhed. FagorBrandt skal derfor først og fremmest anvende den fremskaffede likviditet til at nedbringe sin gæld.
6.8. Princippet om engangsstøtte
(159)
I overensstemmelse med punkt 72 ff i omstruktureringsrammebestemmelserne må omstruktureringsstøtte kun tildeles én gang over en periode på 10 år.
(160)
I det foreliggende tilfælde kan den franske og italienske støtte til FagorBrandt ikke betegnes som støtte til redning og omstrukturering. På tidspunktet for tildelingen af disse støttebeløb i henholdsvis 2002 og 2003 var FagorBrandt som påvist i betragtning 45-56 ikke kriseramt.
(161)
Derfor er princippet om engangsstøtte i henhold til omstruktureringsrammebestemmelserne overholdt.
6.9. Fuld gennemførelse af planen
(162)
FagorBrandts omstruktureringsplan, herunder alle tilsagnene fra Frankrig, skal gennemføres i fuldt omfang (61). Kommissionen forlanger at blive holdt underrettet om udviklingen i gennemførelsen af planen og tilsagnene i forbindelse hermed.
7. KONKLUSION
(163)
Støtten kan erklæres forenelig med det indre marked, forudsat at de betingelser, der er stillet, opfyldes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den støtte, som Frankrig påtænker at yde til FagorBrandt på i alt 31 mio. EUR, er forenelig med det indre marked på de i artikel 2 fastsatte betingelser.
Artikel 2
1. De franske myndigheder skal udsætte udbetalingen af den i artikel 1 omhandlede støtte til FagorBrandt, så længe den uforenelige støtte, der var genstand for Kommissionens beslutning nr. 2004/343/EF af 16. december 2003 (62), ikke er effektivt tilbagesøgt fra FagorBrandt.
2. Den omstruktureringsplan for FagorBrandt, som Frankrig den 6. august 2007 forelagde Kommissionen, skal gennemføres i fuldt omfang.
3. FagorBrandts foreslåede egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne på 31,5 mio. EUR forhøjes med et beløb på 3 190 878,02 EUR plus påløbne renter siden tilrådighedsstillelsen for FagorBrandt af den italienske støtte frem til den 21. oktober 2008. Denne forhøjelse skal foretages inden afslutningen af omstruktureringsperioden, som virksomheden har fastsat til den 31. december 2012. De franske myndigheder skal fremlægge bevis for denne forhøjelse inden to måneder efter den 31. december 2012.
4. FagorBrandt standser markedsføringen af køleskabe og frysere, madlavningsapparater og opvaskemaskiner af Vedette-mærket i otte år.
5. For at sikre tilsynet med opfyldelsen af de i denne artikels stk. 1-4 fastsatte betingelser skal Frankrig indsende årlige rapporter til Kommissionen om udviklingen i omstruktureringen af FagorBrandt, tilbagesøgningen af den i stk. 1 omhandlede uforenelige støtte, udbetalingen af den forenelige støtte og gennemførelsen af de kompenserende foranstaltninger.
Artikel 3
Frankrig underretter senest to måneder efter datoen for meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.
Artikel 4
Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2012.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 25 päivänä heinäkuuta 2012,
valtiontuesta SA.23839 (C 44/2007), jonka Ranska aikoo myöntää FagorBrandt-yrityksen hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla C(2012) 5043)
(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2013/283/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1)
Ranska ilmoitti komissiolle 6 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä rakenneuudistustuesta FagorBrandt-konsernin hyväksi.
2)
Komissio ilmoitti Ranskalle 10 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely kyseisestä tuesta.
3)
Menettelyn aloittamisesta tehty komission päätös, jäljempänä ”menettelyn aloittamisesta tehty päätös”, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tuesta.
4)
Komissio on saanut huomautuksia kolmelta asianomaiselta eli kahdelta kilpailijalta ja tuensaajalta. Electrolux toimitti huomautuksia 14 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Pidettyään kokouksen komission yksiköiden kanssa 20 päivänä helmikuuta 2008 Electrolux esitti lisähuomautuksia 26 päivänä helmikuuta 2008 ja 12 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Eräs kilpailija, joka ei halua nimeään julkistettavan, toimitti huomautuksia 17 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (4). FagorBrandt toimitti huomautuksia 17 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio toimitti kyseiset huomautukset Ranskalle 15 päivänä tammikuuta 2008 ja 13 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyillä kirjeillä antaakseen sille mahdollisuuden ottaa kantaa niihin. Ranska esitti kannanottonsa ensiksi 15 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä ja lisäksi 18 päivänä maaliskuuta 2008 pidetyssä kokouksessa esitetyllä asiakirjalla (ks. johdanto-osan 5 kappale).
5)
Ranska esitti 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä komissiolle huomautuksensa menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä. Komission, Ranskan viranomaisten ja FagorBrandtin välillä pidettiin kokous 18 päivänä maaliskuuta 2008. Kokouksen jälkeen Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle tietoja 24 päivänä huhtikuuta 2008 ja 7 päivänä toukokuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Samat osapuolet pitivät toisen kokouksen 12 päivänä kesäkuuta 2008. Kokouksen jälkeen Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle tietoja 9 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi 15 päivänä heinäkuuta 2008 Ranskan viranomaisilta lisätietoja, jotka ne toimittivat 16 päivänä heinäkuuta 2008.
6)
Komissio teki 21 päivänä lokakuuta 2008 ehdollisen myönteisen päätöksen FagorBrandtille myönnetystä 31 miljoonan euron rakenneuudistustuesta (5), jäljempänä ”21 päivänä lokakuuta 2008 tehty päätös”.
7)
Unionin yleinen tuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen 14 päivänä helmikuuta 2012 annetulla tuomiolla (6), jäljempänä ”14 päivänä helmikuuta 2012 annettu tuomioistuimen tuomio”, kahden ilmeisen arviointivirheen vuoksi. Komissio hyväksyi vastasuoritteen, joka ei ollut asianmukainen, eikä arvioinut Italian viranomaisten aikaisemmin myöntämän sisämarkkinoille soveltumattoman ja vielä takaisinmaksamattoman tuen, jäljempänä ”Italian myöntämä tuki”, ja kyseisellä päätöksellä hyväksytyn tuen yhteisvaikutusta kilpailuun.
8)
Tämän vuoksi komission on annettava uusi lopullinen päätös. Tuomioistuimen oikeuskäytännön (7) mukaan komissio voi ottaa uutta päätöstä laadittaessa huomioon ainoastaan ne tiedot, jotka sillä oli käytettävissään kyseisenä ajankohtana eli 21 päivänä lokakuuta 2008 (ks. ”6.2.2. Analyysin viiteajankohta”).
2. KUVAUS
9)
Kyseinen toimenpide on rakenneuudistustuki. Suunniteltu tukimäärä on 31 miljoonaa euroa. Tuki rahoitetaan talous-, teollisuus- ja työllisyysministeriön määrärahoista. Tuensaaja FagorBrandt S.A. omistaa useita tytäryhtiöitä, jotka vastaavat konsernin tuotanto- ja markkinointitoiminnoista.
10)
Ranskan viranomaisten mukaan FagorBrandt S.A. ei pystyisi käytettävissään olevilla resursseilla selviytymään vaikeuksistaan ilman valtiontukea. Ranskan mukaan 31 miljoonan euron suoralla avustuksella voidaan rahoittaa puolet rakenneuudistusmenoista (8).
11)
FagorBrandt S.A. -konserni, jäljempänä ”FagorBrandt”, kuuluu välillisesti Fagor Electrodomésticos S. Coop -yhtiöön, jäljempänä ’Fagor’, joka on Espanjan lainsäädännön mukainen osuuskunta. Tämän osuuskunnan pääoma jakautuu noin 3 500 jäsenen (työntekijäosakkaan) kesken. Yksi jäsen ei voi omistaa enempää kuin 25 prosenttia osuuskunnan pääomasta.
12)
Fagor itse kuuluu Mondragón Corporación Cooperativa -nimiseen osuuskuntien yhteenliittymään, jäljempänä ’MCC’, johon kuuluvat osuuskunnat säilyttävät oikeudellisen ja taloudellisen riippumattomuutensa. Fagor kuuluu MCC:n teollisuusalan kattavan ryhmän kotitalousliiketoimintayksikköön.
13)
FagorBrandtin liikevaihto vuonna 2007 oli 903 miljoonaa euroa. Se valmistaa kaikkia suuria kodinkoneita, jotka jakautuvat kolmeen suureen tuoteryhmään eli pesukoneisiin (pyykinpesukoneet, astianpesukoneet, kuivausrummut ja kuivaavat pyykinpesukoneet), kylmäsäilytyslaitteisiin (jääkaapit sekä arkku- ja kaappipakastimet) ja ruoanvalmistuksessa käytettäviin laitteisiin (uunit, mikroaaltouunit, keittimet, keittotasot ja liesituulettimet).
3. SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN
14)
Menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä komissio esitti epäilyjä seuraavista syistä: tukeen liittyi riski vastaperustetuille yrityksille myönnettävää rakenneuudistustukea koskevan kiellon kiertämisestä; tukeen liittyi riski sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksuvelvoitteen kiertämisestä; yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta ei ollut varmuutta; vastasuoritteet olivat riittämättömiä; oli epävarmaa, onko tuki rajattu välttämättömään vähimmäismäärään ja erityisesti onko tuensaajan rahoitusosuus riittävän suuri.
3.1. Riski vastaperustetuille yrityksille myönnettävää rakenneuudistustukea koskevan kiellon kiertämisestä
15)
Koska FagorBrandt on perustettu tammikuussa 2002, se oli tammikuuhun 2005 saakka (eli ensimmäiset kolme vuotta sen toiminnan aloittamisesta) valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (9), jäljempänä ’rakenneuudistussuuntaviivat’, 12 kohdassa tarkoitettu vastaperustettu yritys. Tämä merkitsee, että FagorBrandt oli vastaperustettu yritys sekä ajankohtana, jona se sai yleisen verolain 44 f §:ssä säädetyn verovapauden, jäljempänä ’44 f §:n mukainen tuki’, että joulukuussa 2003, jolloin komissio totesi kyseisen tuen sisämarkkinoille soveltumattomaksi ja määräsi sen perittäväksi takaisin (10). Tämän vuoksi se ei voinut saada rakenneuudistustukea, kuten rakenneuudistussuuntaviivojen 12 kohdassa määrätään. Tämän vuoksi se seikka, että Ranska viivytti joulukuussa 2003 sisämarkkinoille soveltumattomaksi todetun tuen takaisinperintää siihen saakka, kunnes yritys ei enää ollut vastaperustettu yritys ja oli sen vuoksi oikeutettu rakenneuudistustukeen, saattaa olla rakenneuudistussuuntaviivojen 12 kohdassa määrätyn kiellon kiertämistä.
3.2. Riski sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksuvelvoitteen kiertämisestä
16)
Komissio toteaa, että suurta osaa ilmoitetusta tuesta näytettiin käytettävän 44 f §:n mukaisen tuen takaisinmaksun rahoittamiseen. Komissio epäilee sen vuoksi, että ilmoitettu tuki saattaa merkitä kyseisen sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksuvelvoitteen kiertämistä, minkä seurauksena tuen takaisinperintä menettäisi merkityksensä ja tehokkaan vaikutuksensa.
3.3. Yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuteen liittyvät epäilyt
17)
Komissio esitti epäilyjä myös yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisesta. Komissio totesi ensiksikin, että yrityksen liikevaihdon odotettiin kasvavan vuonna 2007 noin 20 prosenttia suhteessa edellisen vuoden liikevaihtoon, ja tiedusteli, mihin seikkoihin tämä ennuste perustui. Toiseksi komissio kiinnitti huomiota siihen, että rakenneuudistussuunnitelmassa ei ilmoitettu, miten FagorBrandt aikoi selviytyä italialaisen tytäryhtiönsä saaman sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksusta.
3.4. Vastasuoritteiden riittämättömyys
18)
Komissio epäili myös, olisiko rakenneuudistussuunnitelman puitteissa luvattuja vastasuoritteita täydentävien vastasuoritteiden jättäminen toteuttamatta hyväksyttävää. Komissio muistutti, että:
i)
suurille yrityksille asetetut kriteerit täyttävät tuensaajat velvoitetaan rakenneuudistussuuntaviivoissa (38-41 kohta) toteuttamaan vastasuoritteita;
ii)
ilman tukea FagorBrandt joutuisi poistumaan markkinoilta, ja sen kilpailijat ovat pääosin eurooppalaisia yrityksiä; sen vuoksi FagorBrandtin poistuminen markkinoilla antaisi sen eurooppalaisille kilpailijoille mahdollisuuden kasvattaa olennaisesti myyntiään ja tuotantoaan;
iii)
näyttää siltä, että jo toteutettuja toimenpiteitä ei rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan perusteella voida ottaa huomioon vastasuoritteina;
iv)
komissio korosti lisäksi, että asioiden ”Bull” (11) ja ”Euromoteurs” (12) tutkinnan aikaan voimassa olleissa suuntaviivoissa, joihin Ranska viittaa, yrityksiä ei velvoitettu toteuttamaan vastasuoritteita; komissio korosti myös, että mainittujen asioiden ja nyt tarkasteltavan asian välillä on myös muita olennaisia eroja.
3.5. Tuensaajan rahoitusosuuteen liittyvät epäilyt
19)
Komissio esitti lopuksi epäilyjä siitä, täyttääkö tuki rakenneuudistussuuntaviivojen 43 ja 44 kohdassa määrätyt edellytykset. Ranskan viranomaiset eivät ole sisällyttäneet 44 f §:n mukaisen tuen takaisinmaksua rakenneuudistuskustannuksiin, ja toisaalta ne eivät ole ilmoittaneet tiettyjen ”tuensaajan omaksi panokseksi” luokiteltujen summien alkuperää.
4. ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
4.1. Electrolux-yrityksen huomautukset
20)
Electrolux ilmoittaa, että se on pannut täytäntöön mittavia ja erittäin kalliita rakenneuudistussuunnitelmia vastatakseen maailmanlaajuisesta kilpailusta aiheutuviin haasteisiin. Säilyttääkseen kilpailukykynsä yritys on joutunut toteuttamaan radikaaleja toimenpiteitä, kuten sulkemaan kahdeksan Länsi-Euroopassa sijaitsevaa tehdasta, joiden tuotanto on siirretty pääasiassa muualla Euroopassa sijaitseviin tehtaisiin sekä Puolassa ja Unkarissa avattuihin uusiin tehtaisiin. Valtaosa suurten kodinkoneiden alalla toimivista yrityksistä on toteuttanut vastaavanlaisia rakenneuudistustoimia. Electrolux pitää sen vuoksi valitettavana, että FagorBrandt voi saada avustusta selviytyäkseen tilanteesta, josta muut alalla toimivat yritykset joutuvat selviytymään ilman vastaavanlaista apua. Electroluxin mukaan tuki vääristäisi kilpailua muiden yritysten kustannuksella.
4.2. Toisen kilpailijan huomautukset
21)
Toinen kilpailija, joka ei halua nimeään julkistettavan, katsoo ensiksikin, että suunniteltu tuki ei mahdollistaisi FagorBrandtin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden säilyttämistä. Sen mukaan yrityksen pysyminen elinkelpoisena edellyttäisi kattavaa liiketoiminta-alueiden uudelleenjärjestelyä. Kyseinen kilpailija arvioi kuitenkin, että FagorBrandtilla ei ole välttämättömien investointien rahoittamiseen tarvittavia varoja. Tuki ei anna myöskään FagorBrandtille mahdollisuutta kasvattaa kokoaan parantaakseen asemiaan suurten jakelijoiden kanssa käytävissä neuvotteluissa, sillä ne suosivat toimittajia, joilla on vahvempi markkina-asema Euroopan unionissa.
22)
Kilpailija katsoo lisäksi, että tukea ei ole rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, sillä FagorBrandt voisi saada rakenneuudistukseensa tarvittavaa rahoitusta osakkaaltaan ja osuuskunnalta (ts. MCC:ltä, johon Caja Laboral -pankki kuuluu), johon kyseinen osakas kuuluu.
23)
Kilpailijan mukaan tuki on myös omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun ja kauppaan. Suurimmalla osalla alan yrityksistä on tuotantoa Euroopassa, ja ne voidaan sen vuoksi katsoa eurooppalaisiksi yrityksiksi. Aasialaiset ja turkkilaiset kilpailijat ovat merkittävässä asemassa vain tiettyjen tuotteiden markkinoilla. FagorBrandt on lisäksi viidenneksi suurin eurooppalainen kodinkonevalmistaja ja sillä on vahva asema Ranskan, Espanjan ja Puolan markkinoilla. Kyseinen kilpailija katsoo sen vuoksi, että ilman vastasuoritteita komissio ei voi katsoa tuen soveltuvan sisämarkkinoille.
24)
Ranskan ja Italian aiemmin myöntämistä sääntöjenvastaisista tuista voidaan lisäksi vetää kaksi johtopäätöstä. FagorBrandtin vaikeudet ovat toistuvia, minkä vuoksi on aiheellista pohtia, onko se elinkelpoinen yritys. Toisaalta ilmoitettua tukea käytetään todennäköisesti sääntöjenvastaisten tukien takaisinmaksuun eli takaisinmaksuvelvoitteen kiertämiseen.
4.3. FagorBrandtin huomautukset
25)
FagorBrandtin huomautukset myötäilevät paljolti Ranskan viranomaisten huomautuksia, joista esitetään yhteenveto jäljempänä.
5. RANSKAN HUOMAUTUKSET
5.1. Ranskan huomautukset menettelyn aloittamisesta tehdystä päätöksestä
26)
Ranskan viranomaiset toteavat vastaperustetuille yrityksille myönnettävää rakenneuudistustukea koskevan kiellon mahdollisen kiertämisen osalta, etteivät ne kiistä sitä, että FagorBrandt oli katsottava rakenneuudistussuuntaviivojen 12 kohdan mukaisesti vastaperustetuksi yritykseksi ensimmäisten kolmen vuoden ajan perustamisestaan. Ne huomauttavat kuitenkin, että kysymys mahdollisuudesta myöntää rakenneuudistustukea FagorBrandtin hyväksi nousi esiin vasta vuoden 2006 aikana, sillä yrityksen vaikeudet alkoivat vuonna 2004 ja sen taloudellinen tilanne heikkeni vuodesta 2005 alkaen. Yrityksellä ei toisin sanoen ollut syytä hakea rakenneuudistustukea ennen kuin se oli ajautunut vuoden 2006 aikana tilanteeseen, jossa tuen myöntäminen oli perusteltua. Tämän vuoksi kysymykseen nk. ”kolmen vuoden säännön” mahdollisesta kiertämisestä ei tässä tapauksessa ole tarpeen vastata.
27)
Mahdollisuudesta, että takaisinmaksuvelvoite menettäisi tehokkaan vaikutuksensa ilmoitetun tuen vuoksi, Ranska muistuttaa, että yrityksen vaikeudet eivät johdu pelkästään tuen takaisinmaksusta. Taloudelliset vaikeudet alkoivat vuonna 2004 ja tilanne heikentyi olennaisesti vuosina 2005 ja 2006. Kuten komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, yritys on rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Ranska päättelee tämän vuoksi, että yritykselle voidaan myöntää rakenneuudistustukea, jos muut tuen myöntämiselle asetetut edellytykset täyttyvät. Kysymyksellä siitä, voisiko yritys jatkaa toimintaansa vuonna 2007 tai 2008, jos se ei joutuisi maksamaan tukea takaisin, ei ole merkitystä, sillä tuen takaisinmaksu on pakollista komission tehtyä vuonna 2003 kielteisen päätöksen 44 f §:n mukaisesta tuesta. Tukihakemusta voidaan sen vuoksi perustella taloudellisten vaikeuksien kasautumisella, sillä kyseiset vaikeudet johtuvat yrityksen jo maksamista rakenneuudistuskustannuksista, siitä, että rakenneuudistus on edelleen kesken, ja muista maksuista, jotka yrityksen on otettava huomioon, mukaan lukien tuen takaisinmaksu.
28)
Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen ja menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä tästä esitettyjen epäilyjen osalta Ranskan viranomaiset toteavat seuraavaa: Viranomaisten mukaan liikevaihdon 20 prosentin kasvuennuste vuonna 2007 suhteessa vuoteen 2006 perustuu pääasiassa siihen, että FagorBrandtin toimintaa laajennettiin vuonna 2006. Ranskan viranomaisten mukaan italialaisen tytäryhtiön saaman sääntöjenvastaisen tuen (joka myönnettiin Brandt Italian ostaessa Ocean SpA:n kodinkonetoiminnot) takaisinmaksua ei ollut otettu huomioon, koska kyseisen tuen takaisinmaksun ei odoteta vaikuttavan yrityksen elinkelpoisuuteen. Brandt Italian maksettavaksi viime kädessä jäävä määrä on todennäköisesti alle 200 000 euroa, koska kyseisten toimintojen myyjä vastaa loppuosasta.
29)
Vastasuoritteiden puuttumisen osalta Ranska muistuttaa yrityksen myyneen jo vuonna 2004 Brandt Components -yrityksen (Neversin tuotantolaitoksen). Lisäksi yritys on supistanut tuotantokapasiteettiaan lopettamalla arkkupakastinten ja vapaasti seisovien mikroaaltouunien tuotannon. Ranskan viranomaiset muistuttavat myös, että tuesta aiheutuvat kilpailunvääristymät ovat jääneet vähäisiksi, mikä vähentää vastasuoritteiden tarpeellisuutta. FagorBrandtin osuus Euroopan markkinoista on alle [0-5] (13) prosenttia eli erittäin pieni verrattuna sen tärkeimpiin kilpailijoihin. Ranskan viranomaiset katsovat lisäksi, että yrityksen läsnäolo markkinoilla mahdollistaa oligopolitilanteiden välttämisen. Viranomaiset ehdottivat muodollisen tutkintamenettelyn aikana täydentävien vastasuoritteiden toteuttamista.
30)
Komission esittämistä epäilyistä, jotka koskevat tuen rajaamista välttämättömään vähimmäismäärään ja tuensaajan rahoitusosuutta, Ranskan viranomaiset toteavat seuraavaa: Ranskan viranomaisten mukaan tuen takaisinmaksua ei ole otettu huomioon rakenneuudistuskustannuksissa, koska sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksua ei lähtökohtaisesti voida luokitella rakenneuudistuskustannuksiksi. Ilmoituksessa mainitun ”tuensaajan oman panoksen” osalta viranomaiset tarkentavat, että kyse on pankkilainoista.
5.2. Ranskan kommentit asianomaisten huomautuksista
31)
Electroluxin esittämien huomautusten osalta Ranska korostaa, että Electroluxin ja muiden kilpailijoiden toteuttamien rakenneuudistustoimenpiteiden tarkoituksena ei ollut parantaa vaikeaa taloudellista tilannetta vaan vahvistaa asemaa suurten kodinkoneiden markkinoilla. Ranskan mukaan FagorBrandtin tilannetta ei sen vuoksi voida verrata sen kilpailijoihin, joilla on joka tapauksessa käytettävissään huomattavasti enemmän varoja selkeästi suuremman kokonsa vuoksi.
32)
Huomautuksista, jotka nimettömänä esiintyvä yritys on esittänyt FagorBrandtin pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta, Ranskan viranomaiset korostavat ensiksikin, että FagorBrandt on toteuttanut toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on aluksi hillitä tappioita ja kasvattaa katteita, jotta yritys voi parantaa myöhemmässä vaiheessa markkina-asemaansa, erityisesti kehittämällä […].
33)
Väitteestä, jonka mukaan tukea ei ole rajattu välttämättömään vähimmäismäärään, koska FagorBrandt voisi saada rahoitusta osakkailtaan, Ranskan viranomaiset korostavat, että MCC ei ole holdingyhtiö vaan osuustoimintaliike. Tämän osuustoimintaliikkeen sisällä kukin osuuskunta, myös Fagor ja Caja Laboral -pankki, toimii riippumattomasti ja on päätöksenteossaan riippuvainen omista työntekijä-yhteistyökumppaneistaan, jotka ovat myös osuuskuntien omistajia. FagorBrandt ei sen vuoksi voi tukeutua pelkästään Fagorin taloudelliseen tukeen, jota Fagor voi tarjota vain tämänhetkisen rahoituskapasiteettinsa rajoissa. FagorBrandtin osto on heikentänyt Fagorin kassatilannetta, minkä vuoksi se voi tällä hetkellä myöntää rahoitusta vain tietyissä rajoissa.
34)
Ranskan viranomaiset ovat havainneet ristiriitaisuuksia huomautuksissa, jotka nimettömänä esiintyvä asianomainen on esittänyt mahdollisista kielteisistä kilpailuvaikutuksista. Kyseinen asianomainen väittää, että tuki vaikuttaisi kilpailuolosuhteisiin Euroopan markkinoilla. Toisaalta asianomainen esittää, että FagorBrandt on suurimpiin yrityksiin verrattuna kooltaan liian pieni, mikä vaarantaa sen elinkelpoisuuden. Vastasuoritteiden osalta Ranskan viranomaiset muistuttavat, että ne ovat jo toteuttaneet asianmukaisia vastasuoritteita ja ovat ehdottaneet uusien vastasuoritteiden toteuttamista.
35)
Ranskan ja Italian aiemmin myöntämiin sääntöjenvastaisiin tukiin perustuvien väitteiden osalta Ranska muistuttaa, että kyseisiä sääntöjenvastaisia tukia ei suunnattu yrityksen rakenneuudistusohjelmaan vaan järjestelmään, jonka tarkoituksena oli tukea työllisyyttä alueella. Ranska korostaa lisäksi FagorBrandtin komissiolle 17 päivänä joulukuuta 2007 toimittamien tietojen perusteella, että myönnetyn tukimäärän (verojen jälkeen noin 20 miljoonaa euroa netto) ja sisämarkkinoille soveltumattoman tukimäärän (noin 27,3 miljoonaa euroa korkoineen) välillä ei ole konkreettista yhteyttä. Rakenneuudistuksesta aiheutuvat kustannukset arvioidaan 62,5 miljoonaksi euroksi eli selvästi suuremmiksi kuin FagorBrandtin hakeman rakenneuudistustuen määrä. Viranomaiset muistuttavat myös, että kyseisten menojen kohteet ovat keskenään vaihdettavissa
36)
FagorBrandtin komissiolle esittämien huomautusten osalta Ranskan viranomaiset toteavat hyväksyvänsä kyseiset täsmennykset kaikilta osin, varsinkin siksi, että ne täydentävät viranomaisten itsensä esittämiä huomautuksia.
6. ARVIOINTI TUESTA
6.1. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo
37)
Komissio katsoo, että toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kyseessä on Ranskan valtion myöntämä avustus, ja näin ollen toimenpide on rahoitettu valtion varoista ja se on valtion toteuttama. Toimenpide kohdistuu yksinomaan FargorBrandtiin ja on tämän vuoksi valikoiva. Avustus suosii FagorBrandtia antamalla sille lisävaroja ja antaa sille mahdollisuuden välttää toimintansa lopettaminen. Kyseinen toimenpide on siis omiaan vääristämään kilpailua suurten kodinkoneiden valmistajien välillä. Suurten kodinkoneiden markkinoille on ominaista merkittävä jäsenvaltioiden välinen kauppa. Komissio katsoo tämän vuoksi, että ilmoitettu toimenpide sisältää valtiontukea. Ranska ei vastusta tätä päätelmää.
6.2. Arvioinnin oikeusperusta
6.2.1. Tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskeva oikeusperusta
38)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 ja 3 kohdassa mainitaan poikkeukset, joita voidaan soveltaa 1 kohdassa määrätystä valtiontukien yleisestä soveltumattomuudesta sisämarkkinoille. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 2 kohdan mukaisia poikkeuksia ei mitä ilmeisimmin voida soveltaa tähän tapaukseen.
39)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten osalta komissio toteaa, että koska tuella ei ole alueellista tarkoitusta ja on selvää, ettei b alakohdan mukaista poikkeusta voida soveltaa, tähän tukeen voidaan soveltaa vain c alakohdan mukaista poikkeusta. Kyseisen alakohdan mukaan valtiontuki tietyn taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen soveltuu sisämarkkinoille, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Voidaan todeta, että tukien tarkoituksena on ollut palauttaa vaikeuksissa olevan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Komissio kuvailee rakenneuudistussuuntaviivoissa tapaa, jolla se arvioi, soveltuvatko kyseisenkaltaiset tuet sisämarkkinoille. Tämän arvioinnin oikeusperustana käytetään sen vuoksi rakenneuudistussuuntaviivoja. Komissio katsoo, ettei tässä tapauksessa voida soveltaa muita yhteisön puitteita. Ranska ei ole myöskään vedonnut mihinkään muuhun SEUT-sopimuksessa määrättyyn poikkeukseen. Yksikään osapuoli ei ole arvostellut tätä oikeusperustavalintaa, josta ilmoitettiin jo menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä.
6.2.2. Analyysin viiteajankohta
40)
Tuomioistuimen oikeuskäytännön (14) mukaan komission on päätöksensä kumoamisen jälkeen käytettävä uuden analyysinsa lähtökohtana ainoastaan tietoja, jotka olivat sen käytettävissä kumotun päätöksen tekoajankohtana. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa kyseessä on siis 21 päivä lokakuuta 2008.
41)
Kyseisen ajankohdan jälkeisiä tapahtumia ei siis voida ottaa huomioon. Markkinatilanteen muutokset ja kehitys tai tuensaajayrityksen tilanteen muutokset on siis jätettävä analyysin ulkopuolelle. Komissio ei myöskään ota huomioon rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista lokakuun 2008 jälkeen (15).
42)
Komissiolla ei ole velvoitetta käynnistää uudelleen asian tutkintaa edes sen täydentämiseksi uusilla teknisillä asiantuntijaselvityksillä (16). Vaikka päätös eri vaiheita sisältävän hallinnollisen menettelyn lopettamisesta kumottaisiin, se ei välttämättä merkitse, että koko menettely kumotaan. Jos komission tekemä analyysi osoittautuu puutteelliseksi huolimatta tutkintatoimista, jotka mahdollistavat tuen sisämarkkinoille soveltuvuuden kattavan analysoinnin (kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa), ja johtaa näin siihen, että päätös kumotaan, kyseisen päätöksen korvaamiseen tähtäävässä menettelyssä voidaan ottaa lähtökohdaksi jo toteutettuja tutkintatoimia (17).
43)
Koska komission on käytettävä uuden analyysinsa lähtökohtana pelkästään niitä tietoja, jotka sillä oli käytettävissään lokakuussa 2008 ja joista Ranskan viranomaiset ja FagorBrandt ovat jo esittäneet huomautuksensa, niitä ei ole tarpeen kuulla uudelleen (18). Kolmansien osapuolten oikeus esittää huomautuksensa on turvattu sillä, että menettelyn aloittamisesta tehty päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (19). Asetuksen (EY) N:o 659/1999 säännöksissä ei edellytetä, että kolmansille olisi annettava tämä mahdollisuus uudelleen, jos alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa muutetaan tutkinnan aikana (20).
44)
Näistä syistä tämä päätös perustuu yksinomaan 21 päivänä lokakuuta 2008 käytettävissä olleisiin tietoihin.
6.3. Voiko yritys saada rakenneuudistustukea?
45)
Jotta yritys voisi saada rakenneuudistustukea, sen on ensiksikin oltava rakenneuudistussuuntaviivojen 2.1 jakson määritelmän mukainen vaikeuksissa oleva yritys.
46)
Komissio totesi menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 24 kappaleessa, että yritys näyttää olevan rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 27 kappaleessa komissio totesi myös, että yrityksen vaikeudet olivat muuttuneet rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdan mukaisesti liian vakaviksi, jotta sen espanjalainen osakas pystyisi rahoittamaan niiden poistamisen. Kilpailija, joka ei halua nimeään julkistettavan, kiistää tämän alustavan arvioinnin oikeellisuuden. Se katsoo, että FagorBrandt voisi saada Fagorilta ja MCC:ltä vaikeuksiensa poistamisen kannalta välttämätöntä taloudellista tukea. Tämän vuoksi on selvitettävä, onko menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettyä alustavaa arviointia aiheellista muuttaa. Komissio panee merkille, että kyseinen kilpailija perustaa väitteensä lehtikirjoitukseen (21), jossa näytetään viittaavan siihen, että Fagor voi helposti hankkia varoja rahoitusmarkkinoilta. Komissio toteaa kuitenkin, että kyseinen kirjoitus on laadittu huhtikuussa 2005 ja Fagorin taloudellinen tilanne heikentyi tuntuvasti sen jälkeen. Ranskan viranomaiset muistuttavat, että Fagorin rahoitusvelat (ilman FagorBrandtin velkojen konsolidointia) kolminkertaistuivat vuonna 2005 erityisesti FagorBrandtin osakkeiden hankinnan ja Fagorin tekemien mittavien teollisuusinvestointien vuoksi. Lisäksi Fagor teki FagorBrandtiin 26,9 miljoonan euron pääomasijoituksen vuonna 2006. Nämä seikat yhdessä laskivat osuuskunnan velanhoitokyvyn lähes nollaan, ja sen velkasuhde ylitti selvästi yleisesti hyväksytyt kynnysarvot.
47)
Ranskan viranomaisten mukaan FagorBrandt-konsernin ainoa osakas Fagor on Espanjan lainsäädännön mukainen työntekijäosakkaiden muodostama osuuskunta. Osuuskunnan pääoma jakautuu noin 3 500 jäsenen eli työntekijäosakkaan kesken. Yksikään jäsen ei voi omistaa enempää kuin 25 prosenttia osuuskunnan pääomasta.
48)
Tämän oikeudellisen muodon vuoksi Fagor ei voi korottaa pääomaa tarjoamalla kolmansille osapuolille merkintämahdollisuuksia. Osuuskunta voi korottaa pääomaansa ainoastaan omien jäsentensä avulla, ja jäsenten rahoitusvalmiudet rajoittuvat heidän henkilökohtaisiin säästöihinsä. Osuuskunnan ainoa mahdollisuus kehityksensä rahoittamiseen on ottaa pankkilaina tai laskea liikkeeseen joukkovelkakirjoja.
49)
MCC on osuuskuntien yhteenliittymä, johon Fagor kuuluu. Kyseisessä yhteenliittymässä kukin osuuskunta säilyttää oikeudellisen ja taloudellisen riippumattomuutensa. Toisin sanoen Fagorin ja MCC:n välillä ei ole minkäänlaista pääomasuhdetta. MCC ei siis ole holdingyhtiö vaan osuustoimintaliike. Jokainen tähän osuustoimintaliikkeeseen kuuluva osuuskunta, kuten Fagor ja Caja Laboral -pankki, toimii riippumattomasti ja on päätöksenteossaan riippuvainen omista työntekijä-yhteistyökumppaneistaan, jotka ovat myös osuuskuntien omistajia. MCC:n ja sen jäsenten välisten suhteiden ei siis voida katsoa vastaavan perinteisiä konsernisuhteita.
50)
Näin ollen MCC ei pysty oikeudellisen muotonsa vuoksi hankkimaan varoja osakeyhtiön tavoin. Sitä ei myöskään voida pitää rakenneuudistussuuntaviivojen 13 kohdassa tarkoitettuna emoyhtiönä. FagorBrandt voi siis tukeutua pelkästään emoyhtiönsä Fagorin tukeen, jota Fagor voi tarjota vain tämänhetkisen rahoituskapasiteettinsa rajoissa.
51)
Komissio katsoo tämän vuoksi, ettei yrityksen tukikelpoisuutta koskevaa arviointia, joka esitetään menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä rakenneuudistussuuntaviivojen 11 ja 13 kohdan perusteella, ole syytä muuttaa.
52)
Arvioitaessa, voidaanko yritys katsoa tukikelpoiseksi rakenneuudistussuuntaviivojen 2.1 jaksossa määriteltyjen edellytysten täyttymisen perusteella, menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetään vain yksi epäily, joka koskee riskiä vastaperustetuille yrityksille myönnettävää rakenneuudistustukea koskevan kiellon kiertämisestä (ks. 3 jakso ”Syyt menettelyn aloittamiseen”).
53)
Komission analyysia yrityksen taloudellisesta tilanteesta kuvaillaan jäljempänä taulukossa 1. On selvää, että vaikka yritys oli maksanut 44 f §:n mukaisen tuen takaisin, se ei täyttänyt kolmen ensimmäisen toimintavuotensa aikana rakenneuudistussuuntaviivojen 10 ja 11 kohdan mukaisia kriteerejä, joiden täyttyessä yritys voidaan katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan osalta voidaan todeta, että vaikka yritys oli maksanut vuonna 2004 (eli komission kielteistä päätöstä seuranneiden kolmen kuukauden aikana) takaisin 22,5 miljoonan euron tuen, se ei ollut vielä vuonna 2004 menettänyt puolta omista varoistaan. Rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdan osalta voidaan todeta, että vaikka yritys oli maksanut vuonna 2004 takaisin 22,5 miljoonan euron tuen, sen toiminta oli ollut tappiollista vain yhden vuoden ajan (vuonna 2004). Tämä ei riitä yrityksen katsomiseen vaikeuksissa olevaksi yritykseksi kyseisen kohdan perusteella. Onkin todettava, että FagorBrandt-konsernin vaikeudet pahenivat vuodesta 2005 siinä määrin, että yritys voitaisiin katsoa rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi (ts. yritykseksi, jonka tappiollinen kehitys ”johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen”) mahdollisesti jo vuodesta 2006 (ottaen huomioon velvollisuus maksaa takaisin 44 f §:n mukainen tuki) ja varmuudella vuodesta 2007.
Taulukko 1
milj. EUR
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Liikevaihto
847,1
857,6
813,2
743,6
779,7
903,0
Bruttokate
205,2
215,1
207,0
180,6
171,6
190,4
Nettotulos
15,5
13,8
(3,6)
(13,4)
(18,2)
(5,7)
Omat varat
69,8
83,4
79,8
70,6
79,4
73,6
54)
Komissio on ottanut huomioon myös sen, että Fagor-konserni päätti vuoden 2005 ensimmäisen neljänneksen aikana ostaa 90 prosenttia FagorBrandtin osakkeista [150-200] miljoonalla eurolla. Tämä on osoitus siitä, että markkinat eivät pitäneet yritystä rakenneuudistussuuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä eli yrityksenä, jonka tappiollinen kehitys johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen.
55)
Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että tämän tammikuussa 2002 perustetun yrityksen ei voitu katsoa olleen vaikeuksissa kolmen ensimmäisen toimintavuotensa aikana, vaikka se oli maksanut 44 f §:n mukaisen tuen välittömästi takaisin. Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei se, että Ranska ei ollut vielä tammikuussa 2005 (eli kolmen vuoden kuluttua FagorBrandtin perustamisesta) perinyt 44 f §:n mukaisia tukia takaisin, merkinnyt sellaisen yrityksen pitämistä keinotekoisesti toiminnassa, joka olisi muussa tapauksessa poistunut markkinoilta. Komissio on myös sitä mieltä, ettei yrityksellä ollut kyseisen jakson aikana syytä hakea rakenneuudistustukea. Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, ettei Ranska kiertänyt rakenneuudistussuuntaviivojen 12 kohdassa tarkoitetuille vastaperustetuille yrityksille myönnettävää rakenneuudistustukea koskevaa kieltoa, kun se ei ollut vielä tammikuussa 2005 perinyt 44 f §:n mukaisia tukia takaisin.
56)
Voidaankin todeta, että yrityksen tukikelpoisuudesta esitetyt epäilyt on poistettu ja komissio katsoo yrityksen täyttävän rakenneuudistussuuntaviivojen 2.1 jaksossa määrätyt edellytykset.
6.4. Aikaisempiin sääntöjenvastaisiin tukiin liittyvät määräykset
6.4.1. Ranskan myöntämä tuki
57)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 30 kappaleessa komissio toteaa epäilevänsä rakenneuudistussuuntaviivojen 23 kohdan perusteella ja sen seikan vuoksi, että ilmoitettua tukea on ilmeisesti käytetty pääasiassa 44 f §:n mukaisen tuen takaisinmaksun rahoittamiseen, että ilmoitettu tuki voi merkitä tuen takaisinmaksuvelvoitteen kiertämistä ja tuen takaisinperintä voi sen seurauksena menettää merkityksensä ja tehokkaan vaikutuksensa.
58)
Komissio on ottanut tämän kysymyksen arvioinnissa huomioon seuraavat seikat.
59)
Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan sisämarkkinoille soveltumattomien tukien maksaminen korkoineen takaisin mahdollistaa paluun tuen myöntämistä edeltäneeseen tilanteeseen ja tuesta aiheutuvan kilpailunvääristymän poistamisen. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa voidaan sen vuoksi olettaa, että 44 f §:n mukaisen tuen maksaminen korkoineen takaisin - mikä on edellytyksenä uuden tuen maksamiselle - mahdollistaa paluun tuen myöntämistä edeltäneeseen tilanteeseen.
60)
Yritys voi lisäksi saada rakenneuudistustukia. Yrityksen taloudelliset vaikeudet eivät johdu ensisijaisesti sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksusta. Vaikeudet johtuvat muista, vuodesta 2004 kertyneiden tappioiden aiheuttajina olleista syistä (ks. taulukko 1). Sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksu pahentaa jatkossa näitä vaikeuksia entisestään, kunnes yritys ei enää selviä niistä ilman valtiontukea. Yrityksessä on myös pantu täytäntöön rakenneuudistussuunnitelma, jonka kustannukset ovat 62,5 miljoonaa euroa. Tämä osoittaa, että toiminnan kannattavuuden palauttamisen kannalta välttämättömän rakenneuudistuksen kustannukset ovat huomattavia, jopa huomattavampia kuin 44 f §:n mukaisen, yhteensä 22,5 miljoonan euron (ilman korkoja) tuen takaisinmaksusta aiheutuvat kustannukset. Nämä seikat osoittavat, että FagorBrandt on vaikeuksissa oleva yritys, jonka olemassaolo on vaarassa. Tämän vuoksi se voi saada minkä tahansa vastaavassa tilanteessa olevan yrityksen tavoin rakenneuudistustukia, jos se täyttää muut rakenneuudistussuuntaviivoissa määrätyt edellytykset.
61)
Lisäksi komissio totesi asiassa Deggendorf (22) vuonna 1991 tekemässään päätöksessä, että ”Deggendorf saisi sääntöjenvastaisesti myönnettyjen tukien, joita se on kieltäytynyt maksamasta takaisin vuodesta 1986, ja uusien tukien (…) yhteisvaikutuksesta kohtuuttoman ja perusteettoman edun, joka muuttaisi kaupan edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. Komissio katsoi kuitenkin, että uudet tuet soveltuvat sisämarkkinoille sillä ehdolla, että ”viranomaisten (…) edellytetään keskeyttävän tukien maksamisen Deggendorfille (…), kunnes ne ovat perineet sisämarkkinoille soveltumattomat tuet takaisin (…)”. Yhteisöjen tuomioistuin vahvisti 15 päivänä toukokuuta 1997 antamassaan tuomiossa (23) komission noudattaman lähestymistavan. Komissio on tehnyt sittemmin useita päätöksiä, joissa se noudattaa samaa lähestymistapaa eli katsoo uuden tuen soveltuvan sisämarkkinoille mutta edellyttää samalla, että tuen maksaminen keskeytetään, kunnes sääntöjenvastainen tuki on maksettu takaisin (24). Komissio toteaa tarkasteltavana olevassa asiassa, että jos uusi tuki täyttää rakenneuudistussuuntaviivoissa määrätyt edellytykset, ei näytä olevan mitään estettä Deggendorf-oikeuskäytännön soveltamiselle eli uuden tuen katsomiselle sisämarkkinoille soveltuvaksi tueksi sillä ehdolla, että sen maksaminen keskeytetään, kunnes 44 f §:n mukainen tuki on peritty takaisin.
62)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että komission esittämät epäilyt on poistettu.
63)
Komissio haluaa esittää tässä yhteydessä seuraavan täsmennyksen. Rakenneuudistussuuntaviivojen 23 kohdassa määrätään komissiolle kuuluvasta velvollisuudesta, jonka mukaan yritykselle myönnettävää pelastamis- ja rakenneuudistustukea arvioitaessa ”otetaan huomioon vanhan tuen ja uuden tuen yhteisvaikutus ja se, että vanhaa tukea ei ole maksettu takaisin”. Kuten rakenneuudistussuuntaviivojen 23 kohdan alaviitteessä 2 todetaan, tämä määräys perustuu Deggendorf-oikeuskäytäntöön (25). Tarkasteltavana olevassa asiassa Ranska on sitoutunut perimään 44 f §:n mukaisen tuen takaisin ennen kuin se aloittaa uuden tuen maksamisen. Tehdessään päätöksen tässä asiassa komission on Deggendorf-oikeuskäytännön mukaisesti muutettava tätä sitoumusta sen mukaan, soveltuuko ilmoitettu tuki sisämarkkinoille. Tällä tavoin se voi varmistaa, että aikaisempi tuki ei kasaudu uuden tuen kanssa ja että aikaisempi tuki maksetaan takaisin.
6.4.2. Italian myöntämä sääntöjenvastainen tuki
64)
FagorBrandtin italialainen tytäryhtiö Brandt Italia ei ollut 21 päivänä lokakuuta 2008 maksanut kokonaisuudessaan takaisin Italian viranomaisten myöntämää tukea. Komissio totesi 30 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyssä päätöksessään (26), että kyseinen tuki ei sovellu sisämarkkinoille.
65)
Tällaisessa tilanteessa Deggendorf-oikeuskäytäntö vahvistaa (27), kuten 61 kappaleessa todetaan, että komissio ei ylitä arviointitoimivaltaansa, kun se asettaa aikaisemmin tuen takaisinmaksun ehdoksi uuden tuen myöntämiselle. Jos komissio asettaa suunnitellun tuen myöntämisen ehdoksi yhden tai useamman aikaisemmin myönnetyn tuen takaisinmaksun, sen ei tarvitse tutkia kyseisten tukien yhteisvaikutusta kilpailuun. Tämän ehdon avulla voidaan välttää se, että suunnitellun tuen tarjoama etu kasautuisi aikaisemmista tuista saatujen etujen kanssa (28).
66)
Tämän vuoksi komissio on päätöskäytännössään suosinut periaatetta, jonka mukaan sääntöjenvastaisen tuen takaisinmaksu asetetaan ennakkoehdoksi uuden tuen maksamiselle (29). Se ei ole niinkään soveltanut rakenneuudistussuuntaviivojen 23 kohtaa, jonka perusteella se voisi ottaa huomioon sääntöjenvastaisen tuen ja uuden tuen yhteisvaikutuksen.
67)
Käsiteltävänä olevaan tapaukseen liittyvien erityispiirteiden vuoksi komissio aikoo kuitenkin soveltaa tässä rakenneuudistussuuntaviivojen 23 kohtaa. Komission on tehtävä asiassa uusi päätös, koska tuomioistuin kumosi sen 21 päivänä lokakuuta 2008 tekemän päätöksen. Komissio ei voi ottaa huomioon tietoja, jotka eivät olleet sen käytettävissä kyseisen päätöksen tekoajankohtana. Komissio ei siis voi ottaa huomioon jäsenvaltion toimittamia mahdollisia uusia tietoja eikä sääntöjenvastaisen tuen takaisinmaksua koskevia mahdollisia järjestelyjä, joista on sovittu kyseisen ajankohdan jälkeen.
68)
Tuomioistuimen 14 päivänä helmikuuta 2012 antamassa tuomiossa esitetyn kehotuksen mukaisesti (30) komission on näin ollen tarkasteltava Italian myöntämän valtiontuen ja ilmoitetun rakenneuudistustuen yhteisvaikutusta kilpailuun.
69)
On kuitenkin tarpeen ensin määrittää se Italian myöntämän tuen määrä, joka on otettava huomioon 21 päivänä lokakuuta 2008.
70)
FagorBrandt arvioi, että Italian myöntämän tuen määrä, joka Brandt Italian on maksettava takaisin, on todennäköisesti alle 200 000 euroa.
71)
FagorBrandt osti vuonna 2003 tytäryhtiönsä Brandt Italian välityksellä Verolanuovan tehtaan ja siihen liittyvät omaisuuserät Ocean-yhtiöltä, joka oli selvitystilassa. Brandt Italia tarjosi kyseisistä omaisuuseristä 10 miljoonaa euroa.
72)
Koska Ocean-yhtiön selvitysmiehet pitivät tarjottua määrää riittämättömänä, Italian viranomaiset halusivat soveltaa tällaisiin ostotoimenpiteisiin määräyksiä, jotka ovat peräisin sovellettavan unionin lainsäädännön kanssa yhteensopiviksi todetuista Mobilita ja Cassa Integrazione -ohjelmista. Määräysten mukaan työttömiä työntekijöitä palkkaaville yrityksille voitiin myöntää vapautuksia sosiaaliturvamaksuista. Näiden toimenpiteiden laajentamisen tarkoituksena oli se, että toimenpiteistä ostajalle koituva etu korottaisi asianmukaisella tavalla kyseisten omaisuuserien ostohintaa.
73)
Tämän vuoksi Italian viranomaiset hyväksyivät 14 päivänä helmikuuta 2003 asetuksen, jonka mukaan yli 1 000 työntekijää työllistävän, selvitystilassa olevan yrityksen omaisuuserien ostajalle myönnettäisiin vapautus sosiaaliturvamaksuista ja lisäapua jokaisesta palkatusta työntekijästä. Näin ollen toimenpiteeseen, jolla Brand Italia osti Ocean SpA:n kodinkoneliiketoiminnan 7 päivänä maaliskuuta 2003, voitiin soveltaa tätä kyseisellä asetuksella perustettua järjestelmää. Tämän vuoksi näiden vapautusten määrä, jonka arvioidaan olevan 8,5 miljoonaa euroa, korotti Brandt Italian ehdottamaa ostohintaa. Ostohinnaksi tuli näin 18,5 miljoonaa euroa.
74)
Komissio katsoi 30 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyssä päätöksessään (31), että 14 päivänä helmikuuta 2003 annettu asetus (joka muutettiin laiksi 17 päivänä huhtikuuta 2003), on sääntöjenvastainen ja sisämarkkinoille soveltumaton tukiohjelma. Kun Brandt Italia sai tiedon komission päätöksestä, se hankki Brescian kauppatuomioistuimelta 5 päivänä heinäkuuta 2004 takavarikointimääräyksen, joka koski ostohinnan viimeistä erää (5,7 miljoonaa euroa). Se otti myös yhteyttä Oceanin selvitysmiehiin periäkseen takaisin maksetun ylimääräisen hinnan. Brandt Italia katsoi, että Italian valtion olisi perittävä sääntöjenvastainen tuki takaisin todelliselta edunsaajalta.
75)
Vaikka komission tuomitseman ohjelman tuensaaja oli Brandt Italia (yhtiö, joka oli käytännössä saanut vapautukset), FagorBrandt arvio, että tuen lopullinen hyöty oli siirtynyt lähes kokonaisuudessaan Ocean-yhtiön velkojien luetteloon kirjatuille velkojille omaisuuserien ostohinnan korotuksen myötä (8,5 miljoonan euron hinnankorotus verrattuna käytännössä vapautuksina myönnettyyn 8 624 283 euroon). Näistä syistä Ranskan viranomaiset katsoivat, että Brandt Italian/FagorBrandtin osalta jäljellä oleva takaisinmaksettava määrä olisi 124 283 euroa. Määrään olisi lisättävä kertyneet korot.
76)
Italian viranomaiset ovat kuitenkin toimittaneet komissiolle tietoja, jotka kumoavat nämä perustelut.
77)
Italian viranomaiset toimittivat komissiolle 13 päivänä toukokuuta 2008 kaksi Brescian tuomioistuimen tuomiota. Tuomiot käsittelevät riita-asiaa, jonka osapuolina ovat kansallinen sosiaaliturvalaitos INPS ja Brandt Italia ja joka käsittelee Brandt Italian saaman tukimäärän eli sosiaaliturvamaksujen vapautuksen määrän määrittämistä.
78)
Ensimmäisessä, 1 päivänä helmikuuta 2008 annetussa tuomiossa keskeytetään INPS:n 18 päivänä joulukuuta 2007 Brandt Italiaa kohtaan antaman perintämääräyksen soveltaminen. INPS haki tuomioon muutosta. Muutoksenhakutuomioistuin kumosi 29 päivänä huhtikuuta 2008 perintämääräyksen soveltamisen keskeyttämisen.
79)
Kolmannessa, 8 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa tuomiossa, joka toimitettiin komissiolle 20 päivänä lokakuuta 2008, katsotaan, että INPS on aineellisten kysymysten osalta oikeassa vaatiessaan Brandt Italiaa maksamaan tuen kokonaisuudessaan takaisin. Tämä tuomio oli annettu tiedoksi Brandt Italialle 15 päivänä syyskuuta 2008.
80)
Komission on siis määritettävä näiden tietojen perusteella tuen määrä, joka Brandt Italian/FagorBrandtin on 21 päivänä lokakuuta 2008 tehtyjen kohtuullisten arvioiden mukaan maksettava takaisin. Komissio toteaa, että Brescian tuomioistuimen 8 päivänä heinäkuuta 2008 antamassa tuomiossa Brandt Italia määrätään maksamaan takaisin 8 890 878,02 euroa.
81)
Komissio kuitenkin katsoo, että kyseisestä määrästä on vähennettävä takavarikointimäärä eli 5,7 miljoonaa euroa. Brandt Italian käytössä ei itse asiassa ollut tätä määrää, sillä se oli väliaikaisesti jäädytetty Brescian kauppatuomioistuimen 5 päivänä heinäkuuta 2004 antaman tuomion perusteella. Kyseinen tuomio on otettu huomioon 30 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyssä komission päätöksessä. Summa jäädytettiin siltä varalta, että se olisi maksettava takaisin. Näin ollen 21 päivänä lokakuuta 2008 voitiin olettaa, että kyseinen määrä käytettäisiin siihen, että osa tuesta maksettaisiin takaisin. Tätä päätelmää tukivat seuraavat seikat:
-
30 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn komission päätöksen johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, että vaikeuksissa olevien yritysten ostajat ja vaikeuksissa olevat yritykset voivat olla sääntöjenvastaisen tukiohjelman edunsaajia. Toisin sanoen oli ennakoitavissa, että vähintään osa takaisinmaksuvastuusta olisi Ocean-yhtiöllä.
-
Brescian tuomioistuimen 8 päivänä heinäkuuta 2008 antamassa tuomiossa mainitaan, että kyseinen määrä on jäädytetty ja talletettu takavarikointitilille. Tuomiossa pidetään ilmeisenä, että kyseistä määrää voidaan käyttää maksamaan osa tuesta takaisin INPS:lle.
82)
Edellä 76-81 kappaleessa esitettyjen seikkojen vuoksi komissio katsoo, että tässä analyysissa huomioon otettava Italian myöntämän tuen määrä on 3 190 878,02 euroa. Tähän määrään on lisättävä korko, jota on kertynyt 21 päivään lokakuuta 2008 asti.
83)
Komissio katsoo, että koron määrittämisessä huomioon otettava päivämäärä ei ole tuen todellinen takaisinmaksupäivä vaan kumotun päätöksen tekopäivä, sillä käsiteltävänä olevassa tapauksessa komissio analysoi Ranskan myöntämän tuen soveltuvuutta sisämarkkinoille 21 päivänä lokakuuta 2008. Ranskan myöntämä tuki kumuloitui 21 päivänä lokakuuta 2008 Italian myöntämän tuen kanssa ja tukimääriin on lisättävä kyseiseen päivään asti kertynyt korko. Komission on siis otettava huomioon näiden tukien yhteisvaikutus, mutta se ei voi lisätä määrään korkoa, jota kertyy tuen todelliseen takaisinmaksupäivään asti.
84)
Näin ollen etu, joka muodostuu 21 päivän lokakuuta 2008 ja tuen todellisen takaisinmaksupäivän välisistä koroista, kumoutuu varsinaisessa tuen takaisinmaksussa, jonka on luonnollisestikin käsitettävä myös nämä korot.
85)
FagorBrandtin käytettävissä on näin ollen ollut 3 190 878,02 euroa (korkoineen) Ranskan viranomaisten myöntämän 31 miljoonan euron tuen lisäksi. Tällä edulla on vaikutusta kilpailuun. Yrityksen käytettävissä oli ylimääräistä likviditeettiä, jota sillä ei olisi ollut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (eli ilman Italian myöntämää sääntöjenvastaista tukea).
86)
Rakenneuudistussuuntaviivojen 23 kohdan ja 14 päivänä helmikuuta 2012 annetun tuomioistuimen tuomion mukaisesti komissio aikoo tutkia Italian myöntämän tuen ja rakenneuudistustuen yhteisvaikutusta osana analyysiaan, joka koskee rakenneuudistustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille.
87)
Yhteisvaikutusten tarkastelun perusteella komissio toteuttaa kahdentyyppisiä valvontatoimia. Komission on varmistettava, että vastasuoritteiden avulla (ks. 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet, erityisesti 118 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) voidaan kompensoida kilpailuhaitta, joka aiheutui siitä, että FagorBrandtilla oli käytettävissään ylimääräistä likviditeettiä. Toisaalta komissio aikoo valvoa myös sitä, että tuensaajan omaan osuuteen ei liity tukea (ks. 154 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Ei voida sulkea pois sitä, että yrityksen suunnittelema oma osuus käsittää jo kyseisen määrän.
88)
Näiden valvontatoimien yhteydessä komissio voi määrätä uusia edellytyksiä kyseiselle jäsenvaltiolle riippumatta sen mahdollisista ehdotuksista (joita komissio ei voi ottaa huomioon, jos ne on esitetty 21 päivän lokakuuta 2008 jälkeen). Kuten rakenneuudistussuuntaviivojen 46 kohdassa vahvistetaan, ”komissio voi määrätä tarpeelliseksi katsomiaan edellytyksiä ja velvoitteita, joilla voidaan estää kilpailun vääristyminen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, jos kyseinen jäsenvaltio ei ole sitoutunut toteuttamaan tällaisia toimenpiteitä”.
6.5. Kohtuuttomien kilpailunvääristymien välttäminen
6.5.1. Vastasuoritteiden välttämättömyyden arviointi
89)
Jotta komissio voi hyväksyä rakenneuudistustuet, on toteutettava rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdassa tarkoitettuja vastasuoritteita, joilla tasataan tukien kielteisiä vaikutuksia kaupankäynnin edellytyksiin. Muutoin tukien on katsottava olevan ”ristiriidassa yhteisen edun kanssa” ja soveltumattomia sisämarkkinoille. Tämä edellytys aiheuttaa usein sen, että rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen yrityksen osuutta merkityksellisillä markkinoilla rajoitetaan.
90)
Ranska väitti ilmoituksessaan, että vastasuoritteet eivät vaikuttaneet välttämättömiltä tässä tapauksessa varsinkaan siksi, että tuesta ei aiheutuisi kohtuuttomia kilpailunvääristymiä. Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 37, 38 ja 40 kappaleessa lyhyesti syyt siihen, miksi se ei hyväksynyt tätä väitettä.
91)
Seuraavissa kappaleissa komissio perustelee yksityiskohtaisemmin, miksi se katsoo tuen vääristävän kilpailua ja miksi vastasuoritteiden toteuttaminen on välttämätöntä, toisin kuin Ranskan viranomaiset väittävät.
92)
Kuten edellä todettiin, FagorBrandt valmistaa suuria kodinkoneita ja markkinoi niitä jakelijoille (se ei siis jakele eikä myy kodinkoneita yksityishenkilöille). Suurten kodinkoneiden markkinoiden maantieteellisen laajuuden osalta komissio on arvioinut aiemmin, että kyseiset markkinat ovat vähintään Euroopan unionin laajuiset erityisesti markkinoilletulon esteiden puuttumisen, teknisen yhdenmukaistamisen ja suhteellisten alhaisten kuljetuskustannusten vuoksi (32). FagorBrandtin ja huomautuksia esittäneiden kahden kilpailijan toimittamat tiedot vahvistavat, että markkinat ovat unionin laajuiset.
93)
Komissio katsoo, että rakenneuudistustuki johtaa automaattisesti kilpailun vääristymiseen, sillä se mahdollistaa sen, että tuensaaja ei joudu poistumaan markkinoilta, ja jarruttaa sen vuoksi kilpailevien yritysten kehitystä. Kyseinen tuki rikkoo sen vuoksi periaatetta vähiten tehokkaiden yritysten poistumisesta markkinoilta, joka on rakenneuudistussuuntaviivojen 4 kohdan mukaisesti ”tavanomainen osa markkinoiden toimintaa”. Ilmoitettu tuki FagorBrandtin hyväksi vääristää tästä syystä kilpailua edellä mainitulla tavalla. Komissio toteaa kuitenkin, että seuraavat seikat rajoittavat kyseisen kilpailunvääristymän vaikutuksia: FagorBrandtin osuus suurten kodinkoneiden markkinoista Euroopassa on ensiksikin enintään [0-5] prosenttia (33). Toiseksi kyseisillä markkinoilla toimii neljä kilpailijaa, joiden markkinaosuus on vähintään 10 prosenttia (Indesit, Whirlpool, BSH ja Electrolux) (34). Kilpailija, joka on vaatinut, ettei sen nimeä julkisteta, myöntää, että FagorBrandt on suhteellisen pieni toimija Euroopan markkinoilla (ks. edellä kyseisen kilpailijan esittämät epäilyt FagorBrandtin elinkelpoisuuden palauttamisesta ja pienestä koosta) ja lisäksi sen markkinaosuus pienenee (35). Kolmanneksi tuen määrä on vähäinen verrattuna FagorBrandtin Euroopan liikevaihtoon (tuen osuus FagorBrandtin liikevaihdosta vuonna 2007 oli alle 4 prosenttia) ja vielä vähäisempi, kun sitä verrataan markkinoiden neljän suurimman toimijan liikevaihtolukuihin, jotka ylittävät FagorBrandtin liikevaihtoluvut (36).
94)
Edellisessä kappaleessa tarkastellaan tuesta aiheutuvaa kilpailun vääristymistä, mutta lisäksi on arvioitava, kuten rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdassa todetaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella, kuinka kattavia jäsenvaltioiden välisen ”kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset” ovat. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 38 kappaleessa todettiin, tuki vääristää taloudellisen toiminnan sijoittumista eri jäsenvaltioihin ja sen vuoksi myös jäsenvaltioiden välistä kauppaa. FagorBrandt on yritys, jonka tuotantotoiminta ja työntekijät sijaitsevat pääasiassa Ranskassa ([80-100] prosenttia FagorBrandtin tuotantomääristä tuotetaan Ranskassa). Ilman Ranskan valtion tukea FagorBrandt poistuisi nopeasti markkinoilta. FagorBrandtin tuotantolaitoksissa valmistettavat tuotteet kilpailevat kuitenkin pääasiassa sellaisten tuotteiden kanssa, joita kilpailijat valmistavat muissa jäsenvaltioissa (37). FagorBrandtin poistuminen markkinoilta olisi sen vuoksi antanut sen eurooppalaisille kilpailijoille tilaisuuden kasvattaa merkittävästi myyntimääriään ja sitä kautta myös tuotantoaan. Tuen vaikutuksesta tuotantotoimintoja, joista osa siirrettäisiin muutoin muihin jäsenvaltioihin, jatketaan Ranskassa. Tuella on sen vuoksi kaupankäynnin edellytyksiä haittaava vaikutus, sillä se heikentää muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden kilpailijoiden mahdollisuuksia viedä tuotteitaan Ranskaan (38). Tuki heikentää myyntimahdollisuuksia myös niissä maissa, joihin FagorBrandt vie myös jatkossa tuotteitaan. Ottaen huomioon FagorBrandtin myyntimäärät ja niihin liittyvien työpaikkojen lukumäärä, tuen haitalliset vaikutukset kaupankäynnin edellytyksiin eivät jää suinkaan vähäisiksi.
95)
Komissio katsoo edellä esitetyn arvioinnin perusteella, että kyseiset haitalliset vaikutukset edellyttävät konkreettisia (toisin sanoen merkittäviä) vastasuoritteita, joiden ei kuitenkaan tarvitse olla laajoja.
6.5.2. Analyysi jo toteutetuista vastasuoritteista
96)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 39 kappaleessa komissio epäili, voidaanko Ranskan viranomaisten ilmoittamat toimenpiteet ottaa huomioon vastasuoritteina, sillä rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdassa määrätään, että ”velvoitteiden poistamista kirjanpidosta ja tappiollisen toiminnan lopettamista, jotka olisivat joka tapauksessa tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, ei pidetä kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamisena vastasuoritteita arvioitaessa”. Näytti siltä, että kaikki Ranskan viranomaisten kuvailemat toimenpiteet kuuluivat tämän määräyksen soveltamisalaan. Ranska ilmoitti muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä toistamiseen katsovansa, että arkkupakastinten ja vapaasti seisovien mikroaaltouunien valmistuksen lopettaminen sekä Brandt Componentsin myynti olivat hyväksyttäviä vastasuoritteita. Komissio laati tämän vuoksi toimenpiteistä yksityiskohtaisen arvioinnin ja teki sen perusteella seuraavat päätelmät.
97)
Vuonna 2005 tapahtuneen arkkupakastinten tuotantolaitoksen (Lesquinin tuotantolaitos) sulkemisen osalta Ranska ilmoitti 6 päivänä elokuuta 2007 antamassaan ilmoituksessa, että kyseinen tuotantolaitos, ”joka valmisti arkkupakastimia ja viinikaappeja koko FagorBrandtin-konsernin lukuun, oli saavuttanut koon …, minkä vuoksi se ei kyennyt enää kattamaan muuttuvia kustannuksiaan eikä myöskään kiinteitä kustannuksiaan ja sille oli kertynyt liiketoiminnasta 5,8 miljoonan euron tappiot vuonna 2004”. Tämän vuoksi ei ole mitään epäilystä siitä, että tässä tapauksessa on kyse tappiollisen toiminnan lopettamisesta, joka on tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi (39). Sitä ei rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan mukaisesti voida ottaa huomioon vastasuoritteena.
98)
Myös vapaasti seisovien mikroaaltouunien tuotannon lopettamisessa Azeneyn tuotantolaitoksessa oli kyse tappiollisen tuotannon lopettamisesta, joka oli tarpeen elinkelpoisuuden palauttamiseksi, kuten Ranskan viranomaiset ovat nimenomaisesti myöntäneet komissiolle toimittamissaan huomautuksissa (40). Tämän toiminnan kannattamattomuus ei ole yllättävää, sillä vapaasti seisovien mikroaaltouunien markkinasegmentti on yksi niistä segmenteistä, joilla matalan kustannustason maista tulevat tuotteet ovat vahvistaneet eniten asemiaan (41). Lisäksi Azenayn tehdas oli menettänyt tärkeitä mikroaaltouunien tuotantosopimuksia muille konserneille (42). Onkin todettava, että rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan perusteella tätä toimenpidettä ei voida ottaa huomioon vastasuoritteena.
99)
Maaliskuussa 2004 yritys myi tytäryhtiönsä Brandt Componentsin (Neversin tehtaan) itävaltalaiselle ATB-konsernille 3 miljoonan euron hintaan. Kyse ei siis ole velvoitteen poistamisesta kirjanpidosta (43) eikä toiminnan lopettamisesta. Tämä toimenpide ei sen vuoksi kuulu edellä mainitun rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohdan määräyksen soveltamisalaan. Maaliskuussa 2004 myydystä toiminnasta (44) oli vuonna 2003 kertynyt 35,4 miljoonan euron liikevaihto - eli 4 prosenttia yrityksen liikevaihdosta - ja tehtaassa oli 306 työntekijää - eli 6 prosenttia yrityksen koko henkilöstöstä. Kyseinen tytäryhtiö oli mukana pyykinpesukoneiden sähkömoottoreiden suunnittelussa, kehittämisessä, valmistuksessa ja markkinoinnissa. Tytäryhtiön myynti onkin supistanut yrityksen markkinaosuutta pyykinpesukoneiden osien markkinoilla.
100)
Viimeksi mainittua toimenpidettä ei kuitenkaan voida pitää asianmukaisena vastasuoritteena. Brandt Components myytiin noin kolme ja puoli vuotta ennen kuin tarkasteltavana olevasta tuesta ilmoitettiin. Toisaalta toimenpide ei heikennä FagorBrandtin asemaa suurten kodinkoneiden markkinoilla (45), jotka ovat sen pääasialliset toimintamarkkinat. Tämä vuoksi tämän toimenpiteen tavoitteena ei ollut suunnitellun tuen myöntämisen aiheuttamien kilpailunvääristymien tasaaminen, eikä sillä voisi näin ollen olla sellaista vaikutustakaan.
6.5.3. Ranskan viranomaisten ehdottamat vastasuoritteet
101)
Vastatakseen menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettyihin epäilyihin ilmoitettujen vastasuoritteiden riittämättömyydestä Ranskan viranomaiset ovat ehdottaneet Vedette-merkkisten kylmälaitteiden ja ruoanvalmistuksessa käytettävien laitteiden markkinoinnin lopettamista viiden vuoden ajaksi. Lisäksi viranomaiset ovat ehdottaneet joko Vedette-astianpesukoneiden markkinoinnin lopettamista tai […]-merkin myyntiä.
102)
Kuten edellä todettiin, FagorBrandt myy [50-80] prosenttia tuotannostaan Ranskan markkinoilla, joilla sen markkinaosuus vuonna 2006 oli [10-20] prosenttia arvon ja [10-20] prosenttia määrän mukaan mitattuna. Tämä tarkoittaa sitä, että jos FagorBrandt olisi lopettanut toimintansa, se olisi hyödyttänyt pääasiassa Ranskan markkinoilla toimivia kilpailijoita, jotka olisivat voineet kasvattaa myyntimääriään. Se, että FagorBrandt säilytti elinkelpoisuutensa tuen avulla, vaikutti tämän vuoksi eniten juuri näihin kilpaileviin yrityksiin. Italian markkinoilla FagorBrandtin myyntimäärät ovat sen sijaan erittäin vähäiset. Tämän vuoksi komissio asettaa Vedette-merkkisten astianpesukoneiden markkinoinnin lopettamisen vastasuoritteena etusijalle suhteessa […]-merkin myyntiin, sillä Vedette-merkkisiä tuotteita (46) markkinoidaan ainoastaan Ranskan markkinoilla, kun taas […]-merkkisiä tuotteita myydään pääasiassa […].
103)
Sen vuoksi on tärkeää analysoida näiden täydentävien vastasuoritteiden laajuutta, jotta voidaan selvittää, ovatko ne riittäviä.
104)
Vedette-merkkisten kylmälaitteiden (jääkaappien ja pakastinten) myynnin arvo vuonna 2007 oli [10-20] miljoonaa euroa eli [0-5] prosenttia FagorBrandt-konsernin liikevaihdosta.
105)
Kylmälaitteiden markkinoinnin lopettaminen viiden vuoden ajaksi antaa Ranskan markkinoilla toimiville kilpailijoille mahdollisuuden vahvistaa asemaansa kylmälaitemarkkinoilla. GfK:n vuonna 2007 toteuttaman tutkimuksen mukaan FagorBrandtin (jonka markkinaosuus on […] prosenttia arvon mukaan mitattuna) tärkeimpiä kilpailijoita Ranskan jääkaappimarkkinoilla ovat Whirlpool ([…] prosenttia), Indesit ([…] prosenttia) ja Electrolux ([…] prosenttia). Pakastinmarkkinoilla FagorBrandtin ([…] prosenttia) tärkeimpiä kilpailijoita ovat Whirlpool ([…] prosenttia), Liebherr ([…] prosenttia) ja Electrolux ([…] prosenttia).
106)
Vedette-merkkisten ruoanvalmistuksessa käytettävien laitteiden myynnin arvo vuonna 2007 oli [5-10] miljoonaa euroa eli [0-5] prosenttia FagorBrandt-konsernin liikevaihdosta.
107)
Ruoanvalmistuksessa käytettävien laitteiden markkinoinnin lopettaminen viiden vuoden ajaksi antaa sen vuoksi kilpailijoille mahdollisuuden vahvistaa asemaansa liesimarkkinoilla. GfK:n vuonna 2007 toteuttaman tutkimuksen mukaan FagorBrandtin (jonka markkinaosuus on […] prosenttia arvon mukaan mitattuna) tärkeimpiä kilpailijoita Ranskan liesimarkkinoilla ovat Indesit ([…] prosenttia), Electrolux ([…] prosenttia) ja Candy ([…] prosenttia).
108)
Vedette-merkkisten astianpesukoneiden myynnin arvo vuonna 2007 oli [5-10] miljoonaa euroa eli [0-5] prosenttia FagorBrandt-konsernin liikevaihdosta.
109)
GfK:n vuonna 2007 toteuttaman tutkimuksen mukaan FagorBrandtin (jonka markkinaosuus on […] prosenttia arvon mukaan mitattuna) tärkeimpiä kilpailijoita Ranskan astianpesukonemarkkinoilla ovat BSH ([…] prosenttia), Whirlpool ([…] prosenttia) ja Electrolux ([…] prosenttia). Tämän vuoksi Vedette-merkkisten astianpesukoneiden markkinoinnin lopettaminen antaa kilpailijoille mahdollisuuden parantaa markkina-asemaansa.
110)
Markkinoilta vedettävien Vedette-tuotteiden osuus konsernin liikevaihdosta on [0-5] prosenttia (47). Ranskan viranomaisten mukaan tämä edellyttää merkittäviä sopeutustoimia yrityksen sisällä […].
6.5.4. Ranskan viranomaisten ehdottamia vastasuoritteita koskevat päätelmät ja komission asettama täydentävä vastasuorite
111)
Ehdotetut vastasuoritteet ovat tiettyjen Vedette-merkkisten tuotteiden (ruoanvalmistuksessa käytettävät laitteet, kylmälaitteet ja astianpesukoneet) markkinoinnin lopettaminen viiden vuoden ajaksi (48) ja Brandt Componentsin myynti. Kyse on markkina-aseman konkreettisesta (ts. merkittävästä) heikentämisestä, jonka vaikutukset eivät kuitenkaan ulotu laajalle.
112)
Komissio katsoo kuitenkin, että Ranskan viranomaisten ehdottama Vedette-tuotemerkkiä koskeva täydentävä vastasuorite on ainoa asianmukainen vastasuorite, eikä sitä voida yksinään pitää riittävänä. Tämän vuoksi komissio on päättänyt asettaa sisämarkkinoille soveltuvuuden ehdoksi sen, että Vedette-merkkisten tuotteiden markkinoinnin keskeyttämistä jatketaan vielä kolmella vuodella. Ehdotettu markkinoinnin keskeyttäminen oli viisi vuotta, joten sen jatkaminen kolmella vuodella merkitsee yhteensä kahdeksan vuoden markkinointikieltoa.
113)
Komission käytettävissä 21 päivänä lokakuuta 2008 olleiden tietojen mukaan tämän vastasuoritteen vaikutusta liikevaihdon menetyksenä voidaan arvioida kahdella tavalla, jotka on esitetty seuraavassa taulukossa 2 (49).
Taulukko 2
Milj. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
FagorBrandtin liikevaihto
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Vastasuoritteen vaikutus, kork. arvio
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
- [40-60]
Vastasuoritteen vaikutus, alh. arvio
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
- [55-75]
114)
Ranskan viranomaiset ja FragorBrandt ovat toimittaneet taulukossa 2 vuosien 2009-2012 osalta esitetyt ennusteet, jotka koskevat niiden ehdottamien vastasuoritteiden vaikutusta (ks. myös 143 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
115)
Ensimmäinen tapa määrittää komission asettaman täydentävän vastasuoritteen vaikutus on kertoa kolmella Ranskan viranomaisten arvioima viimeistä vuotta (ts. 2012) koskeva tulonmenetys. Yrityksen kannalta optimistisessa skenaariossa tämä vaikutus on siis kolme kertaa [40-60] miljoonaa eli [120-180] miljoonaa euroa.
116)
Toinen tapa määrittää täydentävän vastasuoritteen vaikutus on ekstrapoloida vuosien 2013-2016 luvut soveltamalla lineaarista [1,5-3] prosentin korotusta vuoden 2012 lukuihin jatkamalla yrityksen arvioitua [1,5-3] prosentin liikevaihdon kasvua kaudella 2009-2012. Johdanto-osan 125 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyistä syistä tätä liikevaihdon kasvun oletusta pidetään kohtuullisena, kun otetaan huomioon konsernin liiketoimintastrategia ja markkinanäkymät. Näin ollen tämä vastasuorite johtaisi yrityksen kannalta optimistisessa skenaariossa siihen, että FagorBrandt menettäisi liikevaihdostaan [120-180] miljoonaa euroa.
117)
Ehdotettu vastasuorite vaikuttaa siis asianmukaiselta ja riittää yksinään vähentämään oikeassa suhteessa kyseisen tuen myöntämisestä seuraavia kielteisiä kilpailuvaikutuksia. Optimistisen skenaarion mukaisesti se aiheuttaisi yrityksen liikevaihtoon [120-180] miljoonan euron tulonmenetykset kaudella 2014-2016. Tämä kertymättä jäänyt liikevaihto antaisi kilpailijoille mahdollisuuden kasvattaa myyntiään. Tämä vastasuorite vaikeuttaa myös kyseessä olevien Vedette-tuotteiden paluuta markkinoille kahdeksan vuoden poissaolon jälkeen (tällä hetkellä markkinoilla on vain Vedette-pyykinpesukoneita). Vaikka merkki ei katoaisikaan markkinoilta kokonaan, markkinoillepaluun kustannukset vastaavat vuosien poissaoloa markkinoilta. Mitä pidempään merkki on poissa markkinoilta, sitä huonommin se enää tunnetaan.
118)
On myös varmistettava, mahdollistaako kyseinen uusi vastasuorite myös sen kilpailuedun tasaamisen, joka johtuu Italian myöntämän tuen ja rakenneuudistustuen yhteisvaikutuksesta. Voidaankin katsoa, että 21 päivänä lokakuuta 2008 FagorBrandtilla oli käytettävissään 3 190 878,02 euroa (eli korkoineen noin 4 miljoonaa euroa), jota sillä ei olisi pitänyt olla. Tällä edulla on vaikutusta kilpailuun, koska yrityksellä oli ylimääräistä likviditeettiä. Täydentävän vastasuoritteen vaikutuksena tämä kilpailuhaitta kuitenkin tasoittuu.
119)
Seuraavassa taulukossa 3 osoitetaan vastasuoritteeseen liittyvät nettotappiot (negatiivinen vapaa kassavirta). Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle taulukossa vuosien 2009-2012 osalta esitetyt luvut. Vuosien 2013-2016 luvut on saatu ekstrapolaation avulla korottamalla vuoden 2012 liikevaihtoa [1,5-3] prosenttia vuodessa (50).
Taulukko 3
Milj. EUR
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Tulos, ilman vastasuoritetta
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
[15-20]
Vastasuoritteen vaikutus, kork. arvio
- [10-15]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
Vastasuoritteen vaikutus, alh. arvio
- [15-20]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
120)
Vaikuttaa siis siltä, että yrityksen kannalta optimistisessa skenaariossa kolme lisävuotta aiheuttavat FagorBrandtille likviditeetin menetyksen, jonka määrä on [10-20] miljoonan euron (jos vuoden 2012 liikevaihto kerrotaan kolmella) ja [10-20] miljoonan euron (jos lisätään ekstrapoloidut luvut) välillä. Toisin sanoen tämän uuden vastasuoritteen asettaminen tasaa pitkälti edun, joka on syntynyt noin 4 miljoonan euron likviditeetin käytettävissäolosta.
121)
Vastasuoritteet ovat asianmukaisia, vaikka ne jatkuvat rakenneuudistuskauden (31 päivään joulukuuta 2012 asti) päättymisen jälkeenkin. Jos vastasuoritteita edellytetään rakenneuudistustuen myöntämisen perusteella, ne eivät ole osa rakenneuudistusprosessia vaan tuensaajayrityksen kilpailijoille annettua korvausta, jonka tarkoituksena on kompensoida niille mahdollisesti aiheutuvia kilpailuhaittoja. Vastasuoritteiden vaikutusta ja hyödyllisyyttä ei voi kyseenalaistaa siksi, että ne jatkuvat rakenneuudistuskautta pidempään, jos vastasuoritteet on otettu käyttöön valtiontuella helpotetun rakenneuudistustoimenpiteen vuoksi ja jos niiden tavoitteena ja vaikutuksena on tasata tuen aiheuttamia kilpailuhaittoja.
122)
Näistä syistä komissio katsoo, että kyseisillä toimenpiteillä voidaan estää rakenneuudistussuuntaviivojen 38-40 kohdassa tarkoitetut kohtuuttomat kilpailunvääristymät.
6.6. Yrityksen elinkelpoisuuden palauttaminen
6.6.1. Rakenneuudistussuunnitelma, markkinanäkymät ja rakenneuudistussuunnitelman mukaisten ennusteiden realistisuus
123)
Jo käynnistetty FagorBrandtin rakenneuudistussuunnitelma sisältää seuraavat keskeiset osat:
-
toiminnan keskittäminen ja kehitystyön kohdentaminen […];
-
hankintapolitiikan järkeistäminen ja […];
-
toimintojen myynti ja tuotantolaitosten sulkeminen (51);
-
henkilöstömäärän vähennykset (52);
-
yrityksen elinkelpoisuuden vahvistamiseen tähtäävät toimenpiteet (53).
124)
Suorittamansa tutkinnan perusteella komissio vahvistaa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esittämänsä kannan, jonka mukaan suunnitelma täyttää rakenneuudistussuuntaviivojen 35-37 kohdissa määrätyt vaatimukset. Rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa toisin sanoen yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen.
125)
Komissio esittää kuitenkin seuraavassa analyysinsa ja päätelmänsä markkinanäkymistä ja rakenneuudistuksen mukaisten ennusteiden realistisuudesta.
126)
Komissio on arvioinut rakenneuudistussuunnitelmassa esitettyjä ennusteita ja erityisesti kasvunäkymiä. Komissio muistuttaa, että tässä päätöksessä on otettu huomioon ainoastaan lokakuussa 2008 käytettävissä olleet tiedot.
127)
CECEDin mukaan (54) Euroopan markkinoiden myyntimäärän kehitys vuosina 2005-2007 osoittaa, että Länsi-Euroopassa kasvu on ollut kohtuullista (noin 2 prosenttia vuodessa) ja Itä-Euroopassa voimakasta (noin 7 prosenttia vuodessa). Viimeksi mainittu kasvuprosentti on kuitenkin sattumanvarainen, sillä talouden suhdannevaihteluiden vuoksi on varsin yleistä, että kaksinumeroiset kasvuluvut vaihtuvat nopeasti kaksinumeroisiksi taantumaluvuiksi.
128)
Vaikka pitkällä aikavälillä on täysin mahdollista, että Itä-Euroopan ostokäyttäytyminen muuttuu yhä yhdenmukaisemmaksi Länsi-Euroopan ostokäyttäytymisen kanssa, Itä-Euroopan maiden heikko ostovoima aiheuttaa kysynnän keskittymisen välttämättömiin kodinkoneisiin (kuten pyykinpesukoneet ja jääkaapit) ja edullisempiin tuotteisiin. Turkkilaiset ja aasialaiset kilpailijat ovat tulleet nimenomaan näille markkinoille.
129)
Tämän vuoksi kasvupotentiaalin markkinat ovat FagorBrandtin kannalta Länsi-Euroopan markkinat. Ne ovat laajemmat tarkasteltuina paitsi arvon myös määrän mukaan eivätkä ole yhtä laajalti suuntautuneet matalamman hintatason tuotteisiin, joiden valmistajana FagorBrandt ei ole kilpailukykyinen ja jotka ovat Itä-Euroopan voimakkaan kasvun aiheuttajia.
130)
FagorBrandtin viitemarkkinat ovat tarkemmin sanoen Ranskan markkinat, joiden osuus sen myyntimääristä on [50-80] prosenttia, tuotantomääristä [80-100] prosenttia ja työntekijämääristä [80-100] prosenttia. GIFAMin mukaan (55) suurten kodinkoneiden markkinat kasvoivat Ranskassa vuonna 2007 prosentin verrattuna vuoteen 2006 sekä volyymin että arvon mukaan. Täsmennyksenä voidaan todeta, että kodinkoneryhmän […] markkinat, joihin FagorBrandt haluaa keskittää toimintansa, kasvoivat […] prosenttia suhteessa vuoteen 2006, kun taas kodinkoneryhmän […] markkinoilla myyntimäärät ovat supistuneet […] prosenttia.
131)
Tuoteryhmäkohtaiset kehitysluvut osoittavat, että Euroopassa ja erityisesti Ranskassa kehittyvät edelläkävijämarkkinat ovat ensisijaisesti tuoteryhmän […] markkinat. Tuoteryhmän […] kasvu on huomattavaa, kun taas kylmälaitteiden kasvu on lähes pysähtynyt, kuten seuraava GIFAMin tutkimuksesta peräisin oleva taulukko osoittaa:
Taulukko 4
132)
FagorBrandtin päätös keskittää toimintansa erityisesti […] ja kehittää […] vaikuttaa tämän vuoksi eri markkinasegmenttien ja tuotteiden kehityksen perusteella johdonmukaiselta.
133)
Analysoituaan rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät muut keskeiset seikat, joilla on pyritty osoittamaan, että FagorBrandtin toiminnan kannattavuutta koskevat ennusteet pitävät paikkansa, komissio katsoo, että taulukossa 5 esitetyt ennusteet ovat realistisia.
Taulukko 5
Milj. EUR
2009
2010
2011
2012
FagorBrandtin liikevaihto
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
[900-1 200]
Tulos
[0-5]
[5-10]
[10-15]
[10-15]
134)
Arvioinnin loppuvaiheessa tarkastellaan sen vuoksi pelkästään niitä kahta epäilyä, jotka menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettiin rakenneuudistussuunnitelman realistisuudesta ja riittävyydestä.
135)
Komissio pyysi lisätietoja liikevaihdon 20 prosentin kasvuodotuksista vuonna 2007. Ranskan viranomaiset ilmoittivat, että FagorBrandtin toiminta-alaa laajennettiin vuonna 2006 siten, että Fagor siirsi sille ensiksi Fagor-tuotemerkin jakelun Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan markkinoilla ja sen jälkeen koko Ranskassa harjoittamansa toiminnot (56). Kyseisistä toiminnoista vuonna 2007 kertyneen liikevaihdon arvioidaan olevan [50-100] miljoonaa euroa, ja tämä määrä on sisällytetty FagorBrandtin vuonna 2007 kertyneeseen liikevaihtoon. Muuttumattomana pysyneeltä toiminta-alalta kertyvän liikevaihdon odotettu kasvu oli vain [5-10] prosenttia. Ranska on toimittanut sittemmin komissiolle tosiasialliset liikevaihtoluvut vuodelta 2007. FagorBrandtin liikevaihto oli kyseisenä vuonna 903 miljoonaa euroa, kun se oli 779,7 miljoonaa euroa vuonna 2006, eli se kasvoi 16 prosenttia vuosien 2006 ja 2007 välisenä aikana.
136)
Komissio totesi lisäksi, että rakenneuudistussuunnitelmassa ei ollut mitään mainintaa siitä, miten FagorBrandt aikoi selviytyä italialaisen tytäryhtiönsä saaman sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksusta, joka vaaransi yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen. Ranskan viranomaiset ovat täsmentäneet, että Italian myöntämän tuen määrä, joka Brandt Italian oli maksettava takaisin, on todennäköisesti alle 200 000 euroa (ks. 70 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Kuten komissio jo totesi (ks. 75 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), tässä analyysissa huomioon otettava Italian myöntämän tuen määrä on 3 190 878,02 euroa. Tähän määrään on lisättävä korko, jota on kertynyt 21 päivään lokakuuta 2008 asti. Komissio arvioi kuitenkin, että tämän määrän takaisinmaksu ei vaaranna yrityksen elinkelpoisuuden palauttamista, sillä FagorBrandtin on määrä korottaa omaa osuuttaan summalla, joka vastaa 3 190 878,02:ta euroa korkoineen (ks. 149 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
137)
Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt epäilyt FagorBrandtin elinkelpoisuuden palauttamisesta on poistettu.
6.6.2. Asianomaisen esittämät epäilyt FagorBrandtin elinkelpoisuuden palauttamisesta
138)
Kuten edellä todettiin, kilpailija, joka on pyytänyt, ettei sen nimeä julkisteta, kiistää, että rakenneuudistus mahdollistaisi yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen. Se katsoo ensiksikin, että yrityksen olisi pitänyt siirtää osa tuotannostaan tuotantoalueille, joilla kustannukset ovat alhaisemmat ja joilla yritys voi hyötyä mittakaavasäästöistä. Toiseksi yritys ei kykene suoriutumaan tarvittavista investoinneista, jotta se voisi parantaa tuotteitaan alalla, jolla toimivien yritysten on investoitava vuosittain huomattavia määriä teollisuuslaitteistoihin, suunnitteluun, tutkimukseen ja kehitykseen. Kilpailija katsoo yrityksen olevan myös edelleen liian pieni kilpailijoihinsa verrattuna. Seuraavissa kappaleissa komissio pyrkii selvittämään, kyseenalaistavatko nämä nimettömänä esiintyvän kilpailijan esittämät väitteet päätelmät, jotka komissio on tehnyt yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisesta.
139)
Komissio toteaa, että Ranskan viranomaiset ovat vastanneet erikseen väitteeseen, jonka mukaan yrityksen olisi siirrettävä osa tuotannostaan matalamman kustannustason maihin. Viranomaiset ovat muistuttaneet, että tiettyihin tuotteisiin (innovatiivisiin tuotteisiin, joista saadaan suurta lisäarvoa) kohdennetun kehitystyön periaate, jota FagorBrandt ja osa sen puhtaasti eurooppalaisista kilpailijoista noudattaa, ei sovi yhteen tuotannon järjestelmälliseen siirtämiseen matalan kustannustason maihin perustuvan periaatteen kanssa […]. Suurimpien kodinkonevalmistajien osalta tuotantoyksikköjen sijoittaminen matalan kustannustason maihin perustuu myös haluun lisätä tuotteiden myyntiä kyseisissä maissa.
140)
Nimettömänä esiintyvä kilpailija väittää, että FagorBrandt ei kykenisi suoriutumaan kilpailukyvyn säilyttämisen kannalta välttämättömistä huomattavista investoinneista ja että yritys olisi kilpailijoihinsa verrattuna kooltaan liian pieni. Komissio toteaa näistä väitteistä, että se esitti itse menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 8 kappaleessa, että nämä seikat ovat pahentaneet yrityksen vaikeuksia. Komissio panee kuitenkin merkille, että rakenneuudistussuunnitelma näyttää poistavan nämä ongelmat. Yritys aikoo keskittyä […]. Komissio toteaa lisäksi, että tietyt kodinkonealan yritykset onnistuvat pysymään kilpailukykyisinä keskittymällä tiettyihin tuotteisiin ja markkinasegmentteihin huolimatta siitä, että niiden koko on pieni verrattuna suurimpiin valmistajiin, ja siitä, että ne harjoittavat laajamittaista kodinkonetuotantoa Länsi-Euroopassa (kyse on tiettyihin segmentteihin erikoistuneista valmistajista kuten Miele, Smeg, Liebherr ja Teka tai pienistä kansallisen tason valmistajista kuten Candy ja Gorenje). Komissio katsoo lisäksi, että FagorBrandtin yhä tiiviimpi integroituminen Fagor-konserniin helpottaa omalta osaltaan pieneen kokoon liittyvien ongelmien ratkaisemista. Yhteenvetona voidaan todeta, että samalla kun komissio myöntää, että kilpailijan esille ottamat seikat ovat FagorBrandtin kannalta haasteellisia, se katsoo, että rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa niiden poistamisen ja sen, että yrityksen elinkelpoisuus voidaan palauttaa riittävän suurella todennäköisyydellä.
141)
Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että nimettömänä esiintyvän kilpailijan esittämät huomautukset eivät kyseenalaista komission arviointia, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelma mahdollistaa FagorBrandtin pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen.
6.6.3. Vastasuoritteiden vaikutus elinkelpoisuuden palauttamiseen
142)
Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamisen osalta komission on lisäksi varmistettava rakenneuudistussuuntaviivojen 38 kohdan viimeisen virkkeen mukaisesti, että suunnitellut vastasuoritteet eivät vaaranna yrityksen elinkelpoisuutta. Kuten analyysi osoittaa, Ranskan viranomaiset ehdottivat lisäksi täydentäviä vastasuoritteita, joita ei mainittu vielä ilmoituksen liitteenä olevissa talousennusteissa. Komissio pitää näitä vastasuoritteita välttämättöminä, ja ne on sen vuoksi toteutettava. Koska kyseiset toimenpiteet (Vedette-merkkisten kylmälaitteiden, ruoanvalmistuksessa käytettävien laitteiden ja astianpesukoneiden markkinoinnin lopettaminen viiden vuoden ajaksi) heikentävät yrityksen taloudellista tulosta, on varmistettava, että yritys kykenee selviytymään niistä.
143)
Ranskan viranomaisten mukaan seuraavissa taulukoissa 6 ja 7 esitellään yrityksen tulosta ja otetaan huomioon Ranskan viranomaisten ehdottamien vastasuoritteiden toteutus. Taulukossa 6 esitetään optimistinen ja taulukossa 7 pessimistinen skenaario.
Taulukko 6
Vedette-merkkisten kylmälaitteiden, ruoanvalmistuslaitteiden ja astianpesukoneiden markkinoinnin lopettaminen (milj. EUR)
Optimistinen skenaario
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Liikevaihto
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruttokate
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Voitto ennen satunnaiseriä
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Voitto ennen korkoja ja veroja (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tulos ennen veroja
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettotulos
- [5-10]
- [5-10]
- [5-10]
[0-5]
[5-10]
[5-10]
Vapaa kassavirta
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Yhteenlaskettu vapaa kassavirta
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Taulukko 7
Vedette-merkkisten kylmälaitteiden, ruoanvalmistuslaitteiden ja astianpesukoneiden markkinoinnin lopettaminen (milj. EUR)
Pessimistinen skenaario
2007
2008
2009
2010
2011
2012
Liikevaihto
903,0
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
[900-1 000]
Bruttokate
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Voitto ennen satunnaiseriä
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Voitto ennen korkoja ja veroja (EBIT)
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tulos ennen veroja
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Nettotulos
- [5-10]
- [5-10]
- [10-15]
[0-5]
[0-5]
[5-10]
Vapaa kassavirta
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Yhteenlaskettu vapaa kassavirta
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
144)
Taulukot 6 ja 7 perustuvat seuraaviin olettamuksiin, jotka liittyvät useiden Vedette-merkkisten tuoteryhmien markkinoinnin lopettamisesta aiheutuviin liikevaihtotappioihin. Kyseisten tuotteiden markkinoinnin lopettaminen voi aiheuttaa
a)
niiden Vedette-merkkisten tuoteryhmien myyntimäärien supistumisen, joiden markkinointi lopetetaan;
b)
muiden Vedette-merkkisten tuoteryhmien myyntimäärien supistumisen (57) (koko Vedette-tuotevalikoimaan kohdistuva kielteinen vaikutus);
c)
muiden merkkien myyntimäärien supistumisen (kaikkiin FagorBrandt-konsernin valmistamiin tuotemerkkeihin kohdistuva kielteinen vaikutus).
145)
Optimistisessa skenaariossa otetaan huomioon vain 144 kappaleen mukaisissa vaihtoehdoissa a ja b mainitut vaikutukset: tuotteen markkinoinnin lopettamisesta aiheutuva liikevaihdon menetys on markkinoilta vedettävän tuotevalikoiman osalta [70-90] prosenttia (FagorBrandt saa loput [10-30] takaisin vastaavien muilla kuin Vedette-tuotemerkillä myytyjen tuotteiden myyntituloista) ja muiden Vedette-merkkisten tuotteiden osalta [20-30] prosenttia. Pessimistisessä skenaariossa otetaan huomioon vain kappaleen 144 mukaisessa vaihtoehdossa c mainitut vaikutukset. Tuotteen markkinoinnin lopettamisesta aiheutuva liikevaihdon menetys on markkinoilta vedettävän tuotevalikoiman osalta [110-130] prosenttia (tulonmenetykset voivat vaikuttaa paitsi 100 prosenttiin asti lopetetun tuotteen liikevaihdosta, mutta ne voivat myös vaikuttaa muihin tuotteisiin ja merkkeihin kuin siihen, jonka myynti on lopetettu) ja muiden Vedette-merkkisten tuotteiden osalta [20-40] prosenttia. Ranskan viranomaisten mukaan kyseinen pessimistinen skenaario perustuu yrityksen aiempiin kokemuksiin. Se oli päättänyt vuonna 2003 luopua Ranskassa Vedette-merkkisten mikroaaltouunien markkinoinnista keskittyäkseen pelkästään Brandt-tuotemerkkiin, jota varten perustettiin erillinen myyntiorganisaatio. Tällä toimenpiteellä oli erittäin kielteisiä kerrannaisvaikutuksia. Sen lisäksi, että yritys menetti Vedette-merkistä kertyneen kokonaisliikevaihdon, menetykset kohdistuivat myös Brandt-merkkiin (näiden kahden […] laitteiden tuotemerkin kokonaistappiot kahden vuoden aikana suhteessa alkuperäisiin […] yksikön myyntimääriin, mukaan lukien […] Vedette-merkillä, toisin sanoen tuotannosta poistettujen tuotteiden myyntimääristä aiheutuneet tappiot olivat [120-140] prosenttia) (58).
146)
Analysoituaan edellä esitettyihin taulukoihin sisältyvät tiedot ja muut Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot komissio toteaa, että hyväksytyt vastasuoritteet heikentävät yritystä, sillä ne huonontavat yrityksen tulosta vuodesta 2009, jolloin ne toteutetaan. Yrityksen nettotulos kääntyy kuitenkin jälleen positiiviseksi vuonna 2010 ja paranee sitä seuraavien vuosien aikana. Komissio katsoo tämän vuoksi, että vaikka Ranskan viranomaisten ehdottamat vastasuoritteet heikentävät yritystä, ne eivät estä sen elinkelpoisuuden palauttamista.
147)
Tämä päätelmä ei kyseenalaista komission määräämää täydentävää vastasuoritetta eli kyseisten Vedette-tuotemerkin tuotteiden myyntikiellon jatkamista kolmella vuodella.
148)
Taulukossa 3 esitetään täydentävän vastasuoritteen vaikutus yrityksen tulokseen, ja kuten taulukosta käy ilmi, tulos säilyy positiivisena vuosina 2014-2016 ja kasvaa ennusteiden mukaan noin [1,5-3] prosenttia. Näin ollen komissio asettamasta vastasuoritteesta voidaan tehdä sama päätelmä. Vaikka vastasuorite heikentää yritystä, se ei estä sen elinkelpoisuuden palauttamista.
6.7. Tuen rajaaminen välttämättömään: tuensaajan todellinen rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea
149)
Jotta tuki voidaan hyväksyä, tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava rakenneuudistussuuntaviivojen 43-45 kohdan mukaisesti määrään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi ottaen huomioon yrityksen, sen osakkaiden tai sen yritysryhmän käytettävissä olevat varat, johon yritys kuuluu. Tuensaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen elinkelpoisuuden kannalta, tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella.
150)
Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 43 kappaleessa todetaan, Ranskan viranomaisten antamaan ilmoitukseen sisältyvän kuvauksen mukaan rakenneuudistuksen kustannukset ovat 62,5 miljoonaa euroa. Yritys aikoo osallistua rakenneuudistukseen 31,5 miljoonalla eurolla ja myönnetyn tuen määrä on 31 miljoonaa euroa.
Milj. EUR
%
Rakenneuudistuskustannukset
62,5
100 %
Rahoituslähde:
Tuensaajan oma panos
4,6
7,4 %
Osakkaiden pääomapanos
26,9
43 %
Valtiontuki
31
49,6 %
151)
Menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 44 kappaleessa komissio esittää epäilyjä näistä tiedoista. Komissio pyytää ensiksikin Ranskan viranomaisia perustelemaan, miksi 44 f §:n mukaisen tuen takaisinmaksua ei ole laskettu mukaan rakenneuudistuskustannuksiin. Toiseksi komissio pyytää selvitystä tuensaajan oman panoksen luonteesta.
152)
Ranskan viranomaisten vastaus jälkimmäiseen epäilyyn oli, että tuensaajan oma panos koostuu pankkilainoista, jotka FagorBrandt hankki markkinoilta. Viranomaiset ilmoittivat lisäksi, että yritys otti vuonna 2006 pankkilainaa yhteensä [20-40] miljoonaa euroa ja vuonna 2007 tämä määrä nostettiin [20-40] miljoonaan euroon (59). Lainan vakuuksina käytettiin […]. Komissio toteaa, että kyse on rakenneuudistussuuntaviivojen 43 kohdan määritelmän mukaisesta ”markkinaehtoisesta ulkoisesta rahoituksesta”, ja kyseinen rahoitusosuus voidaan sen vuoksi hyväksyä.
153)
Komission esittämästä ensimmäisestä epäilystä Ranskan viranomaiset toteavat, ettei sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinmaksua voida lähtökohtaisesti luokitella rakenneuudistuskustannuksiksi (eikä rakenneuudistussuuntaviivojen 43 ja 44 kohdassa tarkoitetuksi tuensaajayrityksen omaksi panokseksi). Tästä syystä ne eivät ole laskeneet 44 f §:n mukaisen tuen takaisinmaksua mukaan rakenneuudistuskustannuksiin. Ne toteavat kuitenkin, että takaisinmaksettava määrä, joka on arvioitu noin [25-30] miljoonaksi euroksi (määrä sisältää koron), on otettu huomioon ilmoituksen liitteenä olevassa liiketoimintasuunnitelmassa minkä tahansa tavanomaisen rahoitusmenon tavoin. Komission mukaan tuen takaisinmaksu on ehdottomasti otettava huomioon liiketoimintasuunnitelmassa, kuten tässä tapauksessa on tehty (60).
154)
On kuitenkin syytä ottaa huomioon myös se, että Italian viranomaisten Brandt Italialle myöntämä tuki oli 21 päivänä lokakuuta 2008 yhteensä 3 190 878,02 euroa, johon on lisättävä kertynyt korko. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois sitä, että yrityksen suunnittelema oma osuus käsittää jo kyseisen määrän. Tämän vuoksi tuensaajan oma osuus alittaa rakenneuudistussuuntaviivojen 44 kohdassa edellytetyn 50 prosentin kynnysarvon.
155)
Jotta siis voidaan varmistaa, että yrityksen omaan osuuteen ei sisälly tukea ja että se kattaa vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuskustannuksista, komissio asettaa tämän myönteisen päätöksen ehdoksi sen, että yrityksen omaa osuutta korotetaan Italian myöntämän tuen määrällä eli 3 190 878,02 eurolla. Kyseiseen määrään on lisättävä korko, jota on kertynyt 21 päivään lokakuuta 2008 asti.
156)
FagorBrandtin ehdottamaa omaa osuutta rakenneuudistuskustannuksiin olisi siis käytännössä korotettava tällä määrällä (lainavaroin, osakkaiden panoksella tai muulla tavoin) ennen yrityksen rakenneuudistuskauden vahvistettua päättymistä 31 päivänä joulukuuta 2012. Ranskan viranomaisten on esitettävä näyttö tämän korotuksen toteuttamisesta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun kausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012.
157)
Kun tarkastellaan nimettömänä esiintyvän kilpailijan huomautuksia siitä, että tukea ei ole rajattu välttämättömään, komissio vahvistaa, että se on tarkistanut, täyttyykö yli 50 prosentin omaa rahoitusosuutta koskeva kriteeri. Se on lisäksi arvioinut muun muassa rakenneuudistussuuntaviivojen 45 kohdassa määriteltyjen kriteerien perusteella, onko tuen määrä rajattu ehdottomasti välttämättömään vähimmäismäärään. Komissio katsoo, että kyseinen kriteeri täyttyy eikä tuen määrä mahdollista sitä, että yritys saisi ”liiallisia rahavaroja, joita se voisi käyttää aggressiiviseen markkinoita vääristävään toimintaan, joka ei liity rakenneuudistukseen”.
158)
Komissio toteaa, että konsernin velkaantumisaste on merkittävä vielä tuen myöntämisen ja rakenneuudistuksen päättymisen jälkeenkin ja velan suhde omaan pääomaan on edelleen suuri. FagorBrandtin on siis ensisijaisesti käytettävä kassavirtaansa tämän velkaantumisasteen alentamiseen.
6.8. Tuen ainutkertaisuuden periaate
159)
Rakenneuudistussuuntaviivojen 72 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukaan rakenneuudistustukea saa myöntää vain kerran kymmenen vuoden aikana.
160)
Käsiteltävänä olevassa tapauksessa Ranskan ja Italian myöntämiä tukia FagorBrandtille ei voida katsoa pelastamis- ja rakenneuudistustuiksi. Näiden tukien myöntämisajankohtana vuosina 2002 ja 2003 FagorBrandt ei ollut vaikeuksissa oleva yritys, kuten 45-56 kappaleessa on osoitettu.
161)
Tämän vuoksi rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytettyä tuen ainutkertaisuuden periaatetta on noudatettu.
6.9. Koko suunnitelman täytäntöönpano
162)
FagorBrandtin rakenneuudistussuunnitelma, mukaan lukien kaikki Ranskan antamat sitoumukset, on pantava kokonaisuudessaan täytäntöön (61). Komissio edellyttää, että sille toimitetaan tietoja suunnitelman ja siihen liittyvien sitoumusten täytäntöönpanon edistymisestä.
7. PÄÄTELMÄ
163)
Tuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos kaikki asetetut edellytykset täytetään,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tuki, jonka Ranska aikoo myöntää FagorBrandt-yrityksen hyväksi ja jonka määrä on yhteensä 31 miljoonaa euroa, soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että 2 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
2 artikla
1. Ranskan viranomaisten on keskeytettävä tämän päätöksen 1 artiklassa tarkoitetun tuen maksaminen FagorBrandt-yritykselle siihen saakka, kunnes 16 päivänä joulukuuta 2003 tehdyssä komission päätöksessä 2004/343/EY (62) tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki on peritty tosiasiallisesti takaisin FagorBrandtilta.
2. FagorBrandtin rakenneuudistussuunnitelma, sellaisena kuin Ranska antoi sen tiedoksi komissiolle 6 päivänä elokuuta 2007, on pantava kokonaisuudessaan täytäntöön.
3. FagorBrandtin ehdottamaa yrityksen omaa osuutta rakenneuudistuskustannuksista eli 31,5 miljoonaa euroa on korotettava 3 190 878,02 eurolla ja määrään on lisättävä korko, jota on kertynyt sen asettamisesta FagorBrandtin käyttöön Italian myöntämällä valtiontuella 21 päivään lokakuuta 2008 asti. Tämä osuuden korotus on toteutettava ennen yrityksen rakenneuudistusjakson päättymistä, jonka on määrä tapahtua 31 päivänä joulukuuta 2012. Ranskan viranomaisten on esitettävä näyttö tämän korotuksen toteuttamisesta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun rakenneuudistuskausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012.
4. FagorBrandtin on lopetettava Vedette-merkkisten kylmälaitteiden ja ruoanvalmistuksessa käytettävien laitteiden sekä astianpesukoneiden markkinointi kahdeksan vuoden ajaksi.
5. Tämän artiklan 1-4 kohdassa säädettyjen edellytysten seurannan varmistamiseksi Ranskan on annettava komissiolle vuosittain selvitys FagorBrandtin rakenneuudistuksen edistymisestä, 1 kohdassa kuvaillun sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnästä, sisämarkkinoille soveltuvan tuen maksamisesta ja vastasuoritteiden toteutuksesta.
3 artikla
Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 2012.