RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 510/2010
af 14. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), som ophæver Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1242/2009 (3) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 2. februar 2009 af Smiths Detection Group Limited (»klageren«) på vegne af en producent, der tegner sig for mere end 80 % af den samlede EU-produktion af visse systemer til scanning af fragt. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt mundtligt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Kommissionen fortsatte navnlig sin undersøgelse vedrørende aspekter i forbindelse med EU-forbruget. Kommissionen kontaktede i den forbindelse de interesserede parter, navnlig brugere og producenter af den pågældende vare, med henblik på at efterprøve de påstande, parterne var fremkommet med angående en række transaktioner.
(5)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2007 til den 31. december 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«), jf. betragtning 9 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina (»den kinesiske producent«) påstod, at der ikke er belæg for at anvende en undersøgelsesperiode på 18 måneder i stedet for de 12 måneder, der normalt anvendes i antidumpingundersøgelser. Den kinesiske producent påstod, at undersøgelsesperioden blot skulle have omfattet kalenderåret 2008.
(7)
Det skal indledningsvis bemærkes, at den kinesiske producent ikke anfægtede brugen af en UP på 18 måneder i forbindelse med den midlertidige fase af undersøgelsen. Påstanden blev først fremsat efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Undersøgelsesperioden var dog allerede angivet i meddelelsen om indledning af proceduren og i spørgeskemaerne, dvs. ved undersøgelsens start. De særlige årsager til at vælge en UP på 18 måneder fremgår af betragtning 9 i forordningen om midlertidig told. Parten fremlagde ingen argumenter, der rejste tvivl om begrundelsen vedrørende de relativt få transaktioner på dette marked.
(8)
For at sikre fuld sammenlignelighed mellem tallene for UP og tallene for de foregående år, er alle parternes oplysninger om skade og årsagssammenhæng for UP dog blevet udregnet på årsbasis.
(9)
Den kinesiske producent påstod desuden, at valget af UP var foretaget med henblik på at manipulere skadesfaktorerne. Denne påstand må afvises.
(10)
Kommissionen havde ved undersøgelsens indledning ikke, og kunne ikke have, kendskab til det komplekse sæt af data og tal, der vedrører skadesindikatorerne. Disse data blev først beregnet i løbet af undersøgelsen.
(11)
Endelig skal det bemærkes, at det ikke er første gang, der fastsættes en UP, der er længere end 12 måneder (f.eks. 16 måneder i forbindelse med calciummetal med oprindelse i Kina og Rusland, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 892/94 (4), eller en UP på 18 måneder i forbindelse med dinatriumcarbonat med oprindelse i USA, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 823/95 (5).
(12)
Den kinesiske producent påstod desuden, at underskrivelsen af en kontrakt omfatter alle transaktioner på et bestemt tidspunkt, uanset om salget foregår gennem en udbudsprocedure, og at der dermed ikke er behov for en udvidet UP. Denne påstand er ikke overbevisende, da den ikke vedrører det grundlæggende problem med relativt få transaktioner på dette marked. Datoen for undertegnelsen af kontrakten blev udelukkende anvendt for at få en tilstrækkelig klar viden om de væsentlige elementer af salget samt at få en veldefineret dato med henblik på at skelne mellem de transaktioner, der skulle indgå i henholdsvis UP og i de forudgående perioder, og hvad der skulle udelades.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende UP, bekræftes betragtning 9 i forordningen om midlertidig told.
(14)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(15)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(16)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev varedefinitionen taget op til ny behandling i lyset af bemærkningerne fra den kinesiske producent og en detaljeret gennemgang af de påstande, som EU-erhvervsgrenen var fremkommet med. Denne gennemgang førte til den konklusion, at varer baseret på alfa- og betateknologi ikke kan anvendes til scanning af fragt. Det anses derfor for berettiget at udelukke disse to typer teknologier fra varedækningen. Der fremkom ikke andre indlæg, der kunne anfægte den foreløbige konklusion om, at de resterende teknologier (bortset fra alfa og beta), der indgår i varedækningen, kan anvendes til scanning af fragt, og at alle varetyper kan anvendes til det samme formål, nemlig at scanne fragt ved hjælp af det samme væsentlige aspekt, nemlig emission af stråler i forbindelse med scanning af fragt. I UP blev der i alt fald i EU solgt enheder af den pågældende vare baseret på gammastråler.
(17)
Ud fra det ovenstående konkluderes det, at alle typer systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 and ex 9030 10 00, og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, de samme grundlæggende anvendelsesformål og konkurrerer med hinanden på EU- markedet. På denne baggrund bekræftes konklusionerne i betragtning 10 til 15 i forordningen om midlertidig told, for så vidt at de ikke refererer til alfa- eller betastråleteknologier.
(18)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende samme vare, bekræftes betragtning 16 i forordningen om midlertidig told.
(19)
Ud fra ovenstående konkluderes det derfor endeligt, at alle de ovenfor omhandlede typer systemer til scanning af fragt anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
4. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(20)
Den kinesiske producent anmodede ikke om markedsøkonomisk behandling og anmodede kun om individuel behandling. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 19 og 20 i forordningen om midlertidig told.
2. Individuel behandling
(21)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes betragtning 21til 25 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(22)
Ingen af parterne anfægtede valget af USA som referenceland.
(23)
Den kinesiske producent gentog sine bemærkninger om manglende samarbejdsvilje fra en virksomhed i Amerikas Forenede Stater (»USA«), som er forretningsmæssigt forbundet med klageren. Det blev påstået, at klageren anvendte data vedrørende den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA til at beregne den normale værdi i klagen, mens klageren som led i undersøgelsen påstod, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed ikke producerer den samme vare. Den eksporterende kinesiske producent påstod, at klagerens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA burde have været forpligtet til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og at manglende samarbejdsvilje burde anses for en begrundelse for at behandle klageren som ikke-samarbejdsvillig, og dermed for at afslutte proceduren. Det blev desuden påstået, at Kommissionen burde have afklaret og efterprøvet, om den amerikanske virksomhed producerer den samme vare. Endelig anfægtede den eksporterende kinesiske producent brugen af EU's ikke-præferentielle oprindelsesregler som indikator for, om en erhvervsdrivende kan betragtes som producent af en vare.
(24)
Hvad angår bemærkningerne om, at der i klagen anvendtes data fra klagerens forretningsmæssigt forbundne amerikanske virksomhed, skal det bemærkes, at oplysningerne om den normale værdi i klagen var baserede på generelle priser i USA, som er offentligt tilgængelige på den amerikanske regerings websted om GSA Advantages. For to typer af den samme vare forelå der ingen offentligt tilgængelige priser, og klageren skulle derfor beregne den normale værdi på grundlag af oplysningerne om produktionsomkostningerne i EU justeret til USA-niveau på grundlag af klagerens kendskab til det amerikanske marked.
(25)
Den kinesiske producent fremlagde desuden ingen beviser, der kunne rejse tvivl om konklusionerne i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told.
(26)
EU's antidumpinglovgivning indeholder på ingen måde en regel om, at en procedure skal afsluttes, fordi en producent i referencelandet har besluttet ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. En producent kan være forretningsmæssigt forbundet med klageren, uden at dette ændrer denne konklusion. Den retssag, som den kinesiske producent fremhæver, nemlig T-249/06 (Interpipe), er ikke relevant i denne sammenhæng, da der i den pågældende sag var tale om, i hvilket omfang en EU-producents datterselskab var forpligtet til at samarbejde i forbindelse med fastlæggelsen af skade. Dette adskiller sig fra indgivelsen af data til fastlæggelse af den normale værdi i referencelandet.
(27)
Hvad angår påstanden om definitionen af begrebet producent, skal det bemærkes, at det af undersøgelsen fremgik, at klageren producerer den samme vare i EU, og at denne fremstillingsaktivitet giver oprindelsesstatus i henhold til EU's ikke-præferentielle oprindelsesregler. Der findes ingen lovkrav om at fremsætte en konklusion vedrørende status for de juridiske enheder, der ikke er omfattet af den nuværende undersøgelse, ikke er etableret i EU, eller hvis data ikke blev anvendt i forbindelse med undersøgelsen til at fastlægge eventuelle konklusioner.
(28)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende valget af referenceland, bekræftes konklusionerne i betragtning 26 til 37 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(29)
Der mindes om, at den normale værdi blev beregnet på grundlag af data fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet (dvs. USA) og EU-erhvervsgrenen. Den normale værdi for en varetype, der importeredes til EU, blev således fastsat på grundlag af den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af den samme vare produceret i USA. Den samarbejdsvillige amerikanske producent fremstillede ikke andre varetyper, der kunne sammenlignes med de varetyper, der importeres fra Kina til EU. For at opnå et bredere grundlag for den normale værdi undersøgte Kommissionen også, om den normale værdi for andre varetyper kunne fastsættes på andet grundlag, jf. grundforordningens bestemmelser i artikel 2, stk. 7, litra a) (»et andet rimeligt grundlag«). Det blev i den foreløbige fase konkluderet, at efterprøvede oplysninger om EU-erhvervsgrenens omkostninger kunne anvendes for visse varetyper.
(30)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indsendte den kinesiske producent bemærkninger vedrørende den normale værdi.
(31)
Den kinesiske producent påstod, at den normale værdi burde nedjusteres med et beløb svarende til omkostningsforskellen mellem egenproducerede og eksternt indkøbte acceleratorer, idet den kinesiske virksomhed producerer acceleratorer, mens den amerikanske producent og EU-erhvervsgrenen køber dem.
(32)
Vedrørende denne påstand skal det bemærkes, at den ikke var ledsaget af dokumentation, selv om Kommissionen anmodede om sådan dokumentation i forbindelse med undersøgelsen.
(33)
Den kinesiske producent anmodede Kommissionen om at fremlægge den nøjagtige specifikation for de specifikke modeltyper, der anvendtes til at beregne den normale værdi. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-erhvervsgrenen og producenten i referencelandet betragter sådanne oplysninger som fortrolige. Hvis man fremlægger det nøjagtige navn på modellerne, vil de parter, der modtager disse oplysninger kunne beregne de priser, der faktisk blev opkrævet, for de specifikke modeltyper eller de omkostninger og priser, som blev lagt til grund for beregningen af den normale værdi for en række modeltyper, idet modellerne indgik i en enkelt serie, og de specifikke kendetegn for denne serie allerede var blevet oplyst, og da der kun anvendtes et begrænset antal modeltyper til beregningen af den normale værdi. Sådanne oplysninger er ganske rigtigt fortrolige, og påstanden blev derfor afvist.
(34)
Den kinesiske producent rejste tvivl om den måde, hvorpå Kommissionen havde fastsat den normale værdi på grundlag af EU-erhvervsgrenens data. Producenten påstod, at de faktiske salgspriser burde anvendes i stedet for pristilbud i forbindelse med udbud. Det skal indledningsvist erindres, at EU-erhvervsgrenens data blev anvendt med henblik på at opnå en større repræsentativitet i sammenligningen af den normale værdi og den kinesiske producents eksportsalg. Den normale værdi for de typer af den pågældende vare, for hvilke der ikke kunne beregnes en normal værdi på grundlag af de tilgængelige oplysninger i USA, blev derfor, i det omfang det var muligt, fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra EU-erhvervsgrenen for de samme varetyper, der var importeret fra Kina.
(35)
Den beregnede normale værdi blev således beregnet for en række varetyper (andre end mobile systemer til scanning af fragt) på grundlag af standardomkostninger uden hensyntagen til anlægsarbejder og installation på stedet, og ved at tilføje en procentsats for fortjeneste, som i alle tilfælde var betydeligt lavere end den målfortjeneste, der blev anvendt ved fastsættelsen af skadesmargenen. Undersøgelsen fastslog, EU-erhvervsgrenen anvendte standardomkostninger for alle de varetyper, den udbyder. Optegnelserne vedrørende beregningen af disse standardomkostninger, beregningsmetoden og sammenligningen med de faktiske omkostninger som led i beregningen af standardomkostninger blev efterprøvet og fundet i orden.
(36)
EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur blev desuden sammenlignet med omkostningsstrukturen hos den amerikanske producent af den samme vare. Det blev konstateret, i) at den amerikanske producents fortjenstmargen var højere end den fortjenstmargen, der blev anvendt ved beregningen af den normale værdi på grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen, og ii) at EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur i store træk ligner omkostningsstrukturen hos producenten i referencelandet (den nøjagtige forskel kan ikke formidles af fortrolighedshensyn). EU-erhvervsgrenens data til fastsættelse af den normale værdi er således helt på linje med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(37)
Den kinesiske producent fremsatte også bemærkninger til det udbud, som lå til grund for, at den amerikanske producent af den samme vare solgte mobile systemer til scanning af fragt på det amerikanske marked. Det blev påstået, at hvis Kommissionen anvendte en normal værdi på grundlag af et udbud, der fandt sted i 2005, og sammenlignede med eksportpriser for UP, kunne en sådan sammenligning ikke betragtes som rimelig. Denne påstand understøttes ikke af de kendsgerninger, der blev fastslået som led i undersøgelsen. I USA tilrettelægges udbud med henblik på at tildele en rammekontrakt, inden for hvilken vinderen af udbuddet kan sælge sine varer i en bestemt periode. Rammekontrakten indeholder dog ikke prisangivelser. En sådan kontrakt blev ganske rigtigt indgået i 2005, men de respektive individuelle pristilbud og underskrivelsen af kontrakterne fandt først sted i 2007, dvs. i UP. Kommissionen vurderede derfor, at dette udbud skulle tages i betragtning i UP og indgå i de data, der lå til grund for beregning af dumpingmargenen.
(38)
Den kinesiske producent anmodede desuden om en forklaring på, hvorfor den normale værdi for det flytbare system som det, den solgte i Letland, ikke blev beregnet ud fra den amerikanske producents salg men EU-erhvervsgrenens data. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen ikke kunne anvende data fra referencelandet, da der ikke blev fremlagt sådanne oplysninger fra den samarbejdsvillige producent fra referencelandet.
(39)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 38-42 i forordningen om midlertidig told.
4. Eksportpris
(40)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indsendte den kinesiske producent bemærkninger vedrørende eksportprisen.
(41)
Disse bemærkninger vedrørte transaktioner i Nederlandene, Finland og Polen angående specifikke udgiftsposter. De bemærkninger, der kunne bekræftes med efterprøvede data, blev accepteret, og beregningen af dumpingmargenen blev tilsvarende justeret. Bemærkninger vedrørende visse installationsomkostninger måtte afvises. Selv om Kommissionen anmodede om aktuelle data vedrørende prisen for de forskellige elementer af den pågældende vare på forskellige tidspunkter i undersøgelsen, søgte virksomheden aldrig at fremlægge forslag til en overbevisende fordeling. De oplysninger om beløb, der blev indsendt efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater, udgør nye oplysninger, som ikke er understøttet af regnskabsoplysninger eller anden dokumentation, der kan efterprøves.
(42)
Den kinesiske producent meddelte desuden, at den har gennemført en salgstransaktion uden for udbud. Disse oplysninger bekræftes. Det fremgik dog af undersøgelsen, at dette salg ikke foregik i normal handel. Der var tale om en erstatningsvare, og den pris, der henvises til, var aftalt en række år inden UP. Erstatningsvaren var en ganske anden type vare end den oprindelige vare. Denne transaktion indgår derfor ikke i UP, men er en gennemførelse af en kontrakt, der var indgået tidligere. Eksportprisen vedrørende denne transaktion kunne derfor ikke medtages i beregningen.
(43)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 43-46 i forordningen om midlertidig told.
5. Sammenligning
(44)
Den kinesiske producent påstod, at sammenligningen var foretaget på grundlag af afkortede varekontrolnumre, som ikke tager højde for de fysiske forskelle mellem de varer, der sammenlignes. Den kinesiske virksomhed hævdede desuden, at prissammenligningen burde have taget højde for acceleratorer, forskelle i chassistyper og energiniveau.
(45)
Hvad angår den første påstand, skal følgende punkter påpeges: Vedrørende de data, der blev indhentet hos EU-erhvervsgrenen, mindes der om, at beregningerne blev foretaget med data, der havde direkte forbindelse til de respektive bud i udbudsprocedurerne, altså for de varetyper, der konkurrerede på samme handelsled og på samme tid, og at udbudsmyndighederne betragtede disse som sammenlignelige. Hvad angår de data, der blev afledt af oplysninger fra den amerikanske producent af den samme vare, fastslog undersøgelsen, at den sammenlignede varetype opfyldte de strenge regler i grundforordningens artikel 1, stk. 4, og at der i alle henseender er tale om den samme vare som den pågældende vare. Selv om der ikke tages højde for alle fysiske forskelle i et varekontrolnummer eller et afkortet varekontrolnummer, forhindrer dette ikke Kommissionen i af foretage en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. Endnu vigtigere er det, at der blev taget hensyn til forskelle, der kunne påvirke prissammenligneligheden. De foreliggende oplysninger indikerer, at varer leveret af den samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina ofte indeholder supplerende elementer i forhold til de varer, der anvendtes som grundlag for den normale værdi. Den normale værdi blev derfor beregnet konservativt.
(46)
Hvad angår acceleratorer, chassistyper og energiniveauer, skal det bemærkes, at de krævede justeringer falder under grundforordningens artikel 2, stk. 10, men de påståede forskelle mellem faktorerne har ikke vist sig at påvirke prisen og prissammenligneligheden, idet den kinesiske producent ikke fremlagde oplysninger, der kunne berettige en justering.
(47)
Den kinesiske producent påstod, at acceleratoren er en vigtig bestanddel af den pågældende vare og burde have været inkluderet i varekontrolnummerets struktur. Kommissionen inkluderede ikke acceleratoren i varekontrolnummerets struktur, da ingen af parterne fremlagde dokumentation, der antydede, at acceleratoren var en faktor, der gør det muligt at skelne mellem de forskellige varetyper.
(48)
Den kinesiske producent anmodede også om en afgrænsning og kvantificering af de justeringer, der blev foretaget af den normale værdi med henblik på at beregne den ab fabrik. Der blev foretaget justeringer for garanti- og kreditomkostninger af den normale værdi på grundlag af salgsprisen på hjemmemarkedet hos den eneste amerikanske producent af den samme vare. Den normale værdi blev justeret for omkostninger til transport, garantier, uddannelse, dokumentation og agenter grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen. Hvad angår anmodningen om en kvantificering af disse justeringer, kan Kommissionen ikke fremlægge disse data, da de betragtes som fortrolige. Det skal bemærkes, at de tilsvarende data ved beregningen af eksportprisen ab fabrik, på samme vis heller ikke blev fremlagt for EU-erhvervsgrenen.
(49)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 47 og 48 i forordningen om midlertidig told.
6. Dumpingmargener
(50)
Den kinesiske producent kritiserede det forhold, at visse salgstransaktioner blev udelukket fra dumpingberegningen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at salgsværdien af de pågældende transaktioner oprindeligt blev taget i betragtning ved fastsættelsen af eksportpriserne. Der kunne imidlertid ikke fastsættes en normal værdi for disse transaktioner. Der kunne derfor ikke foretages en sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen.
(51)
Den kinesiske producent påstod desuden, at cif-værdien af de i betragtning 50 omhandlede salgstransaktioner burde have været inkluderet i den samlede cif-værdi, der blev anvendt som nævner i dumpingberegningen. Denne påstand kan ikke accepteres. Beregningen af den samlede dumping er et resultat af en division af summen af den konstaterede dumping (hvor der kan foretages en prissammenligning) med summen af de tilsvarende cif-værdier. Hvis man i beregningen inkluderede cif-værdierne for salg, hvor der ikke kunne foretages en sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen, idet der ikke var fastsat en normal værdi, ville dette medføre en regnefejl i beregningerne, da tælleren og nævneren ikke længere refererer til sammenlignelige transaktioner.
(52)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 49 og 50 i forordningen om midlertidig told.
(53)
Ud fra ovenstående fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet, til 38,8 %.
5. SKADE
(54)
Kun den kinesiske producent indsendte bemærkninger til konklusionerne om skade, hvoraf nogle var en gentagelse af bemærkninger i forordningen om midlertidig told.
(55)
Påstande med bemærkninger, der allerede blev behandlet i forordningen om midlertidig told, er ikke medtaget i denne forordning.
1. Generelle bemærkninger
(56)
Det erindres, at der i denne procedure er fremlagt oplysninger vedrørende to EU-producenter og en eksporterende producent, som i alt væsentligt udgør EU-markedet. Der kan derfor ikke anføres præcise tal af hensyn til beskyttelse af virksomhedernes fortrolige oplysninger. Indikatorerne er således anført ved hjælp af indekstal.
(57)
I sit svar til fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod den kinesiske producent, at skadesanalysen måtte foretages på årsbasis. Selv om dette ikke ændrer substansen af disse data, men kun fremstillingen, blev påstanden betragtet som berettiget, og analysen herunder er fortaget på årsbasis.
(58)
Den kinesiske producent anfægtede de data, der var anvendt i den virksomhedsspecifikke fremlæggelse af de foreløbige konklusioner om virksomhedens salgsmængder i den betragtede periode (fra 2004 til udgangen af UP). Det skal bemærkes, at Kommissionen fremlagde en omfattende og fuldstændig opgørelse over de samlede data til den kinesiske producent. Al feedback fra den kinesiske producent blev derfor krydstjekket med de foreliggende oplysninger fra medlemsstaternes myndigheder i deres egenskab af brugere af den pågældende vare og fra EU-producenterne. De nærmere oplysninger om den kinesiske virksomheds salg til EU og salgets virkninger var således kendt i den endelige fase af undersøgelsen.
(59)
Den kinesiske producent påstod, at EU-erhvervsgrenens salg bør udelukkes fra analysen af skade og årsagssammenhæng, i de tilfælde hvor EU-erhvervsgrenen ikke afgav bud. Det skal dog bemærkes, at institutionerne ikke kan gøre gældende, at EU-erhvervsgrenen påførte sig selv skade, idet den i UP ikke afgav bud i et specifikt udbud og idet den kinesiske eksporterende producent afgav bud, i et sådant omfang, at det brød årsagssammenhængen mellem skade og dumping. Deltagelse i et udbud er desuden ikke omkostningsfrit (oversættelse, agenter, i visse tilfælde betaling for at afgive bud), så virksomhederne afgiver ikke bud, hvis de ikke er sikre på at have en chance.
(60)
Det blev endvidere påstået, at hvis klageren (Smiths Detection Group Limited) afgav bud, der oversteg prisloftet i udbuddene, burde det udelukkes fra analysen af skade og årsagssammenhæng. Undersøgelsen har dog ikke afsløret verificerbare oplysninger, der bekræfter sådanne bud.
(61)
Den kinesiske producent påstod, at der er en asymmetri i skadesdataene. Dette skyldes, at salgsmængder, markedsandele og fortjeneste refererer til salg pr. kontraktdato, mens andre skadesfaktorer blev udledt af klagerens finansielle regnskaber og derfor ikke nødvendigvis svarer til det samme tidspunkt. Ved indledningen af denne undersøgelse satte Kommissionens tjenestegrene en nøjagtig skæringsdato for salg, som kunne anvendes for alle samarbejdsvillige virksomheder i undersøgelsen. Det blev besluttet, at kontraktdatoen var den bedste skæringsdato, idet der ofte er et stort tidsrum mellem datoen for indledningen af udbudsproceduren og kontraktdatoen, samt mellem kontraktdatoen og den endelige fakturadato. Flere fakturaer indgår ofte i en kontrakt, og en kontrakt kan omfatte flere år.
(62)
Idet kontraktdatoen blev anvendt som skæringsdato, var det ikke praktisk muligt at anmode EU-producenterne om at opstille deres spørgeskemabesvarelser på grundlag af kontraktdatoerne. Dette ville have betydet, at de skulle opstille deres regnskaber på en måde, som ikke er normal praksis, og som ville have medført tvetydige oplysninger med deraf følgende negativ indvirkning på kvaliteten af sådanne oplysninger. Da det som sagt ikke var realistisk at anvende fakturadatoerne som skæringsdato, blev skadesdataene i dette tilfælde suppleret bedst muligt for denne vare.
(63)
I løbet af de ti måneder, undersøgelsen har stået på, dvs. i svaret på fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, anfægtede den kinesiske producent også det forhold, at UP omfattede en periode på 18 måneder, og udtalte, at den burde have været begrænset til kalenderåret 2008. Denne påstand blev afvist med henvisning til begrundelsen for at anvende en periode på 18 måneder, jf. forordningen om midlertidig told, og betragtning 5-11. En sådan ændring ville desuden have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen, idet det ville betyde, at samtlige samarbejdsvillige virksomheder skulle genindsende deres spørgeskemabesvarelser på grundlag af en revideret UP.
(64)
Den kinesiske producent rejste desuden tvivl om, hvorvidt de mange EU-virksomheder, som var forretningsmæssigt forbundne med klageren, var korrekt inkluderet i Kommissionens skadesanalyse. Efterprøvningen af klagerens spørgeskemabesvarelse blev gennemført i samarbejde med hele gruppen, og Kommissionen forvissede sig om, at skadesindikatorerne og beregningerne blev analyseret korrekt for hele gruppen. Som det blev indskærpet over for den kinesiske producent før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, spiller de EU-virksomheder, der henvises til, en ubetydelig rolle, om nogen, i fremstillingen og markedsføringen af den pågældende vare. Deres rolle er nemlig begrænset til visse funktioner i forbindelse med salg af den pågældende vare (dvs. eftersyn) og salg af varer, der ikke falder under denne forordnings anvendelsesområde.
(65)
Den eneste kinesiske producent påstod endelig, at for så vidt EU-erhvervsgrenen ikke kunne opfylde de tekniske krav i visse udbud eller slet ikke deltog i udbud, medførte disse transaktioner ikke dumping og deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. Dette krav kunne ikke godtages.
(66)
Det skal først og fremmest bemærkes, at det forhold, at der for visse eksporttransaktioner ikke kan fastsættes en normal værdi, ikke rejser tvivl om konklusionerne vedrørende skadevoldende dumping, så længe grundlaget for beregningen kan betragtes som repræsentativt. Dette var afgjort tilfældet her (jf. betragtning 50 ovenfor). For de pågældende specifikke transaktioner skal følgende bemærkes. Transaktionen vedrørende problemer med de tekniske krav vedrører en varetype, der sælges på grundlag af et udbud. Den kinesiske producent og de to EU-producenter fortolkede udbuddet vidt forskelligt. Den kinesiske producent påstod ved udgangen af undersøgelsen, at den pågældende varetype adskilte sig fra en mobil scanner, mens EU-erhvervsgrenen var af en anden mening. Det er derfor indlysende, at EU-erhvervsgrenen deltog i dette udbud ud fra den overbevisning, at den skulle tilbyde en bestemt varetype. Det er endnu vigtigere at bemærke, at deltagelsen medførte omkostninger (oversættelse, agenter, betaling for at afgive bud osv.). Den endelige konklusion i udbudsprocessen var, at EU-erhvervsgrenen ikke afgav bud på samme betingelser, hvilket dog ikke indebærer, at denne import ikke automatisk har bidraget til skaden.
(67)
Hvad angår de resterende transaktioner, henviser den kinesiske producent til en transaktion, der ligger uden for UP, som, jf. betragtning 42, i virkeligheden var udførelsen af en kontrakt, der blev indgået tidligere. Den henviste også til en transaktion, hvor EU-erhvervsgrenen ikke deltog i udbuddet. Hvad angår den første transaktion, var der ingen konklusion om skade. Hvad angår den sidste transaktion, gælder konklusionerne i betragtning 59.
2. EU-produktion og EU-erhvervsgrenen
(68)
I den ellevte måned af undersøgelsen påstod en rumænsk virksomhed, at den var en EU-producent af visse systemer til scanning af fragt i UP. Kommissionen indhentede og efterprøvede oplysningerne vedrørende denne virksomheds status. Ifølge oplysningerne fra virksomheden og fra andre aktører i denne sektor, herunder den kinesiske producent, er virksomhedens engagement i den pågældende vare tæt forbundet med produktionsaktiviteterne i en veletableret EU-producent af systemer til scanning af fragt. I forbindelse med denne undersøgelse betragtes den rumænske virksomheds eneste salg i UP som salg foretaget af EU-producenten af systemer til scanning af fragt, som virksomheden har samarbejdet med.
(69)
Hvad angår de makroøkonomiske indikatorer såsom forbrug, produktion, kapacitetsudnyttelse, lagerbeholdning, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og lønninger samt eksportsalg skal det bemærkes, at de er blevet analyseret for alle EU-producenter.
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes resultaterne i betragtning 52-56 i forordningen om midlertidig told.
3. EU-forbrug
(71)
Den kinesiske producent påstod, at det niveau for EU-forbruget, som var fastsat i forordningen om midlertidig told, ikke var nøjagtigt. Kommissionen kontaktede i den forbindelse de interesserede parter, navnlig brugere, med henblik på at indsamle yderligere oplysninger om EU-forbruget i den betragtede periode. På baggrund af de supplerede oplysninger fra parterne konkluderes det, at EU-forbruget udviklede sig således:
2004
2005
2006
2007
UP
Indeks: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.
(72)
Forbruget af den pågældende vare og den samme vare i EU steg med 11 % i den betragtede periode.
(73)
Den kinesiske producent påstod, at de faktiske forbrugsdata burde fremlægges i stedet for de indekserede oplysninger. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det allerede klart fremgår af betragtning 54 i forordningen om midlertidig told, at der er et meget begrænset antal parter involveret i produktionen af visse systemer til scanning af fragt i EU, og at enhver fremlæggelse af de faktiske forbrugstal ville afsløre parternes faktiske salg, som betragtes som fortrolige oplysninger.
(74)
Det blev også påstået, at der i forbindelse med forbruget skal tages højde for alle enheder af den pågældende vare, der blev solgt på EU-markedet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der i tallene for EU-forbruget tages højde for alt salg af den pågældende vare (uanset om salget er et resultat af en udbudsprocedure eller ej) fra alle parter (i det omfang, Kommissionen er bekendt med dem). Disse data blev krydstjekket og efterprøvet på grundlag af de forskellige tilgængelige kilder. Forbrugstallene omfatter dog kun faktisk salg og ikke det mindre antal transaktioner, der er indberettet til Kommissionen og omfattede leasede eller donerede varer. Hvis disse transaktioner var blevet inkluderet, ville markedsandelen for Kina have været endnu højere.
(75)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 57 og 58 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 71-74 ovenfor.
4. Import fra det pågældende land
a) Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten af den pågældende vare
(76)
Som det fremgår af betragtning 57 og 58, blev mængder og markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare revideret. Udregningen på årsbasis af data og opdateringen af mængderne bekræftede konklusionerne i forordningen om midlertidig told om, at importen og den tilsvarende markedsandel var steget markant siden 2004. Den kinesiske part satte spørgsmålstegn ved den metode, der anvendtes til at indeksere disse data. Det er vigtigt at fremhæve, at de faktiske data, der blev anvendt i indekseret form, både i den foreløbige og den endelige fase, viser en markant stigning i mængder og markedsandel for importen fra det pågældende land.
(77)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med mere end 150 % i hele den betragtede periode.
2004
2005
2006
2007
UP
Den importerede mængde
100
75
250
200
267
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(78)
Som anført i betragtning 60 i forordningen om midlertidig told varierede eksportprisen betydeligt alt afhængigt af den type fragtscanner, der importeredes, og der kunne ikke udledes relevante konklusioner på denne baggrund.
(79)
Markedsandelen for importen fra det pågældende land blev mere end fordoblet i den betragtede periode.
2004
2005
2006
2007
UP
Kinas markedsandel
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indeks: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(80)
Den kinesiske producent påstod, at mængderne efter UP (i form af vundne udbud i UP, som førte til underskrivelsen af kontrakter efter UP) også burde undersøges. I overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser tages begivenheder indtruffet efter undersøgelsesperioden ikke i betragtning, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Den kinesiske producent påberåbte sig ikke sådanne særlige omstændigheder. Desuden ville det af hensyn til sammenligneligheden også have været nødvendigt at omfordele salget i perioder efter UP. Påstanden blev derfor ikke accepteret. Når der tages hensyn til stigningerne i importen udtrykt i mængde og markedsandel, havde denne beslutning alligevel ingen indvirkning på de undersøgte faktorer i dette tilfælde.
b) Underbud
(81)
Den kinesiske producent påstod, at den metode til beregning af underbud, der anvendtes i den midlertidige fase, var fejlagtig. Virksomheden mente, at det ikke var muligt at sammenligne dens faktiske salgspriser med EU-erhvervsgrenens udbudspriser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne metode blev betragtet for den mest egnede, idet der er behov for en rimelig sammenligning, der involverer en vare, som er meget kompleks og indgår i offentlige udbud. De interesserede parter foreslog ikke andre brugbare metoder.
(82)
Selv om der anvendtes den samme metode som beskrevet oven for, blev der dog foretaget mindre justeringer i beregningen, hvilket reducerede EU-erhvervsgrenens priser, og disse oplysninger blev fremlagt for de interesserede parter.
(83)
Den reviderede sammenligning viser, at importen af den pågældende vare i UP blev solgt i EU til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 15 og 20 %. Det skal bemærkes, at den kinesiske producent i sine redegørelser påstod, at en af grundene til, at den vandt kontrakterne, var at den tilbød en bedre varespecifikation. Hvad angår underbuddet, kunne dette have ført til justeringer og en beregning af højere skadesmargener. Der blev ikke foretaget sådanne justeringer, da påstanden ikke blev fundet gyldig og ikke var dokumenteret.
(84)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes resten af oplysningerne i betragtning 59-62 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 76-83 ovenfor.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(85)
Det skal bemærkes, at data for skadesindikatorerne præsenteres anderledes i forordningen om endelig told for at tage højde for to henvendelser, jf. betragtning 57 og 69, nemlig anmodningen fra den kinesiske producent om at udregne data på årsbasis for undersøgelsesperiodens 18 måneder og om at opstille en oversigt i analysen af de makroøkonomiske indikatorer over de data, der er udledt fra den anden EU-producent.
2004
2005
2006
2007
UP
Produktion
100
75
94
173
151
Kapacitet
100
83
90
185
200
Kapacitetsudnyttelse
100
90
104
94
76
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(86)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 51 %. Denne positive tendens skyldes hovedsagelig det gode eksportsalg af samme vare. Af samme årsag fordoblede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse faldt med 24 % i den betragtede periode.
(87)
Det skal erindres, at ovenstående oplysninger vedrører produktionen, og en stor del heraf sælges på markeder uden for EU, hvorfor disse oplysninger ikke betragtes som vigtige indikatorer i dette tilfælde.
2004
2005
2006
2007
UP
Lagre
100
164
155
127
136
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(88)
EU-erhvervsgrenens lagre viste en stigende og svingende tendens i hele den betragtede periode. Dette blev dog ikke betragtet som en vigtig indikator, idet denne erhvervsgren producerer på ordrebasis, hvorfor lagrene altid holdes på et meget lavt niveau, og en stor del af disse lagre var øremærkede til eksportmarkedet.
2004
2005
2006
2007
UP
EU-erhvervs-grenens salgsmængde
100
67
93
100
76
Markedsandel
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Markedsandel (indeks)
100
108
82
91
68
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(89)
EU-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden næsten 25 % mindre den oprindelige mængde. EU-erhvervsgrenen mistede 20 procentpoint af sin markedsandel mellem 2004 og udgangen af undersøgelsesperioden.
(90)
Dette bekræfter konklusionerne vedrørende salgspriser i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told.
(91)
Den kinesiske producent gentog sin anmodning om at modtage oplysninger om offentlige kontrakter, der var blevet tildelt klageren, og om i hvilket omfang visse kontrakter var blevet taget i betragtning i forbindelse med denne undersøgelse. Fremlæggelse af sådanne oplysninger blev dog af fortrolighedshensyn ikke fundet relevant. Den kinesiske producent ønskede desuden at få bekræftet, at datoen for underskrivelsen af salgskontrakterne i udbrudsprocedurerne blev anvendt som skæringsdato for beregningen af EU-forbruget. Institutionerne bekræfter i den forbindelse, at den metode, der beskrives i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told blev anvendt for alle parter. Samme part ønskede også at få klarlagt, om klagerens data vedrørte begge produktionsanlæg. Det bekræftes i den forbindelse, jf. betragtning 7, litra a), i forordningen om midlertidig told, at de data, som klageren indberettede, blev indhentet fra begge produktionsanlæg.
2004
2005
2006
2007
UP
Fortjenstmargen før skat
100
85
90
7
-50
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(92)
EU-erhvervsgrenen led tab i den betragtede periode. Situationen var særlig dårlig i undersøgelsesperioden.
2004
2005
2006
2007
UP
Investeringer
100
164
100
354
105
Investeringsafkast
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Likviditet
100
124
257
186
-71
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(93)
Investeringerne forblev lave i den betragtede periode. En stor del af investeringerne blev anvendt til at opretholde EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg. Det høje investeringsniveau i 2007 vedrører et nyt patent med henblik på en forbedring af den pågældende vares effektivitet. Det skal erindres, at denne aktivitet er know how-intensiv og ikke investeringsintensiv.
(94)
Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, udviste et fald i den betragtede periode, men er ikke en god skadesindikator, da det hovedsagelig afspejler aktiver, der allerede er afskrevet.
(95)
EU-erhvervsgrenens likviditet blev drastisk forringet i den betragtede periode.
(96)
Da produktionen af systemer til scanning af fragt udgjorde en lille del af klagerens aktivitet, blev evnen til at rejse kapital ikke betragtet som en væsentlig indikator i dette tilfælde.
2004
2005
2006
2007
UP
Beskæftigelse
100
110
129
160
167
Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat
100
98
102
106
106
Produktivitet pr. ansat
100
68
73
109
135
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(97)
Beskæftigelsen, de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat og produktiviteten pr. ansat steg i den betragtede periode. Disse indikatorer betragtes dog ikke som væsentlige indikatorer i dette tilfælde, da størstedelen af de ansatte er beskæftigede med produktion af visse systemer til scanning af fragt, som sælges på eksportmarkedet.
(98)
Konklusionerne i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
(99)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes resten af oplysningerne i betragtning 64-76 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 76-83 ovenfor.
6. Konklusion om skade
(100)
Konklusionerne i forordningen om midlertidig told vedrørende skadesindikatorernes varierende indvirkning i denne procedure finder stadig anvendelse. De væsentligste skadesfaktorer er rentabilitet, markedsandel og underbud, da de direkte afspejler EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med dens aktiviteter på EU-markedet. Det uddybes ovenfor, hvorfor visse andre indikatorer er mindre relevante.
(101)
Hvad angår rentabiliteten, led EU-erhvervsgrenen tab i den betragtede periode, og EU-producenternes markedsandel faldt med 24 %. Den kinesiske producent underbød desuden klageren med mellem 15 og 20 %.
(102)
Markedsandelen for den pågældende vare fra Kina i EU steg nemlig med 140 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen havde et markant fald i salgsmængden (- 24 %) og markedsandel (20 procentpoint).
(103)
Som det fremgår af de generelle bemærkninger til skadesanalysen, præsenteres data anderledes end i forordningen om midlertidig told. Hvorvidt de forskellige data præsenteres på årsbasis eller ej ændrer tydeligvis ikke substansen af disse data, men kun præsentationen. Ovenstående data om skade (i forbindelse med de makroøkonomiske indikatorer) omfatter også data fra den anden EU-producent. Det konkluderes således, at de reviderede data ovenfor bekræfter konklusionerne i forordningen om midlertidig told, dvs., at der var en skadevoldende situation i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
(104)
Det konkluderes ud fra ovenstående, at konklusionerne vedrørende den væsentlige skade, som blev forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. forordningen om midlertidig told, ikke ændres af den ændrede præsentation, som er omtalt i betragtning 85. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i denne henseende, bekræftes betragtning 77-80 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 100-103 ovenfor.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(105)
Der blev kun modtaget bemærkninger om konklusionerne vedrørende årsagssammenhæng fra den kinesiske producent.
(106)
Der mindes om, at virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer er blevet udregnet på årsbasis, jf. betragtning 85.
1. Dumpingimportens virkninger
(107)
Dumpingimportens markedsandel steg med 140 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 32 %. Disse negative ændringer for EU-erhvervsgrenen satte ind på et tidspunkt, hvor EU-forbruget steg med 11 % mellem 2004 og UP (på årsbasis).
2. Virkningerne af andre faktorer
2004
2005
2006
2007
UP
Eksport af EU-produktionen
100
93
123
245
233
Eksport-salgspris
100
107
60
63
70
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(108)
EU-erhvervsgrenens eksportmængde steg i løbet af den betragtede periode. Eksporten udgjorde langt størstedelen (mellem 85 og 95 %) af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden.
(109)
Den kinesiske producent påstod, at Kommissionen ikke havde analyseret importen fra USA, og at amerikanske virksomheder havde solgt langt flere fragtscannere til EU end kinesiske virksomheder i UP, men denne påstand var ikke understøttet af faktiske tal og konkret verificerbar dokumentation.
(110)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger søgte Kommissionen aktivt at indhente flere oplysninger om importen fra USA, men bekræftede i sidste ende tallene for mængden af import fra USA, som var blevet fastslået i den foreløbige fase.
(111)
Den kinesiske producent kritiserede konsekvenserne af EU-erhvervsgrenens manglende deltagelse i visse udbud. Det skal i den forbindelse bemærkes, at undersøgelsen gjorde status over det forhold, at ikke alle parter (EU-erhvervsgrenen, den kinesiske producent og andre producenter af visse systemer til scanning af fragt) afgav bud i forbindelse med alle udbudsprocedurer. Der blev ikke konstateret tvingende faktorer, der kunne antyde, at den konstaterede skade i den betragtede periode skyldtes, at EU-erhvervsgrenen ikke deltog i udbud, der ikke blev skønnet at være rimelige handelsmuligheder. Tilstedeværelsen af rimelige handelsmuligheder som en afgørende faktor i forbindelse med udbud bekræftes ved, at deltagelse i et udbud ikke omkostningsfrit (oversættelse, agenter og i visse tilfælde betaling for at afgive bud), så virksomhederne afgiver ikke bud, hvis de ikke er sikre på at have en chance.
(112)
Den kinesiske producent påstod igen, at den skadevoldende virkning af ikke-prisrelaterede faktorer såsom andre tekniske faktorer burde undersøges nøjere i forbindelse med årsagssammenhængen.
(113)
EU-erhvervsgrenen kunne teknisk set have tilbudt de samme specifikationer som den kinesiske producent. Dette ville dog have betydet, at EU-erhvervsgrenen skulle udbyde sine varer til en højere pris. Dette spørgsmål viser i grunden den samlede indvirkning, som den kinesiske producent har. Dele af den aktuelle dumping skyldes, at den kinesiske producent udelukkende udbyder en vare med flere egenskaber. Da Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (6) kun giver mulighed for at anvende to tildelingskriterier: »den laveste pris« og »det økonomisk mest fordelagtige tilbud« tildeles kontrakten nærmest automatisk til den kinesiske producent, der foretager dumping. Tilbuddene fra den kinesiske producent ville ikke være økonomisk fordelagtige, hvis de ikke var dumpede, dvs. hvis de havde været højere med henblik på at afspejle de supplerende egenskaber.
(114)
Endelig skal det påpeges, at undersøgelsen viste, at klageren opfyldte alle tekniske specifikationer i de udbud, hvor både klageren og den kinesiske producent afgav bud på samme vilkår.
(115)
Den kinesiske producent påstod også, at kontrakterne i visse tilfælde var blevet tildelt den kinesiske producent, selv om den faktisk tilbød en højere pris end klageren. Disse transaktioner burde derfor ikke anses for at have forårsaget skade.
(116)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der i forbindelse med undersøgelsen kun er fundet et udbud, hvor det umiddelbart så ud til, at den eneste samarbejdsvillige kinesiske producent havde fået tildelt kontrakt, selv om virksomheden tilbød en højere pris end klageren. Undersøgelsen viste dog, at dette reelt ikke var tilfældet, da den pris, som den kinesiske virksomhed tilbød, omfattede en række supplerende egenskaber for den samme pris. Hvis der skulle foretages justeringer for alle disse supplerende egenskaber, ville eksportpriserne også blive lavere og medføre en højere dumpingmargen. Der blev ikke fremlagt andre verificerbare oplysninger til støtte for denne påstand end, at den kinesiske virksomhed i andre udbud også havde tilbudt en højere pris end klageren.
(117)
Den kinesiske producent påstod, at den anden EU-producent førte en aggressiv prispolitik og dermed forvoldte EU-erhvervsgrenen skade, og at denne part ikke led skade på grund af importen fra Kina, da den ikke længere aktivt samarbejder.
(118)
For det første mindes der om, at den anden EU-producent har fremlagt oplysninger vedrørende denne procedure, og at skadesanalysen vedrører EU-erhvervsgrenen som helhed. Det er desuden relevant at bemærke, at den kinesiske producents påstand om aggressiv prispolitik ikke er understøttet af nogen form dokumentation og ikke kan ændre undersøgelsesresultaterne i betragtning 89 i forordningen om midlertidig told.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(119)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 81-95 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 105-118 ovenfor.
(120)
Ud fra ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner om, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
7. EU'S INTERESSER
1. Brugernes interesser
(121)
To brugere, der allerede havde indsendt redegørelser i den midlertidige fase, gentog deres oprindelige bemærkninger. De fremhævede deres bekymringer vedrørende konkurrence og teknologisk udvikling, hvis det besluttes at indføre foranstaltninger. Begge disse spørgsmål blev dog behandlet i forordningen om midlertidig told, og der blev ikke fremlagt nye oplysninger, der kunne bekræfte, at konkurrencen og den teknologiske udvikling ville blive forværret i hvert fald på kort til mellemlag sigt, hvis der indføres en endelig told.
2. Konklusion vedrørende EU's interesser
(122)
De to ovennævnte indlæg har ikke ændret de foreløbige konklusioner. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 96-113 i forordningen om midlertidig told.
8. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(123)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina fremsatte bemærkninger til underbudsberegningen. Hvor det var berettiget, blev justeringerne foretaget i den endelige fase.
(124)
Den kinesiske producent fremsatte en påstand vedrørende skadesmargenen i lighed med påstanden i denne forordnings betragtning 51. Denne påstand må afvises af de samme årsager, som er nævnt i betragtning 51.
(125)
Den kinesiske producent anmodede desuden om at få uddybet den metode, der var anvendt til at fastlægge fortjenstmargenen før skat og især at få uddybet, hvilket år, fortjenesten henviser til. Det skal i den forbindelse bemærkes, at fastsættelsen af fortjenesten før skat var resultatet af en analyse af data for regnskabsårene 2006 og 2007.
(126)
Beregningerne af den endelige dumpingmargen og den endelige skadestærskel viste, at sidstnævnte var lavere end førstnævnte Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 114-117 i forordningen om midlertidig told som ændret i denne forordnings betragtning 123-126.
2. Endelige foranstaltninger
(127)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel Den blev beregnet til 34 % med et væsentligt fald i forhold til den foreløbige fase, hvor tolden blev fastsat på samme niveau som den konstaterede dumping.
(128)
I betragtning af ovenstående fastsættes den endelige antidumpingtold for Kina til 34 %.
(129)
I overensstemmelse med betragtning 120 i forordningen om midlertidig told og med henblik på bedre overvågning af foranstaltningernes virkning skal medlemsstaternes relevante myndigheder regelmæssigt og i al fortrolighed forelægge Kommissionen oplysninger om tildeling af kontrakter, der indebærer salg af systemer til scanning af fragt.
9. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(130)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningens om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige told, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 34 % af nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 1242/2009 på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt med den sats, der indføres endeligt ved artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 510/2010,
annettu 14 päivänä kesäkuuta 2010,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön (1) jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jolla kumotaan muista kuin Euroopan yhteisön (2) jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan,
ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
1. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti asetuksella (EU) N:o 1242/2009 (3), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa.
(2)
Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli 2 päivänä helmikuuta 2009 tehnyt Smiths Detection Group Limited, jäljempänä ’valituksen tekijä’, sen tuottajan puolesta, jonka tuotanto muodostaa yli 80 prosenttia tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien koko tuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
2. MYÖHEMPI MENETTELY
(3)
Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet, useat asianomaiset osapuolet ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.
(4)
Komissio jatkoi lopullisten päätelmiensä tekoon tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Erityisesti se jatkoi tutkimustaan EU:n kulutukseen liittyvien näkökohtien osalta. Tältä osin komissio otti yhteyttä asianomaisiin osapuoliin, erityisesti tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiin sekä tuottajiin, voidakseen todentaa osapuolten yhdestä liiketoimien sarjasta esittämät väitteet.
(5)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa esitetään, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon arvioimisen kannalta merkityksellisten kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(6)
Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, jäljempänä ’kiinalainen tuottaja’, väitti, ettei ollut perusteltua käyttää 18 kuukauden pituista tutkimusajanjaksoa polkumyyntitutkimuksissa tavallisesti käytettävän 12 kuukauden sijasta. Kiinalainen tuottaja katsoi, että tutkimusajanjaksoon olisi pitänyt kuulua ainoastaan kalenterivuosi 2008.
(7)
Ensiksi on todettava, ettei kiinalainen tuottaja ollut tutkimuksen alustavassa vaiheessa kyseenalaistanut 18 kuukauden tutkimusajanjakson käyttöä. Väite esitettiin vasta väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tutkimusajanjakso ilmoitettiin kuitenkin menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa ja kyselylomakkeissa eli jo aivan tutkimuksen alussa. Erityiset perustelut 18 kuukauden tutkimusajanjakson valinnalle on esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappaleessa. Osapuoli ei esittänyt minkäänlaisia väitteitä, jotka olisivat kyseenalaistaneet kyseisillä markkinoilla tapahtuneiden liiketoimien suhteellisen pientä määrää koskevan perustelun.
(8)
Jotta voitiin varmistaa, että tutkimusajanjaksoa koskevat numerotiedot ovat täysin vertailukelpoisia sitä edeltäviä vuosia koskevien tietojen kanssa, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevissa osissa tutkimusajanjakson osalta ilmoitetut numerotiedot on annualisoitu.
(9)
Kiinalainen tuottaja väitti myös, että tutkimusajanjakson valinnalla pyrittiin manipuloimaan vahinkotekijöitä. Väite on hylättävä.
(10)
Komissio ei ollut eikä se olisi voinut olla tutkimuksen alkaessa selvillä vahinkoindikaattoreihin liittyvästä monimutkaisesta asia- ja numerotietojen kokonaisuudesta. Kyseiset tiedot vahvistettiin vasta tutkimuksen kuluessa.
(11)
Olisi vielä pantava merkille, ettei tämä ole ensimmäinen kerta, jolloin tutkimusajanjakso määrätään yli 12 kuukauden pituiseksi (esim. Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan kalsiummetallin osalta tutkimusajanjaksoksi asetettiin komission asetuksella (EY) N:o 892/94 (4) 16 kuukautta, ja Yhdysvalloista peräisin olevan dinatriumkarbonaatin osalta tutkimusajanjaksoksi asetettiin komission asetuksella (EY) N:o 823/95 (5) 18 kuukautta).
(12)
Kiinalainen tuottaja esitti myös, että sopimuksen allekirjoitus kattaa kaikki tietyn ajankohdan liiketoimet riippumatta siitä, tapahtuuko myynti tarjouskilpailumenettelyn kautta, ja että tästä syystä tutkimusajanjakson pidentämiseen ei ole tarvetta. Väite ei ole vakuuttava, koska siinä ei puututa perusongelmaan eli alan liiketoimien suhteellisen vähäiseen määrään näillä markkinoilla. Sopimuksen allekirjoituspäivää käytettiin vain, jotta saataisiin riittävän selkeää tietoa myynnin olennaisista osista ja jotta olisi käytettävissä tarkka päivämäärä, jonka avulla voitaisiin erottaa tutkimusajanjaksoon kuuluva aika ja sitä edeltäviin ajanjaksoihin kuuluva aika sekä niiden ulkopuolelle rajattava aika.
(13)
Koska tutkimusajanjaksosta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 9 kappale voidaan vahvistaa.
(14)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille varattiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(15)
Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.
3. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
(16)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tuotteen määritelmää tarkistettiin ottaen huomioon kiinalaisen tuottajan huomautukset sekä unionin tuotannonalan esittämien väitteiden yksityiskohtainen tarkastelu. Lopputuloksena pääteltiin, ettei rahdin läpivalaisussa voida käyttää alfa- tai beetateknologiaan perustuvia tuotteita. Tämän vuoksi pidetään perusteltuna sulkea kyseiset kaksi teknologian lajia pois tuotteen määritelmästä. Ei esitetty muita sellaisia huomautuksia, jotka kyseenalaistaisivat väliaikaiset päätelmät, että (alfa- ja beetateknologiaa lukuun ottamatta) kaikkia muita tuotteen määritelmään sisältyviä teknologioita voidaan käyttää rahdin läpivalaisulaitteissa ja että kaikkia tuotelajeja voidaan käyttää samaan tarkoitukseen eli rahdin läpivalaisuun käyttäen samaa pääperiaatetta, jossa säteilyemissio keskitetään rahdin läpivalaisuun. Tutkimusajanjaksolla EU:ssa myytiin gammasäteilyä käyttäviä tarkasteltavana olevan tuotteen tuoteyksiköitä.
(17)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että kaikilla rahdinvalvontajärjestelmälajeilla, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00, sekä tällaisilla järjestelmillä varustetuilla moottoriajoneuvoilla, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90, on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset ja ne kilpailevat keskenään unionin markkinoilla. Tämän perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 10-15 kappaleessa esitetyt päätelmät siltä osin kuin niissä ei tarkoiteta alfa- tai beetasäteilyyn perustuvaa teknologiaa.
(18)
Koska muita samankaltaista tuotetta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
(19)
Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään lopullisesti, että kaikki edellä määritellyt rahdinvalvontajärjestelmien lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
4. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(20)
Kiinalainen tuottaja ei vaatinut markkinatalouskohtelua vaan pyysi ainoastaan yksilöllistä kohtelua. Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 ja 20 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
2. Yksilöllinen kohtelu
(21)
Koska yksilölliseen kohteluun liittyviä huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 21-25 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaa
(22)
Yksikään osapuoli ei kyseenalaistanut Amerikan Yhdysvaltain, jäljempänä ’Yhdysvallat’, valintaa vertailumaaksi.
(23)
Kiinalainen tuottaja toisti huomautuksensa, jotka koskivat sitä, ettei yksi valituksen tekijään etuyhteydessä oleva Amerikan Yhdysvaltoihin, jäljempänä ’Yhdysvallat’, sijoittautunut yritys toiminut yhteistyössä. Se väitti, että valituksen tekijä käytti valituksessa ilmoitetun normaaliarvon laskemisessa tietoja, jotka liittyivät siihen etuyhteydessä olevaan Yhdysvalloissa sijaitsevaan yritykseen, kun taas valituksen tekijä ilmoitti tutkimuksen aikana, ettei siihen etuyhteydessä oleva yhdysvaltalaisyritys ole samankaltaisen tuotteen tuottaja. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, että valituksen tekijään etuyhteydessä olevan yhdysvaltalaisen osapuolen olisi täytynyt toimia tutkimuksessa yhteistyössä ja että sitä, ettei se tehnyt näin, olisi pidettävä perusteena kohdella valituksen tekijää yhteistyöstä kieltäytyjänä ja tämän vuoksi menettely olisi päätettävä. Se väitti myös, että komission olisi pitänyt selventää ja tarkistaa, oliko yhdysvaltalaisyritys samankaltaisen tuotteen tuottaja. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti vielä sen, että EU:n muuta kuin etuuskohtelun mukaista alkuperää koskevaa sääntöä käytettiin indikaattorina ratkaistaessa, voitiinko talouden toimijaa pitää tuotteen tuottajana.
(24)
Niiden huomautusten osalta, jotka koskevat valituksen tekijään etuyhteydessä olevalta yhdysvaltalaisyritykseltä saatujen tietojen käyttöä valituksessa, todetaan, että valituksessa ilmoitettua normaaliarvoa koskevat tiedot perustuivat Yhdysvaltain yleisiin hintoihin, jotka ovat julkisesti nähtävissä Yhdysvaltain viranomaisten GSA Advantages -verkkosivustolla. Samankaltaisen tuotteen kahden tuotelajin osalta kyseisiä hintoja ei ollut julkisesti käytettävissä, ja tästä syystä valituksen tekijän oli laskettava normaaliarvo käyttäen perustana tietoja omista EU:ssa syntyneistä tuotantokustannuksistaan, jotka oli oikaistu Yhdysvaltain tasolle valituksen tekijän Yhdysvaltain markkinoita koskevien tietojen perusteella.
(25)
Kiinalainen tuottaja ei myöskään esittänyt näyttöä, joka olisi voinut kyseenalaistaa väliaikaista tulia koskevan asetuksen johdanto-osan 32 kappaleessa esitetyt päätelmät.
(26)
EU:n polkumyyntilainsäädäntöön ei kuitenkaan sisälly miltään osin sääntöä, jonka mukaan menettely olisi päätettävä, jos vertailumaassa toimiva tuottaja on päättänyt kieltäytyä yhteistyöstä tutkimuksessa. Kyseistä päätelmää ei muuta se, että tuottaja on etuyhteydessä valituksen tekijään. Oikeustapaus, johon kiinalainen tuottaja vetosi, eli asia T-249/06 (Interpipe), on tässä yhteydessä merkityksetön, koska siinä oli kyse siitä, missä määrin yhteisön tuottajan tytäryhtiö oli velvollinen toimimaan yhteistyössä vahinkoa määritettäessä. Kyseessä on eri asia kuin tietojen toimittaminen vertailumaan normaaliarvon määrittämistä varten.
(27)
Mitä tulee väitteeseen tuottajan käsitteen määrittelystä, on todettava, että tutkimuksessa vahvistettiin, että valituksen tekijä tuottaa samankaltaista tuotetta EU:ssa ja että kyseisessä tuotantotoiminnassa tuotteet saavat alkuperän, joka vastaa EU:n muuta kuin etuuskohtelun mukaista alkuperää koskevia sääntöjä. Laissa ei edellytetä päätelmien esittämistä sellaisten oikeushenkilöiden asemasta, jotka eivät ole tutkimuksen kohteena tässä menettelyssä ja jotka eivät ole sijoittautuneet EU:hun tai joiden tietoja ei käytetty tutkimuksen aikana päätelmiä vahvistettaessa.
(28)
Koska vertailumaan valinnasta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26-37 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
3.2 Normaaliarvon määrittäminen
(29)
Muistutettakoon, että normaaliarvo laskettiin vertailumaan (eli Amerikan Yhdysvaltain) ainoan yhteistyössä toimivan tuottajan sekä unionin tuotannonalan toimittamien tietojen pohjalta. Niinpä normaaliarvo määritettiin yhden EU:hun tuodun tuotelajin osalta Yhdysvalloissa tuotetun samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin hintojen perusteella. Yhteistyössä toimiva yhdysvaltalaistuottaja ei tuottanut muita tuotelajeja, joita olisi voitu verrata Kiinasta EU:hun tuotuihin tuotelajeihin. Saadakseen normaaliarvoa varten laajemman perustan komissio tutki myös, voitiinko muille tuotelajeille määrittää normaaliarvo jollakin muulla perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaisesti (”millä tahansa muulla hyväksyttävällä perusteella”). Alustavassa vaiheessa todettiin, että todennettuja tietoja unionin tuotannonalan kustannuksista voitiin käyttää joidenkin tuotelajien osalta.
(30)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia normaaliarvosta.
(31)
Kiinalainen tuottaja väitti, että normaaliarvoa olisi oikaistava alaspäin määrällä, joka vastaa itse tuotettujen ja ulkopuolelta ostettujen kiihdyttimien kustannuseroa, sillä kiinalaisyritys tuottaa kiihdyttimiä, kun taas yhdysvaltalainen tuottaja ja unionin tuotannonala ostavat kiihdyttimet.
(32)
Tämän väitteen osalta olisi huomattava, ettei sen tueksi esitetty tosiasioihin perustuvaa näyttöä, vaikka komissio sitä pyysi tutkimuksen aikana.
(33)
Kiinalainen tuottaja pyysi komissiota esittämään tarkan tuotespesifikaation normaaliarvon laskennassa käytettyjen tuotelajien malleista. Tässä yhteydessä huomautetaan, että unionin tuotannonala sekä vertailumaan tuottaja pitävät tämän tyyppisiä tietoja luottamuksellisina. Jos nimittäin mallien tarkat nimet ilmoitettaisiin ja kun otetaan huomioon, että mallit kuuluivat samaan sarjaan ja kyseisen sarjan erityspiirteet on jo kerrottu ja että normaaliarvon laskemiseen käytettyjä tuotelajien malleja oli vähäinen määrä, osapuolet pystyisivät kyseiset tiedot saatuaan johtamaan tietyistä malleista veloitetut tosiasialliset hinnat tai ne kustannukset ja hinnat, joiden perusteella normaaliarvo on laskettu eri malleille. On selvää, että kyseiset tiedot ovat luottamuksellisia, ja sen vuoksi pyyntö oli hylättävä.
(34)
Kiinalainen tuottaja piti kyseenalaisena tapaa, jolla komissio määritti normaaliarvon unionin tuotannonalan tietojen perusteella. Se esitti, että tarjouskilpailuihin liittyvien hintatarjousten sijasta olisi käytettävä tosiasiallisia myyntihintoja. On ensiksikin tärkeää muistaa, että käyttämällä unionin tuotannonalan tietoja pyrittiin lisäämään normaaliarvon sekä kiinalaisen tuottajan vientimyynnin välisen vertailun edustavuutta. Tästä syystä niille tarkasteltavana olevan tuotteen lajeille, joille ei voitu määrittää normaaliarvoa Yhdysvalloissa käytettävissä olevien tietojen perusteella, määritettiin normaaliarvo käyttäen perustana todennettuja unionin tuotannonalalta saatuja tietoja, jotka koskivat samoja tuotelajeja kuin mitä Kiinasta tuotiin.
(35)
Näin ollen tietyille tuotelajeille (ei kuitenkaan liikuteltaville läpivalaisujärjestelmille) laskettiin normaaliarvo standardikustannusten perusteella ottamatta huomioon mahdollisia rakennusteknisiä tai muita paikalla syntyviä kustannuksia ja lisäämällä tulokseen tavanomainen voittoprosentti, joka oli joka tapauksessa merkittävästi pienempi kuin vahinkomarginaalin määrittämisessä käytetty voittotavoite. Tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonala soveltaa standardikustannuksia kaikkiin tarjoamiinsa tuotelajeihin. Standardikustannusten valmistelua ja laskentatapaa sekä standardikustannuslaskennassa tehtyä standardikustannusten ja toteutuneiden kustannusten vertailua koskevat tiedot tarkistettiin ja todettiin asianmukaisiksi.
(36)
Unionin tuotannonalan kustannusrakennetta verrattiin samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kustannusrakenteeseen. Todettiin, että i) yhdysvaltalaistuottajan voittomarginaali oli korkeampi kuin normaaliarvon laskemisessa unionin tuotannonalan tietojen perusteella käytetty voittomarginaali, ja ii) unionin tuotannonalan kustannusrakenne on yleisesti ottaen samanlainen kuin vertailumaan tuottajan kustannusrakenne (luottamuksellisuussyistä eroa ei voida ilmoittaa tarkasti). Unionin tuotannonalan tietojen käyttö normaaliarvon määrittämiseksi oli näin ollen selvästi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaista.
(37)
Kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia myös julkisesta tarjouskilpailusta, jonka pohjalta samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalainen tuottaja myi liikuteltavia rahdinvalvontajärjestelmiä Yhdysvaltain markkinoilla. Se väitti, että jos komissio käytti vuonna 2005 järjestettyyn tarjouskilpailuun perustuvaa normaaliarvoa ja vertasi sitä tutkimusajanjaksoon liittyvään vientihintaan, tällaista vertailua ei voitaisi pitää oikeana. Tutkimuksessa vahvistetut tosiseikat eivät tue kyseistä väitettä. Yhdysvalloissa julkisia tarjouskilpailuja järjestetään puitesopimuksen myöntämiseksi ja voittaja voi harjoittaa myyntiä puitesopimuksen mukaisesti tietyn ajan. Puitesopimuksessa ei kuitenkin esitetä hintoja. Puitesopimus todellakin tehtiin vuonna 2005, mutta yksittäiset hintatarjoukset tehtiin ja sopimukset allekirjoitettiin vuonna 2007 eli tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi komissio oli vakuuttunut siitä, että kyseinen tarjous olisi otettava huomioon tutkimusajanjakson yhteydessä ja että sitä koskevien tietojen olisi sisällyttävä tietoihin, joiden pohjalta polkumyyntimarginaali lasketaan.
(38)
Kiinalainen tuottaja pyysi myös selvennystä siihen, miksi liikuteltavalle järjestelmälle, kuten sen Latviassa myymälle järjestelmälle, ei johdettu normaaliarvoa yhdysvaltalaisen tuottajan myyntitiedoista vaan pikemminkin unionin tuotannonalan tiedoista. Tältä osin todetaan, ettei komissio voinut käyttää vertailumaan tietoja, koska yhteistyössä toimiva vertailumaan tuottaja ei ollut antanut asianomaisia tietoja käytettäväksi.
(39)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38-45 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
4. Vientihinta
(40)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kiinalainen tuottaja esitti huomautuksia vientihinnasta.
(41)
Huomautukset liittyivät Alankomaissa, Suomessa ja Puolassa tehtyihin liiketoimiin, ja ne koskivat tiettyjä kustannuseriä. Huomautukset, jotka voitiin vahvistaa todennettujen tietojen avulla, hyväksyttiin, ja polkumyyntimarginaalilaskelmaa korjattiin sen mukaisesti. Huomautukset, jotka koskivat joitakin asennuskuluja, oli hylättävä. Tässä yhteydessä muistutetaan, että vaikka tutkimuksen eri vaiheissa pyydettiin tarkasteltavana olevan tuotteen eri osien tosiasiallisia hintatietoja, yritys ei missään vaiheessa tehnyt vakuuttavaa erittelyä sisältävää ehdotusta. Määrät, jotka esitettiin väliaikaisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ovat uutta tietoa, jota kirjanpitotiedot tai muu todennettavissa oleva näyttö eivät tue.
(42)
Kiinalainen tuottaja selvensi myös, että sillä oli yksi myyntitapahtuma julkisten tarjouskilpailujen ulkopuolella. Tämä huomautus vahvistettiin. Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, ettei kyseinen myyntitapahtuma ollut tavanomaiseen liiketoimintaan sisältyvää myyntiä. Kyseessä oli itse asiassa korvaava tuote, ja sen yhteydessä viitataan hintaan, josta oli sovittu jo useampia vuosia ennen tutkimusajanjaksoa. Korvaava tuote kuului aivan erilaiseen tuotelajiin kuin alkuperäinen tuote. Kyseessä ei sen vuoksi ollut tutkimusajanjaksoon liittyvä liiketoimi vaan aiemmin tehdyn sopimuksen toteuttaminen. Näin ollen kyseiseen liiketoimeen liittyvää vientihintaa ei voitu ottaa huomioon laskelmassa.
(43)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43-46 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
5. Vertailu
(44)
Kiinalainen tuottaja väitti, että vertailun perustana oli käytetty tuotteiden katkaistuja valvontakoodeja, joissa eivät näy vertailtavien tuotteiden väliset fyysiset erot. Kiinalaisyritys esitti myös, että hintavertailussa olisi pitänyt ottaa huomioon myös kiihdyttimet sekä alustatyyppien ja energiatasojen erot.
(45)
Ensimmäisen väitteen osalta on syytä tuoda esille seuraavat seikat: unionin tuotannonalalta saatujen tietojen osalta muistutetaan, että laskelmissa käytettiin tietoja, jotka oli saatu suoraan asianomaisista julkisissa tarjouskilpailuissa tehdyistä tarjouksista, eli ne koskivat tuotelajeja, jotka kilpailivat keskenään samassa kaupan portaassa samaan aikaan ja joita tarjouskilpailusta vastaavat viranomaiset pitivät vertailukelpoisina. Mitä tulee samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaiselta tuottajalta saatuihin tietoihin, tutkimuksessa vahvistettiin, että kyseinen vertailussa käytetty tuotelaji täytti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan nojalla annetut tiukat säännöt, eli se on joka suhteessa tarkasteltavana olevan tuotteen kaltainen tuote. Tämän vuoksi se, etteivät kaikki fyysiset erot tule otetuiksi huomioon tuotteen valvontakoodissa tai katkaistussa tuotteen valvontakoodissa, ei estä komissiota tekemästä tasapuolista vertailua normaaliarvon ja vientihinnan välillä. Vielä tärkeämpää on huomata, että hintojen vertailukelpoisuuteen mahdollisesti vaikuttavia eroja tarkasteltiin. Tapausta koskevista tiedoista ilmenee, että yhteistyössä toimivan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamilla tuotteilla on usein lisäominaisuuksia normaaliarvon perustana käytettyihin tuotteisiin verrattuna. Voidaan siis todeta, että normaaliarvo on määritetty tavanomaisella tavalla.
(46)
Kiihdyttimien, alustatyyppien ja energiatasojen osalta on huomattava, että pyydetyt oikaisut kuuluvat perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan soveltamisalaan mutta väitettyjen erojen ei ole osoitettu vaikuttaneen hintoihin eikä hintojen vertailukelpoisuuteen, sillä kiinalainen tuottaja ei toimittanut tietoja, joilla oikaisua voisi perustella.
(47)
Kiinalainen tuottaja esitti, että kiihdytin on tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeä osa, joka olisi pitänyt ottaa huomioon tuotteen valvontakoodissa. Komissio ei sisällyttänyt kiihdytintä tuotteen valvontakoodiin, sillä yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt näyttöä siitä, että kiihdytin olisi eri tuotelajeja erottava tekijä.
(48)
Kiinalainen tuottaja myös pyysi normaaliarvoon tehtyjen oikaisujen yksilöimistä ja niiden suuruuden määrittelyä normaaliarvon palauttamiseksi takaisin noudettuna lähettäjältä -tasolle. Vakuus- ja luottokustannusten osalta tehtiin oikaisuja normaaliarvoon, joka oli määritetty samankaltaisen tuotteen ainoan yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinoiden myyntihintojen perusteella. Kuljetus-, vakuus-, koulutus- ja dokumentointikustannusten sekä edustajan palkkioiden osalta tehtiin oikaisuja normaaliarvoon, joka oli määritetty unionin tuotannonalan tietojen perusteella. Mitä tulee kyseisten oikaisujen suuruuden määrittämistä koskevaan pyyntöön, komissio ei voi ilmoittaa kyseisiä tietoja, sillä ne katsotaan luonteeltaan luottamuksellisiksi. On syytä todeta, ettei myöskään noudettuna lähettäjältä -vientihintaa laskettaessa unionin tuotannonalalle ilmoitettu vastaavia tietoja.
(49)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 47 ja 48 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
6. Polkumyyntimarginaalit
(50)
Kiinalainen tuottaja kritisoi sitä, että osa myynnistä jätettiin polkumyyntilaskelman ulkopuolelle. Tässä yhteydessä todetaan, että kyseisiin liiketoimiin sisältyvän myynnin arvo otettiin aluksi huomioon vientihintoja määritettäessä. Kyseisille liiketoimille ei kuitenkaan voitu määrittää normaaliarvoa. Siten normaaliarvon ja vientihinnan välistä vertailua ei voitu tehdä.
(51)
Kiinalainen tuottaja väitti myös, että johdanto-osan 50 kappaleessa mainitun myynnin CIF-arvot olisi pitänyt sisällyttää CIF-kokonaisarvoon, jota käytettiin polkumyyntilaskelmissa nimittäjänä. Väitettä ei voida hyväksyä. Polkumyynnin kokonaismäärä lasketaan jakamalla todettujen polkumyyntien (kun hintavertailu voidaan tehdä) summa vastaavien CIF-arvojen summalla. Jos myynnille ei ole normaaliarvon puuttumisen vuoksi voitu tehdä normaaliarvon ja vientihinnan vertailua, myynnin CIF-arvojen sisällyttäminen laskelmiin aiheuttaisi aritmeettisen virheen, koska osoittaja ja nimittäjä eivät enää viittaisi keskenään vertailukelpoisiin liiketoimiin.
(52)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49 ja 50 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
(53)
Edellä esitetty huomioon ottaen lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 38,8 prosenttia.
5. VAHINKO
(54)
Vahinkoa koskevista päätelmistä saatiin huomautuksia vain kiinalaiselta tuottajalta, ja muutamat huomautuksista olivat samoja kuin huomautukset, joita on jo käsitelty väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa.
(55)
Tässä asetuksessa ei toisteta väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käsiteltyihin huomautuksiin liittyviä väitteitä.
1. Yleiset huomiot
(56)
Muistutetaan, että tässä tapauksessa esitetyt tiedot viittaavat kahteen unionin tuottajaan ja yhteen vientiä harjoittavaan tuottajaan, jotka edustavat olennaista osaa unionin markkinoista. Tämä huomioon ottaen täsmällisiä lukuja ei voida antaa, jotta yritysten luottamuksellisten tietojen suoja varmistettaisiin. Näin ollen indikaattorit esitetään indekseinä tai vaihteluväleinä.
(57)
Kiinalainen tuottaja pyysi vastauksessaan alustavia päätelmiä koskevaan ilmoitukseen, että vahinkoanalyysi esitettäisiin annualisoituna. Koska tämä ei muuta tiedon olennaista sisältöä vaan ainoastaan sen esitystapaa, väitettä pidettiin perusteltuna ja analyysi esitetään siten jäljempänä kokonaisuudessaan annualisoituna.
(58)
Kiinalainen tuottaja kyseenalaisti yrityskohtaisten alustavien päätelmien ilmoitusasiakirjassa esitetyt tiedot sen myynnin määristä tarkastelujakson ajalta (vuodesta 2004 tutkimusajanjakson loppuun saakka). Todettakoon, että komissio toimitti kiinalaiselle tuottajalle kattavan ja yksityiskohtaisen erittelyn kootuista tiedoista. Kiinalaisen tuottajan saamalle palautteelle tehtiin tämän jälkeen ristiintarkistus käytettävissä olevien, jäsenvaltioiden viranomaisten sekä unionissa toimivien tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien ja tuottajien toimittamien tietojen kanssa. Tästä syystä Kiinasta unioniin suuntautuvan myynnin ja sen vaikutusten yksityiskohdat olivat tiedossa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa.
(59)
Kiinalainen tuottaja väitti, että silloin, kun unionin tuotannonala ei tehnyt tarjousta, sen myynti olisi jätettävä vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin ulkopuolelle. On kuitenkin todettava, etteivät toimielimet voi katsoa, että se, ettei unionin tuotannonala tehnyt tarjousta tietyssä tarjouskilpailussa mutta kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja teki, johti niin suureen itse aiheutettuun vahinkoon, että se poisti syy-yhteyden vahingon ja polkumyynnin väliltä. Lisäksi osallistuminen tarjouskilpailuun merkitsee kustannuksia (käännökset, edustaja, joskus maksu tarjouksen tekemisestä jne.), joten yritykset eivät tee tarjousta, elleivät ne ole varmoja mahdollisuuksistaan.
(60)
Väitettiin myös, että jos valituksen tekijä (Smiths Detection Group Limited) teki tarjouskilpailuissa täsmennetyn hintakaton ylittäviä tarjouksia, tämä olisi jätettävä vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin ulkopuolelle. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tullut esille todennettavissa olevaa tietoa, joka olisi vahvistanut, että tällaisia tarjouksia oli tehty.
(61)
Kiinalainen tuottaja esitti, että vahinkoa koskevat tiedot olivat epäsuhtaisia. Näin siksi, että myyntimäärät, markkinaosuus ja voitto viittaavat sopimuksen tekopäivänä tapahtuneeseen myyntiin, kun taas muut vahinkoa aiheuttavat tekijät johdettiin valituksen tekijän rahoituskirjanpidosta eivätkä sen vuoksi välttämättä viittaa samaan ajankohtaan. Tutkimuksen alussa komission yksiköiden oli asetettava myynnille selvä viiteajankohta, jota sovellettaisiin kaikkiin menettelyssä yhteistyössä toimiviin yrityksiin. Parhaaksi viiteajankohdaksi katsottiin sopimuksen tekopäivä, koska tarjouskilpailun käynnistämispäivän ja sopimuksen tekopäivän välillä ja myös sopimuksen tekopäivän ja loppumaksun päivän välillä on usein pitkä aika. Lisäksi yhteen sopimukseen liittyy monesti useita laskuja, ja sopimus voi kattaa useita vuosia.
(62)
Vaikka viiteajankohdaksi oli asetettu sopimuksen tekopäivä, ei ollut mielekästä pyytää unionin tuottajia laatimaan kyselylomakevastauksiaan kokonaan sopimusten tekopäivien mukaisesti. Tällöin ne olisivat joutuneet laatimaan koko kirjanpitonsa uudelleen tavalla, joka ei ole tavanomaisen käytännön mukaista ja joka olisi aiheuttanut paljon epäselvyyttä, minkä seurauksena tietojen laatu olisi heikentynyt. Tässä tapauksessa vahinkoa koskevat tiedot toimitettiin kyseessä olevan tuotteen osalta parhaalla mahdollisella tavalla, kun muistetaan, että laskutuspäivien käyttö viiteajankohtana ei olisi ollut toimiva ratkaisu.
(63)
Tutkimuksen kymmenennen kuukauden aikana kiinalainen tuottaja kyseenalaisti alustavia päätelmiä koskevaan ilmoitukseen antamassaan vastauksessa myös sen, että tutkimusajanjakso kattoi 18 kuukautta, ja totesi, että tutkimusajanjakso olisi pitänyt rajata kalenterivuoteen 2008. Väite oli hylättävä 18 kuukauden ajanjakson valintaa tukevista syistä väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ja johdanto-osan 5-11 kappaleessa säädetyn mukaisesti. Tutkimusajanjakson muutos olisi sitä paitsi estänyt tutkimuksen päättämisen ajallaan, koska sen seurauksena kaikkia yhteistyössä toimivia yrityksiä olisi täytynyt pyytää laatimaan kyselylomakevastaukset muutetun tutkimusajanjakson pohjalta uudelleen.
(64)
Kiinalainen tuottaja esitti epäilyjä myös siitä, oliko kaikki valituksen tekijään etuyhteydessä olevat monet EU:n yritykset otettu asianmukaisesti huomioon komission tekemässä vahinkoanalyysissä. Valituksen tekijän kyselylomakevastausten tarkastus tehtiin kuitenkin täydessä yhteistyössä koko yritysryhmittymän kanssa, ja komissio oli vakuuttunut siitä, että vahinkoindikaattorit ja -laskelmat analysoitiin asianmukaisesti koko yritysryhmittymän osalta. Kuten kiinalaiselle tuottajalle selvennettiin ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa, sen tarkoittamilla EU:n yrityksillä on korkeintaan hyvin vähäinen rooli asianomaisen tuotteen valmistuksessa ja markkinoinnissa. Niiden rooli on tosiasiassa rajattu joihinkin tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiin kytkeytyviin tehtäviin (esim. huolto) ja tämän asetuksen soveltamisalaan kuulumattomien tuotteiden myyntiin.
(65)
Kiinalainen tuottaja väitti vielä, että siltä osin kuin unionin tuotannonala ei kyennyt täyttämään tiettyjen tarjouskilpailujen teknisiä vaatimuksia tai ei osallistunut tarjouskilpailuihin lainkaan, asianomaisten liiketoimien yhteydessä ei ilmennyt EU:n tuotannonalalle vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä. Väitettä ei voitu hyväksyä.
(66)
Ensiksikin todetyakoon, ettei se, että joillekin vientitapahtumille ei voida määrittää normaaliarvoa, kyseenalaista vahingollisesta polkumyynnistä tehtyjä päätelmiä, jos laskelman perusta katsotaan edustavaksi. Näin oli varmasti tässä tapauksessa (ks. johdanto-osan 50 kappale). Kyseisistä liiketoimista olisi pantava merkille seuraavat seikat. Liiketoimi, jonka osalta viitataan ongelmiin teknisten vaatimusten yhteydessä, koskee yhtä tuotelajia, jonka myynti perustuu yhteen tarjouskilpailuun. Kiinalainen tuottaja ja kaksi unionin tuottajaa tulkitsivat tarjouskilpailua varsin eri tavalla. Kiinalainen tuottaja väitti lähellä tutkimuksen loppua, että kyseinen tuotelaji poikkesi liikuteltavasta läpivalaisulaitteesta melkoisesti, kun taas unionin tuotannonala oli asiasta eri mieltä. Sen vuoksi on selvää, että unionin tuotannonala osallistui tarjouskilpailuun uskoen vilpittömästi, että sen olisi tarjottava tiettyä tuotelajia. Vielä tärkeämpää on, että sen osallistumisesta aiheutui kustannuksia (käännökset, edustaja, maksu tarjouksen tekemisestä jne.). Vaikka lopullisena päätelmänä tarjouskilpailumenettelystä oli, ettei unionin tuotannonala tehnyt tarjousta samoin ehdoin, se ei automaattisesti merkitse, ettei kyseinen tuonti ole myötävaikuttanut vahingon syntyyn.
(67)
Muiden liiketoimien osalta kiinalainen tuottaja viittaa tutkimusajanjaksoon liittymättömään liiketoimeen, jolla johdanto-osan 42 kappaleessa selostetun mukaisesti itse asiassa toteutetaan aiemmin tehty sopimus. Se viittasi myös liiketoimeen, jota koskevaan tarjouskilpailuun unionin tuotannonala ei osallistunut. Ensiksi mainitun liiketoimen osalta ei todettu vahingon esiintymistä. Viimeksi mainitun liiketoimen osalta sovelletaan johdanto-osan 59 kappaleessa esitettyjä päätelmiä.
2. Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(68)
Tutkimuksen 11. kuukauden kuluessa eräs romanialainen yritys väitti olleensa tutkimusajanjakson aikana tiettyjä rahdinvalvontajärjestelmiä tuottava EU:n tuottaja. Komissio hankki ja tarkasti kyseisen yrityksen tosiasiallista asemaa koskevat tiedot. Sekä yrityksen että kyseisten markkinoiden muiden toimijoiden, mukaan luettuna kiinalainen tuottaja, toimittamien tietojen mukaan asianomaisen yrityksen samankaltaiseen tuotteeseen liittyvä toiminta kytkeytyy läheisesti asemansa vakiinnuttaneen rahdinvalvontajärjestelmiä tuottavan unionin tuottajan tuotantotoimintaan. Sen vuoksi ainoa romanialaisyrityksen tutkimusajanjakson aikana tekemä myyntitapahtuma katsotaan tässä tutkimuksessa sen rahdinvalvontajärjestelmiä tuottavan unionin tuottajan myynniksi, jonka kanssa romanialaisyritys on työskennellyt.
(69)
Makrotaloudellisista indikaattoreista, kuten kulutus, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, varastot, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja palkat sekä vientimyynti, voidaan todeta, että analyysi kattoi kaikki unionin tuottajat.
(70)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52-56 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
3. Unionin kulutus
(71)
Kiinalainen tuottaja väitti, ettei väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitettu unionin kulutuksen taso ollut tarkka. Tässä yhteydessä komissio otti yhteyttä asianomaisiin osapuoliin, erityisesti käyttäjiin, saadakseen lisätietoja EU:n kulutuksesta tarkastelujakson aikana. Osapuolten toimittamien lisätietojen perusteella EU:n kulutuksen katsotaan kehittyneen seuraavasti:
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Indeksi: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(72)
Tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen kulutus EU:ssa kasvoi tarkastelujakson aikana 11 prosenttia.
(73)
Kiinalainen tuottaja väitti, että kulutuksesta olisi ennemminkin ilmoitettava tosiasiallisia kuin indeksoituja tietoja. Tältä osin todetaan, kuten jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa selvästi selostettiin, että tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuotantoon osallistuu EU:ssa vain muutamia toimijoita ja tosiasiallisten kulutustietojen ilmoittaminen johtaisi osapuolten luottamuksellisiksi katsottavien tosiasiallisten myyntitietojen paljastumiseen.
(74)
Esitettiin myös, että kulutustiedoissa olisi otettava huomioon kaikki EU:n markkinoilla kulutetut tarkasteltavana olevan tuotteen yksiköt. Tältä osin todetaan, että unionin kulutusluvuissa otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen koko myynti (riippumatta siitä, perustuuko se tarjouskilpailumenettelyyn) kaikkien (komission tiedossa olleiden) osapuolten osalta. Tiedot ristiintarkistettiin ja todennettiin käytettävissä olevien eri lähteiden avulla. Kulutusluvut kattavat kuitenkin ainoastaan tosiasiallisen myynnin eikä pientä määrää komissiolle ilmoitettuja liiketoimia, joissa oli kyse vuokrauksesta tai lahjoituksesta. Jos kyseiset liiketoimet olisi otettu huomioon, kiinalaisen yrityksen markkinaosuus olisi ollut vielä suurempi.
(75)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 ja 58 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 71-74 kappaleessa.
4. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus
(76)
Kuten johdanto-osan 57 ja 58 kappaleessa selitetään, tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tulevan tuonnin määrää, hintaa ja markkinaosuutta tarkistettiin. Tietojen annualisointi ja määrien ajan tasalle saattaminen vahvistivat väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt päätelmät, joiden mukaan tuonti ja sen markkinaosuus ovat kasvaneet merkittävästi vuodesta 2004. Kiinalaisosapuoli kyseenalaisti näiden tietojen indeksoinnissa käytetyt menetelmät. On tärkeää korostaa, että sekä alustavassa että lopullisessa vaiheessa käytetyt tosiasialliset tiedot, vaikkakin indeksoituina, osoittavat kyseisestä maasta peräisin olevan tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvaneen merkittävästi.
(77)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana yli 150 prosenttia.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuonnin määrä
100
75
250
200
267
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(78)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan, keskimääräinen vientihinta vaihteli suuresti rahdin läpivalaisulaitteen lajista riippuen, eikä tästä voitu johtaa mielekkäitä päätelmiä.
(79)
Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana yli kaksinkertaiseksi.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Kiinan markkinaosuus
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indeksi: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(80)
Kiinalainen tuottaja väitti, että myös tutkimusajanjakson jälkeen toteutuneet määrät (tutkimusajanjakson aikana voitetut tarjouskilpailut, joihin perustuvat sopimukset on allekirjoitettu tutkimusajanjakson jälkeen) olisi tutkittava. Perusasetuksen säännösten mukaisesti tutkimusajanjakson jälkeisiä tapahtumia otetaan huomioon vain poikkeustapauksessa. Kiinalainen tuottaja ei vedonnut poikkeustapaukseen. Vertailukelpoisuuden varmistamiseksi olisi ollut tarpeen tutkia myyntimäärät uudelleen myös tutkimusjaksoa edeltävältä ajalta. Tämän vuoksi väitettä ei hyväksytty. Kun otetaan huomioon edellä todettu tuonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu, päätös ei missään suhteessa vaikuttanut tässä tapauksessa tutkittuihin tekijöihin.
b) Hinnan alittavuus
(81)
Kiinalainen tuottaja esitti, että hinnan alittavuuden laskemisessa alustavassa vaiheessa käytetyssä menetelmässä oli puutteita. Se katsoi, ettei sen tosiasiallisia myyntihintoja ollut mahdollista verrata unionin tuotannonalan tarjouskilpailussa tarjoamiin hintoihin. Tältä osin todetaan, että kyseistä menetelmää pidettiin soveltuvimpana, koska oli tarpeen tehdä tasapuolinen vertailu tuotteelle, joka on hyvin monimutkainen ja joka sisältyy julkisiin hankintoihin. Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet muita toimivia menetelmiä.
(82)
On paikallaan todeta, että vaikka menetelmä säilyi samana kuin edellä selostettiin, laskelmaa mukautettiin hieman, ja tämä alensi unionin tuotannonalan hintoja, mistä ilmoitettiin asianomaisille osapuolille.
(83)
Tarkistettu vertailu osoittaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti myytiin tutkimusajanjakson aikana unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 15-20 prosentilla. On syytä todeta, että kiinalainen tuottaja väitti esittämissään huomautuksissa, että yhtenä syynä siihen, että se voitti itselleen sopimuksia, oli se, että se tarjosi parhaan tuotespesifikaation. Hintojen (tai viitehintojen) alittavuuden osalta tämä olisi voinut johtaa oikaisujen tekemiseen ja korkeamman vahinkomarginaalin laskemiseen. Oikaisuja ei tehty, koska väitteen oikeellisuutta ei osoitettu eikä määrälliseen arvioon tarvittavia tietoja ollut käytettävissä.
(84)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59-62 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 76-83 kappaleessa.
5. Unionin tuotannonalan tilanne
(85)
Olisi huomattava, että tiedot vahinkoindikaattoreita varten esitetään lopullisessa asetuksessa eri tavoin, jotta johdanto-osan 57 ja 69 kappaleessa todetun mukaisesti voitaisiin ottaa huomioon kaksi seikkaa eli kiinalaisen tuottajan pyyntö, joka koski 18 kuukauden tutkimusajanjaksoa koskevien tietojen annualisointia, sekä toiselta unionin tuottajalta saatujen tietojen kerääminen makrotaloudellisten indikaattorien analyysiä varten.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Tuotanto
100
75
94
173
151
Kapasiteetti
100
83
90
185
200
Kapasiteetin käyttöaste
100
90
104
94
76
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(86)
Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi tarkastelujaksolla 51 prosenttia. Positiivinen suuntaus johtuu pääasiassa samankaltaisen tuotteen hyvästä vientimyynnistä. Samasta syystä unionin tuotannonala kasvatti tuotantokapasiteettinsa tarkastelujaksolla kaksinkertaiseksi. Unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste laski tarkastelujakson aikana 24 prosenttia.
(87)
Kun muistetaan, että edellä esitetyt luvut liittyvät tuotantoon, josta huomattava osa myydään EU:n ulkopuolisilla markkinoilla, niitä ei tässä tapauksessa pidetä tärkeinä indikaattoreina.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Varastot
100
164
155
127
136
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(88)
Unionin tuotannonalan varastojen kehityssuunta oli tarkastelujakson aikana kasvava ja vaihteleva. Tätä ei kuitenkaan pidetty merkittävänä indikaattorina, koska tuotannonala harjoittaa tuotantoa tilausten perusteella, varastot pidetään aina pieninä ja merkittävä osa varastoista oli varattu vientimarkkinoille.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Unionin myyntimäärä
100
67
93
100
76
Markkinaosuus
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Indeksi (markkinaosuus)
100
108
82
91
68
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset ja myöhemmin toimitetut tiedot.
(89)
Unionin tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla se oli lähes 25 prosenttia pienempi kuin alkuperäinen määrä. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson lopun välillä noin 20 prosenttiyksikköä.
(90)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa esitetyt päätelmät myyntihinnoista voidaan vahvistaa.
(91)
Kiinalainen tuottaja toisti pyyntönsä saada tietoja julkisista tarjouskilpailuista, joissa valituksen tekijän tarjous valittiin, sekä siitä, missä laajuudessa tietyt tarjoukset otettiin huomioon tämän tutkimuksen yhteydessä. Näin yksityiskohtaisten tietojen ilmoittamista ei kuitenkaan pidetty asianmukaisena luottamuksellisuussyistä. Yritys toivoi myös lisävahvistusta sille, että tarjouskilpailumenettelyyn perustuvien myyntisopimusten allekirjoituspäivää käytettiin määräävänä tekijänä unionin kulutusta laskettaessa. Tältä osin toimielimet vahvistavat, että kaikkien osapuolten osalta käytettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa selostettua menetelmää. Sama osapuoli toivoi myös selvennystä sille, että valituksen tekijän tiedot koskivat sen kumpaakin tuotantolaitosta. Tältä osin vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7 kappaleen a kohdan mukaisesti, että valituksen tekijän ilmoittamat tiedot oli kerätty sen kummaltakin tuotantolaitokselta.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Voittomarginaali ennen veroja
100
85
90
7
-50
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(92)
Yhteisön tuotannonala alkoi tehdä tappiota tarkastelujakson aikana. Tilanne oli erityisen huono tutkimusajanjakson aikana.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Investoinnit
100
164
100
354
105
Investointien tuotto
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Kassavirta
100
124
257
186
-71
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(93)
Investoinnit pysyivät vähäisinä koko tarkastelujakson ajan. Suuri osa investoinneista kohdistettiin unionin tuotannonalan toimitilojen kunnossapitoon. Vuonna 2007 havaittu korkeampi investointitaso liittyi uuteen patenttiin tarkasteltavana olevan tuotteen suorituskyvyn parantamiseksi. On muistettava, että tuotannonala on osaamisvaltaista, ei investointivaltaista.
(94)
Investointien tuotto, ilmaistuna unionin tuotannonalan nettovoiton ja sen tekemien investointien kirjanpitoarvon suhteena, laski tarkastelujaksolla, mutta se ei ole hyvä vahinkoindikaattori, koska se osoittaa pääasiassa omaisuutta, joka on jo merkitty poistoihin.
(95)
Unionin tuotannonalan kassavirtatilanne heikkeni voimakkaasti tarkastelujakson aikana.
(96)
Ottaen huomioon, että rahdinvalvontajärjestelmien tuotanto muodosti pienen osan valituksen tekijän toiminnasta, kykyä pääoman hankintaan ei pidetty tässä tapauksessa tärkeänä indikaattorina.
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Työllisyys
100
110
129
160
167
Keskimääräiset työvoimakustannukset / työntekijä
100
98
102
106
106
Tuottavuus / työntekijä
100
68
73
109
135
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(97)
Työllisyys, keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden sekä tuottavuus työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujakson aikana. Kyseisiä indikaattoreita ei kuitenkaan pidetä tässä tapauksessa tärkeinä, koska suuri osa työllisyydestä liittyy sellaiseen tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuotantoon, joka myytiin vientimarkkinoilla.
(98)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
(99)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64-76 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 85-98 kappaleessa.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(100)
Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt päätelmät vahinkoindikaattorien merkityksen suuruuden vaihtelevuudesta nyt kyseessä olevassa menettelyssä pysyvät voimassa. Tärkeimpinä vahinkoa aiheuttavina tekijöinä pidetään kannattavuutta, markkinaosuutta ja hinnan alittavuutta, koska ne kuvastavat suoraan unionin tuotannonalan tilannetta suhteessa tuotannonalan toimintaan unionin markkinoilla. Syyt siihen, miksi tietyt muut indikaattorit eivät ole yhtä merkityksellisiä, selostetaan edellä.
(101)
Mitä tulee kannattavuuteen, unionin tuotannonala muuttui tarkastelujakson aikana tappiolliseksi ja unionin tuottajien markkinaosuus laski 24 prosenttia. Lisäksi kiinalaisen tuottajan hinnat alittivat valituksen tekijän hinnat 15-20 prosentilla.
(102)
Kiinalaisyrityksen osuus tarkasteltavana olevan tuotteen markkinoista unionissa kasvoi tarkastelujaksolla peräti 140 prosenttia, kun samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus vähenivät merkittävästi, edellinen 24 prosenttia ja jälkimmäinen 20 prosenttiyksikköä.
(103)
Kuten tätä vahinkoanalyysiä edeltävissä yleisissä huomioissa selostettiin, tiedot on esitetty eri tavalla kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. On selvää, että tietojen esittäminen annualisoidussa muodossa ei muuta asiasisältöä vaan ainoastaan esitystapaa. Edellä esitettyihin vahinkotietoihin sisältyy makroindikaattorien osalta kuitenkin myös toista unionin tuottajaa koskevia tietoja. Näin ollen päätellään, että edellä esitetyt tarkistetut tiedot vahvistavat vahinkoa koskevat alustavat päätelmät eli sen, että tarkastelujakson aikana vallitsi perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu vahingollinen tilanne.
(104)
Edellä oleva huomioon ottaen katsotaan, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitetyt unionin tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa koskevat päätelmät eivät muutu johdanto-osan 85 kappaleessa tarkoitetun esitystavan muutoksen vuoksi. Koska muita huomautuksia ei tältä osin esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77-80 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 100-103 kappaleessa
6. SYY-YHTEYS
(105)
Huomautuksia syy-yhteyttä koskevista päätelmistä saatiin vain kiinalaiselta tuottajalta.
(106)
Muistutettakoon, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset on annualisoitu johdanto-osan 85 kappaleessa esitetyistä syistä.
1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset
(107)
Polkumyyntituonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 140 prosenttia, ja samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 32 prosenttia. Nämä unionin tuotannonalan kannalta negatiiviset muutokset tapahtuivat samaan aikaan, kun EU:n kulutus kasvoi 11 prosenttia vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä (annualisoitu luku).
2. Muiden tekijöiden vaikutukset
2004
2005
2006
2007
Tutkimusajanjakso
Unionin tuotannonalan vientimyynti
100
93
123
245
233
Vientihinta
100
107
60
63
70
Indeksi: 2004 = 100
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(108)
Unionin tuotannonalan viennin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana. Tutkimusajanjaksolla valtaosa EU:n tuotannon kokonaismäärästä (85-95 prosenttia) meni vientiin.
(109)
Kiinalainen tuottaja esitti, ettei komissio ollut analysoinut Yhdysvalloista tulevaa tuontia ja että yhdysvaltalaisyritykset myivät tutkimusajanjakson aikana EU:lle enemmän rahdin läpivalaisulaitteita kuin kiinalaiset tuottajat, mutta väitteen tueksi ei esitetty tosiseikkoja eikä konkreettista todennettavissa olevaa näyttöä.
(110)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio pyrki aktiivisesti saamaan enemmän tietoja Yhdysvalloista tulevasta tuonnista mutta vahvisti lopulta alustavassa vaiheessa vahvistetut Yhdysvalloista tulevan tuonnin määrää koskevat luvut.
(111)
Kiinalainen tuottaja kritisoi seurauksia siitä, että unionin tuotannonala ei osallistunut joihinkin tarjouskilpailuihin. Tältä osin todetaan, että tutkimuksessa otettiin huomioon se, etteivät kaikki osapuolet (unionin tuotannonala, kiinalainen tuottaja ja muut tiettyjen rahdinvalvontajärjestelmien tuottajat) tehneet tarjouksia jokaisessa tarjouskilpailumenettelyssä. Ei havaittu pakottavia syitä, joiden perusteella olisi syytä olettaa selvästi todetun tarkastelujaksolla aiheutuneen vahingon johtuneen siitä, että unionin tuotannonala ei osallistunut sellaisiin tarjouskilpailuihin, joita ei pidetty liiketoiminnan kannalta järkevinä vaihtoehtoina. Päätettäessä osallistumisesta tarjouskilpailuun on ratkaisevaa, onko se liiketoiminnan kannalta järkevää, koska osallistuminen aiheuttaa kustannuksia (käännökset, edustaja, joskus maksu tarjouksen tekemisestä jne.) eivätkä yritykset tee tarjousta, elleivät ne ole varmoja mahdollisuuksistaan.
(112)
Kiinalainen tuottaja väitti yhä, että muiden kuin hintatekijöiden, esimerkiksi muiden teknisten tekijöiden, vahingollisia vaikutuksia olisi vielä analysoitava syy-yhteyden osalta.
(113)
Unionin tuotannonalan olisikin ollut teknisesti mahdollista täyttää samat vaatimukset kiinalaisen tuotteen kanssa. Tämä olisi kuitenkin merkinnyt sitä, että unionin tuotannonalan olisi pitänyt tarjota tuotetta korkeampaan hintaan. Itse asiassa tämä seikka paljastaa sen, miten kiinalaisen tuottajan harjoittama polkumyynti kokonaisuudessaan vaikutti. Osa polkumyynnistä on seurausta siitä, että kiinalainen tuottaja yksinkertaisesti tarjoaa tuotetta, jolla on enemmän ominaisuuksia. Koska julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/18/EY (6) sallitaan ainoastaan kahden hankintasopimuksen tekoperusteen eli ”alhaisimman hinnan” ja ”kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen” soveltaminen, sopimus oli lähes automaattisesti myönnettävä polkumyyntiä harjoittavalle kiinalaiselle tuottajalle. Kiinalaisen tuottajan tarjoukset eivät enää olisi olleet taloudellisesti edullisia, jos niitä ei olisi tehty polkumyyntihinnoin eli jos ne olisi hinnoiteltu ainakin sen verran korkeammaksi, että niissä olisi otettu huomioon lisäominaisuudet.
(114)
Tutkimus osoitti lisäksi, että valituksen tekijä täytti kaikki tekniset vaatimukset niissä tarjouskilpailuissa, joissa sekä valituksen tekijä että kiinalainen tuottaja tekivät tarjouksen samoin ehdoin.
(115)
Kiinalainen tuottaja väitti myös, että joissakin tapauksissa sopimus myönnettiin kiinalaiselle tuottajalle, vaikka sen tarjouksen hinta oli valituksen tekijän hintaa korkeampi. Tästä syystä liiketoimien ei pitäisi katsoa aiheuttaneen vahinkoa.
(116)
Tältä osin on huomattava, että tutkimuksessa todettiin ainoastaan yksi tarjouskilpailumenettely, jossa ensi näkemältä vaikuttaa siltä, että kiinalainen tuottaja voitti kilpailun huolimatta siitä, että sen tekemän tarjouksen hinta oli korkeampi kuin valituksen tekijän tarjouksen hinta. Tutkimuksessa kuitenkin ilmeni, että todellisuudessa näin ei ollut, koska kiinalaisyrityksen tekemä tarjous kattoi monia lisäominaisuuksia samalla hinnalla. Jos kaikkien kyseisten lisäominaisuuksien osalta olisi tehty oikaisut, vientihinta olisi ollut alempi ja siten polkumyyntimarginaali olisi ollut korkeampi. Ei esitetty muuta todennettavissa olevaa näyttöä, joka olisi tukenut väitettä, jonka mukaan oli muitakin tarjouskilpailuja, joissa kiinalaisyrityksen tarjouksen hinta olisi ollut korkeampi kuin valituksen tekijän tarjouksen.
(117)
Kiinalainen tuottaja esitti, että toinen unionin tuottaja harjoitti saalistushinnoittelua ja aiheutti siten vahinkoa unionin tuotannonalalle ja ettei Kiinasta tuleva tuonti aiheuttanut vahinkoa kyseiselle osapuolelle, koska se on keskeyttänyt aktiivisen yhteistyön.
(118)
Ensinnäkin muistutetaan, että toinen unionin tuottaja on toimittanut tietoja tämän menettelyn yhteydessä ja että vahinkoanalyysi koski unionin koko tuotannonalaa. Lisäksi on syytä todeta, ettei saalistushinnoittelua koskevien kiinalaisen tuottajan väitteiden tueksi esitetty minkäänlaista tosiasioihin perustuvaa näyttöä eivätkä ne voi kumota tutkimuksen päätelmiä, jotka esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa.
3. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(119)
Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81-95 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina edellä johdanto-osan 105-118 kappaleessa.
(120)
Edellä esitetty huomioon ottaen vahvistetaan alustavat päätelmät, joiden mukaan unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli polkumyynnillä tapahtuva tuonti.
7. UNIONIN ETU
1. Käyttäjien etu
(121)
Kaksi käyttäjää, jotka olivat esittäneet huomautuksia jo alustavassa vaiheessa, piti kiinni alkuperäisistä huomautuksistaan. Ne toivat esiin huolensa siitä, mitä tapahtuisi kilpailulle ja teknologiselle kehitykselle, jos lopulliset toimenpiteet otettaisiin käyttöön. Kumpaakin seikkaa käsiteltiin kuitenkin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, eikä sellaista uutta aineistoa toimitettu, joka voisi vahvistaa, että lopullisen tullin käyttöönotto haittaisi kilpailua ja teknologista kehitystä ainakaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.
2. Unionin etua koskevat päätelmät
(122)
Edellä tarkoitetut kaksi huomautusta eivät ole muuttaneet alustavia päätelmiä. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96-113 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.
8. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(123)
Ainoa yhteistyössä toimiva kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti huomautuksia viitehinnan alittavuuden laskelmasta. Perustellut oikaisut tehtiin lopullisessa vaiheessa.
(124)
Kiinalainen tuottaja esitti vahinkomarginaalia koskevan väitteen, joka oli samankaltainen kuin tämän asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa tarkoitettu väite. Väite on hylättävä johdanto-osan 51 kappaleessa mainituista syistä.
(125)
Kiinalainen tuottaja halusi myös saada selvennystä menetelmästä, jota käyttäen laskettiin voittomarginaali ennen veroja, ja erityisesti siitä, mihin vuoteen kyseinen voittomarginaali viittaa. Tältä osin todetaan, että voitto ennen veroja laskettiin varainhoitovuosia 2006 ja 2007 koskevien tietojen analyysin pohjalta.
(126)
Lopullista polkumyyntimarginaalia ja lopullista vahingon korjaavaa tasoa koskevan laskelman mukaan jälkimmäinen oli edellistä alhaisempi. Koska muita huomautuksia ei esitetty, voidaan vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114-117 kappaleessa esitetyt päätelmät, sellaisina kuin ne ovat muutettuina tämän asetuksen johdanto-osan 123-126 kappaleessa.
2. Lopulliset toimenpiteet
(127)
Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopullinen polkumyyntitulli alhaisimman havaitun polkumyynti- ja vahinkomarginaalin suuruisena alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa tulli olisi näin ollen määrättävä todettujen vahinkojen suuruiseksi. Se laskettiin 34 prosentiksi, joka on merkittävästi alempi kuin alustavassa vaiheessa, jolloin tulli vahvistettiin todetun polkumyynnin suuruiseksi.
(128)
Kiinaan sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin olisi edellä mainituin perustein oltava suuruudeltaan 34 prosenttia.
(129)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 120 kappaleen mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia pyydetään toimenpiteiden vaikuttavuuden huolellisen seurannan varmistamiseksi toimittamaan komissiolle luottamuksellisesti säännöllisin väliajoin tiedot sellaisista EU:n julkisista hankintamenettelyistä, jotka johtavat rahdinvalvontajärjestelmien myyntiin.
9. VÄLIAIKAISEN TULLIN LOPULLINEN KANTAMINEN
(130)
Koska todettu polkumyyntimarginaali on huomattavan suuri ja unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät tällä asetuksella käyttöön otettavan lopullisen tullin suuruisena. Koska lopullinen tulli on alhaisempi kuin väliaikainen tulli, lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät olisi vapautettava,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia rahdinvalvontajärjestelmiä, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettuja moottoriajoneuvoja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705909010), koskeva lopullinen polkumyyntitulli.
2. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta 34 prosenttia.
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Kannetaan lopullisesti Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien rahdinvalvontajärjestelmien, joissa käytetään neutronitekniikkaa tai sellaisia röntgensäteitä, joissa röntgenlähde on vähintään 250 KeV, tai gammasäteilyä ja jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 ja ex 9030 10 00 (Taric-koodit 9022190010, 9022290010, 9027801710 ja 9030100091), sekä tällaisilla järjestelmillä varustettujen moottoriajoneuvojen, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8705 90 90 (Taric-koodi 8705909010), tuonnissa komission asetuksella (EU) N:o 1242/2009 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät 1 artiklalla lopullisesti käyttöön otetun tullin suuruisina. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 14 päivänä kesäkuuta 2010.