KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1043/2011
af 19. oktober 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Den 26. januar 2011 bekendtgjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) ved en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2), at den havde indledt en antidumpingprocedure vedrørende EU's import af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina (»Kina«) eller (»de pågældende lande«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, som CEFIC (European Chemical Industry Council) indgav den 13. december 2010 på vegne af Oxaquim S.A. (»klageren«), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede produktion af oxalsyre i EU. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den omhandlede vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, eksporterende producenter og de pågældende landes repræsentanter, importører, brugere og sammenslutninger, som den vidste var berørt, om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om en høring og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i de pågældende lande nævnte indledningsmeddelelsen stikprøveudtagning som en mulighed for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at Kommissionen kunne afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og for at den i givet fald kunne tage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i de pågældende lande anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som anført i indledningsmeddelelsen, at fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den omhandlede vare i perioden 1. januar 2010 - 31. december 2010. Fire indiske virksomheder, hvoraf den ene meddelte, at den ikke havde nogen omsætning i EU, og tre virksomhedskoncerner i Kina besvarede henvendelsen om stikprøveudtagning. I betragtning af det begrænsede antal samarbejdsvillige virksomheder eller virksomhedskoncerner blev stikprøveudtagning ikke anset for nødvendig for hverken Indien eller Kina, og alle parter blev underrettet om, at der ikke ville blive taget stikprøver.
(5)
En virksomhedskoncern i Kina besluttede på et tidligt stadium, at den ikke ville samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. Desuden nægtede en indisk virksomhed Kommissionen adgang til at foretage et kontrolbesøg i dens produktionsanlæg. Den blev derfor anset for ikke at være samarbejdsvillig som omhandlet i grundforordningens artikel 18, stk. 1, og underrettet om de mulige følger deraf.
(6)
For at give de eksporterende producenter i Kina mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, fremsendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og til de kinesiske myndigheder inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. En kinesisk virksomhedskoncern ansøgte om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), subsidiært individuel behandling, mens en anden virksomhedskoncern kun anmmodede om individuel behandling.
(7)
Der blev fremsendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt. Den modtog svar fra tre virksomheder i Indien og fra to virksomhedskoncerner i Kina og fra klageren. Den anden EU-producent var ikke samarbejdsvillig. Kommissionen modtog også besvarelser på spørgeskemaerne fra tre brugere og otte importører og aflagde besøg hos alle brugerne og fire af importørerne.
(8)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig konstatering af dumping og fastlæggelse af den deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Oxaquim S.A. (Spanien)
b)
Brugere
-
OMG Kokkola (Finland)
-
P.A.G. Srl (Italien)
-
Udenforstående bruger, som anmodede om ikke at få sin identitet oplyst
c)
Importører
-
Brenntag BV (Nederlandene)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Polen)
-
Norkem Limited (Det Forenede Kongerige)
-
Geratech Marketing (Belgien)
d)
Eksporterende producenter i Indien
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Eksporterende producenter i Kina
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd og Qingdao Fengyuan Unite International Trade Co., Ltd. (»Shandong Fengyuan Group«)
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd og Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd. (»Shanxi Reliance Group«)
1.3. Undersøgelsesperiode
(9)
Undersøgelsen af dumping og den deraf følgende skade omfatter perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. DEN OMHANDLEDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den omhandlede vare
(10)
Den omhandlede vare er oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00, og som har oprindelse i Indien og Kina. Der findes to typer oxalsyre, nemlig uraffineret og raffineret oxalsyre. Raffineret oxalyre, der produceres i Kina, men ikke i Indien, fremstilles ved rensning af uraffineret oxalsyre, hvorved der fjernes jern, chlorider, spor af metaller og andre urenheder.
(11)
Oxalsyre anvendes til en lang række formål, f.eks. som reduktions- og blegemiddel, i farmaceutisk syntese og ved fremstilling af kemikalier.
2.2. Samme vare
(12)
Undersøgelsen har vist, at oxalsyre, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen, oxalsyre, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien og Kina, og oxalsyre, som EU importerer fra Indien og Kina, stort set har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål.
(13)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, som omhandlet i grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Indien
3.1.1. Indledende bemærkning
(14)
Under Kommissionens kontrolbesøg i Indien fremsatte den ene virksomhed ikke de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist eller i den ønskede form. Kommissionen var derfor ikke i stand til at kontrollere de oplysninger, der var blevet fremsat som svar på antidumpingspørgeskemaet. Det blev skriftligt meddelt virksomheden, at den muligvis ikke ville blive anset for samarbejdsvillig, og at der kunne træffes afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Virksomheden påberåbte sig i sit svar formildende omstændigheder, som dog ikke var af en sådan art, at de førte til en anden konklusion. Som følge heraf er artikel 18 blevet anvendt på denne virksomhed, og der er truffet afgørelser på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Der er derfor kun en enkelt eksporterende producent fra Indien, som anses for at have samarbejdet med Kommissionen i forbindelse med denne undersøgelse.
3.1.2. Normal værdi
(15)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om den eksporterende producents salg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet var repræsentativt. Da dette salg udgjorde over 5 % af virksomhedens samlede afsætning af den omhandlede vare i EU, konkluderes det, at det samlede salg af den samme vare var repræsentativt.
(16)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om den eksporterende producents salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Den fastsatte således, hvor stor en andel det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder udgjorde af det samlede salg af samme vare.
(17)
I tilfælde, hvor den rentable afsætning beløber sig til mindst 80 % af det samlede salg, vil den normale værdi blive beregnet på grundlag af det samlede salg, inklusive den urentable afsætning. Hvis derimod den rentable afsætning tegner sig for under 80 %, men over 20 % af det samlede salg, og hvis de vejede gennemsnitsomkostninger overstiger den vejede gennemsnitspris, vil den normale værdi kun blive beregnet på grundlag af den rentable afsætning. Der anses for at være tale om rentabelt salg, hvis enhedsprisen mindst svarer til produktionsomkostningerne.
(18)
Kommissionens analyse af hjemmemarkedssalget viste, at 41 % af hele salget af den omhandlede vare var rentabelt, og at de vejede gennemsnitsomkostninger er større end den vejede gennemsnitspris. Den normale værdi beregnes derfor kun som en vejet gennemsnitspris for den rentable afsætning.
3.1.3. Eksportpris
(19)
Den eksporterende producent i Indien eksporterede den omhandlede vare direkte til uafhængige kunder i EU. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsættes eksportpriserne derfor på grundlag af de priser, som disse uafhængige kunder faktisk betalte eller skulle betale for den omhandlede vare, når den blev eksporteret til EU.
3.1.4. Sammenligning
(20)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen foretages på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning mellem eksportprisen og den normale værdi, tages der i form af justeringer behørigt hensyn til forskelle, som påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(21)
Der er derfor foretaget justeringer for transport-, forsikrings-, håndterings- og emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og provision.
3.1.5. Dumpingmargen
(22)
Dumpingmargenen for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Indien blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne.
(23)
På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen, udtrykt i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet, 22,8 % for Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL).
(24)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Indien blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning mellem den eksportmængde til EU, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats statistikker. I betragtning af, at samarbejdsviljen fra indisk side var ringe, dvs. 38 %, bør den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksportører i Indien, fastsættes på grundlag af den samarbejdsvillige producents transaktioner, hvor dumpingen har været størst.
(25)
På det grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 43,6 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
3.2. Folkerepublikken Kina
3.2.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
(26)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi for import med oprindelse i Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6, for de producenter, som blev anset for at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Virksomhedernes beslutninger træffes på grundlag af markedssignaler og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedsværdierne
-
virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål
-
der må ikke være nogen væsentlige fordrejninger, som er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
-
love om konkurs og ejerforhold skal garantere stabilitet og retssikkerhed, og
-
valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(27)
En enkelt virksomhedskoncern i Kina ønskede markedsøkonomisk behandling og indgav ansøgninger for de tre virksomheder, der var involveret i produktionen og afsætningen af den omhandlede vare. De afgivne oplysninger blev senere kontrolleret af Kommissionen ved besøg hos de pågældende virksomheder.
(28)
Undersøgelsen vedrørende den markedsøkonomiske behandling viste, at en af virksomhederne ikke opfyldte kriterium nr. 1 til 3. For det første kunne den ikke bevise, at dens omkostninger afspejlede markedsværdierne, og det skyldes betydelig finansiel statsintervention, der påvirkede virksomhedens omkostningsstruktur i form af f.eks. midlertidig skattefritagelse og rentefri lån. For det andet afslørede undersøgelsen vedrørende den markedsøkonomiske behandling en række alvorlige mangler og fejl i dens regnskaber og viste, at den ikke var blevet revideret i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS). For det tredje blev der i forbindelse med virksomhedens brugsret til jord konstateret væsentlige fordrejninger, som var overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system. Især havde virksomheden fået et bevis på sin brugsret til jord uden at opfylde kontraktvilkårene eller betale fuld pris for det.
(29)
En anden virksomhed i koncernen kunne ikke bevise, at den opfyldte kriterium nr. 2, fordi den ikke kunne forelægge uafhængigt reviderede regnskaber.
(30)
Kommissionen meddelte den pågældende virksomhedskoncern og klageren resultaterne af sin undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling og opfordrede dem til at fremsætte bemærkninger dertil. De kinesiske myndigheder blev ligeledes underrettet om resultaterne. Kommissionen modtog ingen bemærkninger.
(31)
I betragtning af ovenstående blev det konkluderet, at to af koncernvirksomhederne ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling. Det er EU's faste praksis at undersøge, om en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling, og i overensstemmelse hermed fik hele koncernen afslag på markedsøkonomisk behandling.
(32)
Som nævnt i betragtning 6 ovenfor, ansøgte begge de samarbejdsvillige kinesiske virksomhedskoncerner om individuel behandling. Da det blev konstateret, at begge koncerner opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, blev det foreløbigt besluttet at indrømme dem individuel behandling.
3.2.2. Referenceland
(33)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(34)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Indien som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil. Der blev ikke fremsat bemærkninger. Under alle omstændigheder betragter Kommissionen Indien som et egnet referenceland, fordi det eneste producentland uden for EU, Japan, har et monopolistisk marked uden konkurrence og fremstiller oxalsyre ved en enestående metode, der ikke kan sammenlignes med Kinas. Derimod bruger indiske producenter en produktionsmetode, som svarer til Kinas, ligesom de er udsat for konkurrence på hjemmemarkedet.
3.2.3. Normal værdi
(35)
De kinesiske virksomheder fremstiller to typer oxalsyre, som de eksporterer til EU, nemlig uraffineret og raffineret oxalsyre. Raffineret oxalyre, der ikke produceres i referencelandet, fremstilles ved rensning af uraffineret oxalsyre, hvorved der fjernes jern, chlorider, spor af metaller og andre urenheder. Meromkostningerne ved produktion af raffineret oxalsyre anslås til 12 % í forhold til produktionen af uraffineret oxalsyre. Kommissionen fandt det derfor rimeligt at fastsætte en normal værdi for begge typer oxalsyre.
(36)
For uraffineret oxalsyre er den normale værdi blevet beregnet på grundlag af den normale værdi, der er fastsat for Indien i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Som beskrevet i betragtning 18 ovenfor, blev den normale værdi kun fastsat på grundlag af den rentable afsætning. For raffineret oxalsyre, som ikke fremstilles i referencelandet, blev den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne ved uraffineret oxalsyre i referencelandet. Produktionsomkostningerne justeres med et tillæg på 12 % af hensyn til meromkostningerne (jf. betragtning 35 ovenfor) plus salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjeneste.
(37)
Salgs-, general- og administrationsomkostninger og fortjenesten blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastsat ved at tillægge salgs-, general- og administrationsomkostningerne og fortjenesten ved det hjemmemarkedssalg af oxalsyre, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet tegner sig for.
3.2.4. Eksportpris
(38)
Da begge koncerner blev indrømmet individuel behandling, er eksportprisen blevet fastsat på grundlag af de priser, som den første uafhængige kunde i EU faktisk betalte eller skulle betale, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(39)
De to eksporterende producenter i Kina eksporterede oxalsyre til EU via forretningsmæssigt forbundne forhandlere, som lagde en avance oven i den pris, der blev betalt til producenterne. Denne avance tages i betragtning ved sammenligningen mellem eksportprisen og den fastlagte normale værdi (jf. betragtning 42 nedenfor).
3.2.5. Sammenligning
(40)
Med hensyn til uraffineret oxalsyre blev eksportprisen ab fabrik sammenlignet med den normale værdi, der var fastsat for referencelandet.
(41)
Eksportprisen for raffineret oxalsyre ab fabrik blev sammenlignet med den beregnede normale værdi (jf. betragtning 36 ovenfor).
(42)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi eller den beregnede normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til eventuelle forskelle, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Især blev der foretaget en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), for provision til forretningsmæssigt forbundne forhandlere.
(43)
Det skal i denne forbindelse bemærkes, at Kommissionen har konstateret, at de forretningsmæssigt forbundne forhandlere, hvorigennem de eksporterende producenter i Kina eksporterede oxalsyre til EU, ikke kan betragtes som interne salgsafdelinger, da de også forhandler oxalsyre og andre kemiske produkter fra ikke-forretningsmæssigt forbundne leverandører med henblik på eksport og/eller salg på hjemmemarkedet. Det må derfor konkluderes, at disse forhandlere udøver samme funktioner som en agent, der arbejder på provisionsbasis. Forhandlernes avance er således blevet fjernet for at sikre en rimelig sammenligning mellem eksportprisen og den normale værdi. Justeringen er blevet beregnet på grundlag af en ikke-forretningsmæssigt forbundet EU-forhandlers avance og den pågældende kinesiske forhandlers salgs-, general- og administrationsomkostninger.
(44)
Der blev foretaget yderligere justeringer i forbindelse med indirekte skatter, transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og hermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget og korrekt, og hvor det kunne dokumenteres.
3.2.6. Dumpingmargener
(45)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne fastsat på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi pr. varetype og hver enkelt virksomheds vejede gennemsnit af priserne ved eksport af den omhandlede vare til EU, som fastlagt ovenfor.
(46)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd og Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning mellem den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, og Eurostats statistikker.
(48)
I betragtning af, at samarbejdsviljen fra Kinas side var ringe, nemlig omkring 46 %, bør den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksportører i Kina, fastsættes på grundlag af den af de samarbejdsvillige eksportørers transaktioner, hvor dumpingen var størst.
(49)
På det grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 52,2 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
4. SKADE
4.1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(50)
Klagen blev indgivet af CEFIC (European Chemical Industry Council) på vegne af Oxaquim S.A. (i det følgende benævnt »klageren«), der fremstiller oxalsyre i EU og tegnede sig for en stor andel af hele EU's produktion i undersøgelsesperioden. En anden EU-producent, Clariant, modsatte sig ikke, at undersøgelsen blev indledt, men besluttede ikke at samarbejde. Der er ikke for øjeblikket andre producenter af den omhandlede vare i EU. De to producenter Oxaquim S.A. og Clariant udgør derfor EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1, idet de tegner sig for 100 % af EU's produktion. De benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«.
(51)
Alle tilgængelige oplysninger om de to producenter, Oxaquim S.A. og Clariant, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra klageren før og efter indledningen af undersøgelsen, blev anvendt for at fastlægge den samlede EU-produktion. På det grundlag udgjorde den samlede EU-produktion mellem 11 000 og 15 000 tons i den betragtede periode.
4.2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(52)
Det blev fastslået, at en af EU-producenterne anvendte en del af sin oxalsyreproduktion som mellemprodukt ved fremstillingen af oxalater (tetra-oxalat, acetosella og kalium-bioxalater). Oxalsyren blev blot overført (uden faktura) til det sted i virksomheden, hvor den skulle bruges. Dette eget forbrug af oxalsyre kom ikke ind på det frie marked og blev derfor ikke udsat for direkte konkurrence fra importen af den omhandlede vare. Derimod blev det fastslået, at den produktion, der skulle afsættes på det frie marked, konkurrerede direkte med importen af den omhandlede vare.
(53)
For at få et så fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation som muligt er der indhentet og analyseret oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med oxalsyre, og det blev senere fastslået, om produktionen var bestemt til virksomhedernes eget forbrug eller til det frie marked.
(54)
For følgende økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenen blev det konstateret, at analysen og evalueringen måtte koncentreres om situationen på det frie marked: salgsmængde og -priser på EU-markedet, markedsandel, vækst, eksportmængde og -priser, rentabilitet, investeringsafkast og likviditet.
(55)
For så vidt angår andre økonomiske indikatorer fremgik det imidlertid af undersøgelsen, at disse kun kunne undersøges med rimelighed på grundlag af den samlede aktivitet. Produktion (både til virksomhedens eget forbrug og til det frie marked), kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdning, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og evne til at skaffe kapital afhænger nemlig alt sammen af hele aktiviteten, uanset om produktionen anvendes til virksomhedernes eget forbrug eller sælges på det frie marked.
4.3. EU-forbruget
(56)
I betragtning af at oxalsyre er del af en KN-kode, som også omfatter andre varer, var det umuligt at fastlægge importmængder på grundlag af Eurostat-oplysninger. Forbruget blev derfor fastsat på grundlag af de oplysninger om importmængde, som klageren havde fremlagt, og blev kontrolleret på baggrund af de efterprøvede tal fra de eksporterende producenter fra de pågældende lande, og EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde på EU-markedet.
(57)
I betragtning af det beskedne antal leverandører og behovet for at beskytte fortrolige forretningsoplysninger, som omhandlet i grundforordningens artikel 19, er udviklingen i forbruget i den betragtede periode blev indeksreguleret.
Tabel 1
Forbruget i EU
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Forbrug i alt
100
124
61
95
(58)
I 2008 steg det samlede forbrug i EU kraftigt med 24 %, men faldt med 50 % det følgende år, inden det steg igen i undersøgelsesperioden. Generelt faldt forbruget på EU-markedet med 5 % i den betragtede periode.
5. IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
5.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(59)
Kommissionen undersøgte, om importen af oxalsyre fra Kina og Indien skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(60)
Hvad angår virkningerne af importen med oprindelse i Kina og Indien, viste undersøgelsen, at dumpingmargenerne lå over minimumsværdien, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at dumpingimporten fra hver af de to lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7.
(61)
Undersøgelsen afslørede, at betingelserne for konkurrence mellem dumpingimporten fra Kina og Indien på den ene side, og mellem dumpingimporten fra Kina og Indien og den samme vare på den anden side, var de samme. De importerede varer sælges således gennem de samme salgskanaler og til de samme kundekategorier og konkurrerer derfor både indbyrdes og med den oxalsyre, der fremstilles i EU.
(62)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt, og at importen fra Kina og Indien bør undersøges kumulativt.
5.2. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra de pågældende lande
(63)
Undersøgelsen viste, at importen af oxalsyre fra Kina og Indien har udviklet sig således:
Tabel 2
Import fra Kina og Indien
Importmængde (MT)
2007
2008
2009
UP
Kina og Indien
7 629
11 763
4 707
7 969
(Indeks 2007 = 100)
100
154
62
104
Markedsandel
(Indeks 2007 = 100)
100
125
101
110
Kilde: Oplysninger fra klageren og spørgeskemabesvarelser.
(64)
Importen fra de pågældende lande steg mængdemæssigt med 4 % i den betragtede periode, mens det samlede forbrug på EU-markedet faldt med 5 % i samme periode (jf. tabel 1 ovenfor). Som det fremgår af ovenstående tabel, var der også en betydelig stigning i markedsandelen på 25 % mellem 2007 og 2008 og på 10 % i den betragtede periode.
5.3. Dumpingimportpriser og prisunderbud
(65)
Gennemsnitspriserne på importen fra de pågældende lande udviklede sig således:
Tabel 3
Prisen på importen fra Kina og Indien
Importpriser (EUR/MT)
2007
2008
2009
UP
Kina og Indien
470
641
474
545
(Indeks 2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Importpriserne steg med 36 % mellem 2007 og 2008, inden de i 2009 faldt igen til et niveau svarende til priserne i 2007. Priserne steg igen med næsten 15 % i undersøgelsesperioden. Priserne steg med 16 % i den betragtede periode. Det er dog værd at bemærke, at importpriserne faldt med 20 % mellem 2008 og den betragtede periode til trods for prisstigningen på de vigtigste råmaterialer (kulstofkilder og energi) i denne periode.
(67)
Det vejede gennemsnit af EU-erhvervsgrenens salgspriser over for ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til prisen ab fabrik, dvs. uden transportomkostninger i EU og efter fradrag af rabatter, blev for at analysere prisunderbud sammenlignet med det tilsvarende vejede gennemsnit af de priser, som de samarbejdsvillige eksportører fra Kina og Indien anvendte over for den første uafhængige kunde på EU-markedet, dvs. med fradrag af rabatter og eventuelt justeret til cif EU's grænse og for omkostningerne ved toldbehandling og omkostningerne efter importen.
(68)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina og Indien, der blev solgt i EU i undersøgelsesperioden, blev solgt til priser på 16,9 % til 34,6 % under EU-erhvervsgrenens priser. Disse underbudspriser blev kombineret med en negativ prisudvikling på markedet og medførte derfor et væsentligt prisfald.
6. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
6.1. Indledende bemærkninger
(69)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden.
(70)
De makroøkonomiske indikatorer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og dumpingmargenernes størrelse) blev vurderet inden for EU-erhvervsgrenen, mens de mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital og investeringer samt produktionsomkostningerne) var baseret på oplysningerne fra de spørgeskemaer, som den eneste samarbejdsvillige EU-producent havde besvaret, og som var blevet behørigt efterprøvet.
(71)
I betragtning af at oplysningerne vedrørende skadesanalysen hovedsagelig stammede fra en enkelt kilde, måtte oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenen indeksreguleres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
6.2. Data vedrørende EU-erhvervsgrenen (makroøkonomiske indikatorer)
6.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 4
Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Produktion i alt
100
101
89
106
Produktionskapacitet i alt
100
100
77
77
Kapacitetsudnyttelse i alt
100
101
116
138
(72)
Ovenstående tabel omfatter oplysninger om EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse og, for 2007 og 2008, oplysninger fra en anden EU-producent, der indstillede produktionen af oxalsyre i 2008.
(73)
Som det fremgår af ovenstående tabel var EU-erhvervsgrenens produktion forholdsvis stabil i 2007 og 2008, inden den igen faldt kraftigt i 2009. Produktionen steg i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode steg produktionen med 6 %.
(74)
Som følge af lukningen af en anden EU-producents produktionsanlæg i 2008, faldt EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet kraftigt i 2008, nemlig med 23 %.
(75)
Kombinationen af disse to faktorer, dvs. stigningen i produktionsmængden og faldet i produktionskapaciteten på grund af lukningen af den tredje EU-producents produktionsanlæg fra 2008, medførte en betydelig stigning i kapacitetsudnyttelsen, nemlig 38 %, i den betragtede periode.
6.2.2. Salgsmængder og markedsandel
Tabel 5
Salgsmængder og markedsandel
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Salg i alt
100
97
61
86
Markedsandel (%)
100
79
99
91
(76)
Salgsmængderne for 2007 og 2008 omfatter de mængder, som blev afsat af den EU-producent, der indstillede produktionen i 2008.
(77)
Mens EU's forbrug faldt med 5 % i den betragtede periode (jf. betragtning 58 ovenfor), faldt EU-erhvervsgrenens salg af den omhandlede vare til uafhængige kunder på EU's marked med 14 % i samme periode, hvilket gav sig udslag i et fald i markedsandelen på 9 %.
(78)
Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 14 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde langt mere udtalt end faldet på 5 % i EU-forbruget. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel også markant med 9 procentpoint i samme periode.
6.2.3. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 6
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(Indeks 2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet antal beskæftigede
100
119
108
96
Samlet produktivitet (enhed/beskæftiget)
100
85
83
111
Årlige lønninger i alt
100
121
110
99
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. beskæftiget
100
119
118
104
(79)
Antallet af beskæftigede faldt med 4 % i den betragtede periode. Det skal bemærkes, at produktionen af oxalsyre ikke er arbejdskraftintensiv.
(80)
I den betragtede periode steg den samlede produktivitet pr. beskæftiget med 11 %, da produktionen steg, mens antallet af beskæftigede faldt.
(81)
I hele den betragtede periode steg lønningerne med 1 %. Lønningerne var steget med 21 % i begyndelsen af perioden 2007 - 2008, men faldt derefter løbende indtil undersøgelsesperioden.
6.2.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(82)
I ovenstående afsnit om dumping redegøres der nærmere for dumpingmargenerne. Alle de fastsatte margener ligger alle væsentligt over minimumsværdien. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
6.3. Data vedrørende samarbejdsvillige EU-producenter (mikroøkonomiske indikatorer)
6.3.1. Generel bemærkning
(83)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (salgspriser, produktionsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital og investeringer) blev kun foretaget hos klageren, da der ikke blev indhentet oplysninger fra den øvrige EU-producent, som beskrevet i betragtning 70.
6.3.2. Den samarbejdsvillige EU-producents gennemsnitlige salgspriser pr. enhed og produktionsomkostninger
Tabel 7
Salgspriser
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlig salgspris pr. enhed
100
143
136
131
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(84)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, ab fabrik, ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg med 31 % i den betragtede periode.
Tabel 8
Produktionsomkostninger
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlige produktionsomkostninger/ton
100
103
102
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(85)
Undersøgelsen viste, at den samarbejdsvillige EU-producents gennemsnitlige produktionsomkostninger havde været forholdsvis stabile i årenes løb som følge af en konstant forbedring af virksomhedens produktionsproces, hvilket kun havde været muligt på grund af store investeringer (se tabel 9 og 11 ovenfor).
6.3.3. Lagerbeholdninger
(86)
I betragning af den omhandlede vares art, var der ingen lagerbeholdninger. Den omhandlede vare tørrer hurtigt og danner klumper, og producenterne fremstiller derfor kun varer til omgående levering.
6.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital og investeringer
Tabel 9
Rentabilitet
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
UP
Rentabilitet (i EU)
- 100
4
-2
3
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(87)
Rentabilitet i forbindelse med den samme vare blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved klagerens salg af samme vare udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(88)
Efter kraftige tab i 2007 opnåede klageren en lille fortjeneste i 2008, inden der igen opstod tab i 2009. Klageren opnåede en lille fortjeneste i undersøgelsesperioden som følge af et fald i nogle af produktionsomkostningerne, jf. tabel 8 ovenfor.
Tabel 10
Likviditet
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
UP
Likviditet
- 100
3 054
1 994
868
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(89)
Udviklingen i likviditeten, som er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i vid udstrækning udviklingen i rentabiliteten. Likviditeten var derfor negativ i 2007, og til trods for en vis forbedring i 2008, faldt den fra 2008 til undersøgelsesperioden og svækkede dermed den samarbejdsvillige EU-producents finansielle situation.
Tabel 11
Investeringer
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Investeringer i alt
100
111
185
277
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(90)
Ovenstående tabel viser, at klageren øgede sine investeringer i den omhandlede vare, selv på et tidspunkt, hvor der var tale om lav rentabilitet. Investeringerne blev fortrinsvis foretaget i gennemførelse af nye produktionsmidler og indførelse af nye produktionsprocesser for at forbedre effektiviteten. De øgede investeringer viser, at EU-erhvervsgrenen ikke havde vanskeligt ved at skaffe kapital, hvilket viser, at den fortsat er rentabel.
(91)
Investeringerne steg med 177 % i løbet af den betragtede periode.
(92)
Ved at øge investeringerne for at forbedre produktionsprocesserne viste EU-erhvervsgrenen, som er kapitalintensiv, at den fortsat er i stand til af skaffe kapital. Denne evne svækkes dog af faldende afsætning og stigende vanskeligheder med at skabe likviditet.
Tabel 12
Investeringsafkast
Indeks 2007 = - 100
2007
2008
2009
UP
Investeringsafkast
- 100
13
-14
-51
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(93)
På trods af de øgede investeringer blev investeringsafkastet af den omhandlede vare ikke som forventet. Selv om der var tale om en vis forbedring i 2008, var investeringsafkastet negativt i hele den betragtede periode.
(94)
EU-erhvervsgrenens vækst er derfor begrænset og står tydeigvis ikke i forhold til de investeringer, der er foretaget i de senere år.
7. KONKLUSION VEDRØRENDE SKADE
(95)
Det fremgår af undersøgelsen, at nogle skadesindikatorer viser en positiv udvikling: produktionsmængden steg med 6 %, kapacitetsudnyttelsen stog med 38 % og investeringerne steg med 177 %, hvilket gav virksomheden mulighed for at opnå en relativ fortjeneste (fra et betydeligt tab i 2007 til en lille fortjeneste i undersøgelsesperioden). Som det fremgår af ovenstående, blev en række indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation dog betydeligt forværret i den betragtede periode.
(96)
Efter lukningen af en EU-producents produktionsanlæg, faldt salgsmængderne med 14 %. Beskæftigelsen måtte reduceres med 4 %, og produktionskapaciteten faldt med 23 %. Mens forbruget kun faldt med 5 %, faldt markedsandelen med næsten 9 %. Rentabiliteten var derfor lav og påvirkede investeringsafkastet og likviditeten negativt, især mellem 2008 og undersøgelsesperioden. Rentabilitetsniveauet blev forbedret i den betragtede periode, men var fortsat lavt i undersøgelsesperioden og utilstrækkeligt til at opretholde produktionen på mellemlang sigt.
(97)
Selv om produktionen voksede generelt, mistede EU-erhvervsgrenen betydelige markedsandele. Samtidig udviste dumpingimporten fra de pågældende lande en betydelig stigning.
(98)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
8. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
8.1. Indledning
(99)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
8.2. Dumpingimportens virkninger
(100)
EU's forbrug af oxalsyre faldt med 5 % i den betragtede periode, mens dumpingimporten fra de pågældende lande steg med over 4 % í den betragtede periode. Den største stigning i dumpingimporten blev registreret mellem 2007 og 2008, hvor den steg med 54 %. Importen fra de pågældende lande forøgede deres markedsandel med 25 % fra 2007 til 2008, hvilket faldt sammen med et fald på 21 % i EU-erhvervsgrenens markedsandel i denne periode.
(101)
Mens de gennemsnitlige importpriser steg med 16 % i den betragtede periode, lå importpriserne gennemsnitligt 21,9 % under den samarbejdsvillige EU-producents priser i undersøgelsesperioden og udøvede dermed et prismæssigt pres på EU-erhvervsgrenen og forhindrede den samarbejdsvillige EU-producent i at hæve priserne til et mere rentabelt nivau.
(102)
Det skal erindres, at EU-erhvervsgrenen oplevede et betydeligt fald i salgsmængderne (-14 %). Men faldet i salgsmængderne var langt mindre udtalt end faldet i efterspørgslen og førte til et tab af markedsandele på 9 %. Samtidig steg de pågældende landes markedsandel med 10 %. Dette viser, at EU-erhvervsgrenens markedsandel i vid udstrækning er blevet overtaget af dumpingimporten fra de pågældende lande.
(103)
Det fortsatte pres, som udøves af den billige dumpingimport fra de pågældende lande på EU-markedet, gav derfor ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at tilpasse sine salgspriser til de øgede råmateriale- og energiomkostninger. Dette førte til, at EU-erhvervsgrenen mistede markedsandele og fortsat havde en dårlig rentabilitet.
(104)
I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at den kraftige stigning i den billige dumpingimport fra de pågældende lande havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
8.3. Andre faktorers indvirkning
(105)
De øvrige faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhængen, er udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet, priserne på råmaterialer, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, importen af den omhandlede vare fra andre lande og industriens eget forbrug af oxalsyre samt den økonomiske krise.
8.3.1. Efterspørgselsudviklingen på EU-markedet
(106)
Som anført i tabel 1 ovenfor steg EU's forbrug af oxalsyre først med 24 % i 2008, hvorefter det faldt med 39 % det følgende år for at stige igen i undersøgelsesperioden. Generelt faldt forbruget på EU-markedet med 5 % i den betragtede periode. I samme periode mistede EU-erhvervsgrenen markedsandele.
(107)
Selv om undersøgelsen viste, at importen fra de pågældende lande også blev berørt af efterspørgselsnedgangen på EU-markedet i 2009, skal det bemærkes, at det i den betragtede periode lykkedes eksportørerne i de pågældende lande at øge deres salgsmængder og markedsandele gennem dumpingimportens prismæssige pres på markedet.
(108)
Derfor er det foreløbig opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens forværrede økonomiske situation hovedsagelig skyldes stigningen i dumpingimporten fra de pågældende lande og underbudspolitikken, som praktiseres af de pågældende landes eksportører, og ikke et faldende forbrug. Selv om den faldende efterspørgsel bidrog til skaden, kunne den ikke bryde årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade og den øgede dumpingimport.
8.3.2. Priserne på de vigtigste råmaterialer
(109)
Som det fremgår af tabel 8 ovenfor holdt de gennemsnitlige produktionsomkostninger sig forholdsvis stabile til trods for en kraftig stigning i omkostningerne på det vigtigste råmateriale (sukker). Undersøgelsen viste nemlig, at den samarbejdsvillige EU-producents produktionsomkostninger ikke fulgte udviklingen i priserne på et af de vigtigste råmaterialer ved produktionen af oxalsyre. Den kraftige stigning på 50 % i de gennemsnitlige sukkerpriser i den betragtede periode er blevet modvirket af de investeringer, som den samarbejdsvillige EU-producent har foretaget for at forbedre sine produktionsprocesser. Den samlede nettoeffekt var derfor et fald på 12 % i produktionsomkostningerne. Ikke desto mindre steg salgsprisen pr. enhed med 31 % i den pågældene periode, jf. tabel 7 ovenfor. Det blev konstateret, at de samme økonomiske betingelser med hensyn til prisudviklingen på råmaterialer gjorde sig gældende for eksportørerne i de pågældende lande, da importpriserne pr. enhed fulgte samme udvikling som den samarbejdsvillige EU-producents salgspriser pr. enhed, om end på et lavere niveau.
(110)
Uden skadevoldende dumping kunne man forvente, at priserne ville være blevet tilpasset regelmæssigt på grundlag af udviklingen i de forskellige produktionsomkostningselementer. Dette skete imidlertid ikke. Den samarbejdsvillige EU-producent var ikke i stand til at opnå de solide avancer, som denne kapitalintensive producent havde behov for, og producentens likviditet faldt derfor også.
(111)
Derfor konkluderes det foreløbig, at dumpingimporten fra de pågældende lande, der underbød den samarbejdsvillige EU-producents priser, pressede priserne på EU-markedet og forhindrede den samarbejdsvillige EU-producent i at hæve sine salgspriser for at dække sine omkostninger eller for at opnå en rimelig rentabilitet.
(112)
I betragtning af at priserne på råmaterialer også påvirkede eksportørerne i de pågældende lande, blev det foreløbigt konkluderet, at stigningen i råmaterialepriserne ikke kan have haft indvirkning på den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led i den betragtede periode.
8.3.3. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
Tabel 13
Eksportmængder og enhedspriser
Indeks 2007 = 100
2007
2008
2009
UP
Eksport (tons)
100
80
140
152
Gennemsnitlig eksportpris
100
104
103
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelse.
(113)
Eksportresultaterne blev også undersøgt som en af de andre kendte faktorer, der samtidig kunne have skadet EU-erhvervsgrenen, for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
(114)
Analysen viste, at den samarbejdsvillige EU-producents eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter udgjorde en betydelig del af denne producents samlede omsætning (ca. 30 %). I den betragtede periode steg den samarbejdsvillige EU-producents eksportmængder med 52 %, mens eksportprisen pr. enhed faldt betydeligt, i modsætning til den samarbejdsvillige EU-producents salgspris, som steg kraftigt. Undersøgelsen viste, at eksporten spillede en vigtig rolle for at opretholde kapacitetsudnyttelsen med henblik på dækning af de faste omkostninger og omkostningerne ved investeringer i maskiner. Selv om eksportpriserne var lavere end priserne på EU-markedet, skyldtes disse lave priser konkurrencen fra eksportører fra de pågældende lande inden for billig oxalsyre på eksportmarkederne. Undersøgelsen viste, at denne eksport gav den samarbejdsvillige EU-producent mulighed for at afbøde den skade, virksomheden havde lidt på EU-markedet, og derfor ikke var af en sådan art, at den kunne bryde årsagsforbindelsen mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8.3.4. Import fra andre tredjelande
(115)
Da der ikke er nogen import fra andre end de pågældende lande, har det ingen indflydelse på EU-markedet.
8.3.5. Eget forbrug
(116)
Som nævnt i betragtning 52 til 55 ovenfor, er EU-producenternes eget forbrug begrænset til overførsler inden for en af virksomhederne, hvor oxalsyre omdannes til oxalater. Fortjenesten ved salg af oxalater er betydelig og gav i praksis producenten mulighed for at fortsætte sine aktiviteter på trods af tabene på oxalsyre. Dette element bidrager derfor ikke til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8.3.6. Økonomisk krise
(117)
I 2009 var EU's forbrug af oxalsyre det halve af forbruget i 2008 på grund af den økonomiske krise, og dette bidrog til en nedgang i EU-erhvervsgrenens salgsmængder (- 40 %) og -værdi (- 45 %). Ved at nedsætte priserne med ca. 5 % i denne periode var EU-erhvervsgrenen dog i stand til at vinde markedsandele (11 %) og dermed mindske krisens negative virkninger. EU-erhvervsgrenen var tæt på et balancepunkt i 2009.
(118)
Selv om den økonomiske krise i 2008-2009 kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige resultater, kan den dog ikke generelt anses for at have en sådan virkning, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadelige situation for EU-erhvervsgrenen.
8.4. Konklusion med hensyn til årsagssammenhæng
(119)
Ovennævnte analyse viste, at der i den betragtede periode var sket en stigning i de pågældende landes salgsmængde og markedsandele. Desuden blev det konstateret, at denne import fandt sted til dumpingpriser, der i undersøgelsesperioden lå betydeligt, næsten 22 %, under de priser, som EU-erhvervsgrenen forlangte for den omhandlede vare på EU-markedet.
(120)
Denne stigning i den billige dumpingimport fra de pågældende lande med hensyn til mængde og markedsandel skete på trods af et generelt fald i efterspørgslen på EU-markedet i den betragtede periode. Importens voksende markedsandel faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode. Samtidig kunne der iagttages en negativ udvikling i de vigtigste indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation som beskrevet ovenfor.
(121)
Nedgangen i forbruget på EU-markedet i 2009 påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt. Generelt kunne denne nedgang og andre faktorer ikke anses for at have en sådan virkning, at det brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadelige situation for EU-erhvervsgrenen.
(122)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, som påvirkede EU-erhvervsgrenens situation, og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6.
9. EU'S INTERESSER
9.1. Indledende bemærkning
(123)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner vedrørende skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i EU's interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. EU's interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
9.2. EU-erhvervsgrenens interesser
(124)
EU-erhvervsgrenen består af to producenter, som har produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater og har 30-50 direkte beskæftigede i produktion og salg af den samme vare.
(125)
Den ene af de to EU-producenter protesterede ikke mod indledningen af undersøgelsen, men fremkom ikke med yderligere oplysninger og samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen.
(126)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra de pågældende lande. Det skal erindres, at de mest relevante skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, såsom rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at oxalsyresektorens genopretning ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation, som i så fald kan blive yderligere forværret.
(127)
Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genoprette effektive og rimelige handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på oxalsyre, så de afspejler produktionsomkostningerne. Det kan forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i hvert fald en del af den markedsandel, den mistede i den betragtede periode, og vil få yderligere positive virkninger for dens økonomiske situation og rentabilitet.
(128)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af oxalsyre med oprindelse i Kina og Indien vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
9.3. Importørernes interesser
(129)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra otte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Tre af disse importører importerede kun små mængder af den omhandlede vare og kunne vælte prisstigningen over på deres kunder. Nogle af dem anførte, at de måske ville overveje at fjerne varen fra deres varesortiment, hvis der blev indført antidumpingtold.
(130)
Den fjerde importør hævdede, at virksomhedens kunder kunne anvende ordningen med aktiv forædling i forbindelse med alle deres slutprodukter, der blev fremstillet ved hjælp af oxalsyre og genudført fra EU. Antidumpingforanstaltninger ville derfor kun få ubetydelige virkninger for denne importør.
(131)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed ikke ville få nogen betydelige virkninger for importørerne. Generelt er avancerne på oxalsyre meget høje for importørerne, og de forventer, at de kan vælte prisstigningerne over på deres kunder.
9.4. Brugernes interesser
(132)
De samarbejdsvillige brugere tegnede sig for 22 % af EU's forbrug af oxalsyre i undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at adskillelsen mellem brugen af uraffineret og raffineret oxalsyre er relevant for EU's undersøgelse af brugernes interesser. Den samarbejdsvillige EU-erhvervsgren fremstiller uraffineret oxalsyre, mens den anden ikke-samarbejdsvillige EU-producent fremstiller raffineret oxalsyre, der fortrinsvis anvendes inden for medicinal- og fødevareindustrien og inden for fremstilling af fint metalpulver.
(133)
Brugerne af uraffineret oxalsyre hævdede, at indførelse af foranstaltninger ville betyde, at den samarbejdsvillige EU-erhvervsgren, som er eneste EU-leverandør, ville forhøje prisen. På den anden side nævnte brugerne også, at total afhængighed af import fra udlandet ikke ville være ønskelig.
(134)
For brugere, der fremstiller rengørings- og blegemidler, tegner oxalsyre sig kun for en lille del af deres råmaterialer, og de kunne sandsynligvis vælte prisstigningen som følge af antidumpingtolden over på deres kunder eller ændre formuleringen af deres produkter, så oxalsyre erstattes af andre produkter.
(135)
For brugere, der fremstiller poleremidler, udgør oxalsyre en stor andel af råmaterialeomkostningerne og kan ikke erstattes af andre produkter. På grund af konkurrencen fra producenter uden for EU er det usandsynligt, at brugerne vil kunne vælte hele prisforhøjelsen over på deres kunder. De eksporterer dog 95 % af deres produkter til lande uden for EU og kan kræve tolden tilbagebetalt i henhold til ordningen for aktiv forædling.
(136)
For brugere, der anvender oxalsyre til andre formål, såsom genanvendelse af metaller på grundlag af skrot, udgør oxalsyre en betydelig andel af de samlede produktionsomkostninger ved det slutprodukt, hvortil der anvendes oxalsyre. Markedet for slutproduktet er meget ustabilt. Oxalsyre kan ikke erstattes af andre produkter i produktionsprocessen. EU's største skrotgenanvendelsesvirksomhed dækker for øjeblikket hele sit behov for oxalsyre ved køb hos EU-producenter. Med indførelsen af antidumpingtold er industrien i stand til at vælge, i hvilket omfang den eventuelt vil forhøje priserne for at få gavn af indførelsen af tolden. Det er derfor uklart, hvilken virkning indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil få for denne bruger. I betragtning af, at denne bruger for øjeblikket kun har en lav fortjeneste på sit salg af det færdige produkt, vil enhver prisforhøjelse få negative virkninger, hvis virksomheden ikke er i stand til at vælte prisforhøjelsen over på kunderne.
(137)
Raffineret oxalsyre anvendes bl.a. til fremstilling af pulver af bestemte metaller. Oxalsyre udgør en betydelig andel af de samlede produktionsomkostninger. I denne proces kan oxalsyre ikke erstattes af andre produkter. Avancen inden for denne sektor kan dog være betydelig. Da årlige kontrakter er almindelige inden for denne sektor, vil det ikke være let på kort sigt at vælte prisforhøjelserne over på kunderne. I betragtning af, at den laveste foreslåede toldsats er 14,6 %, og at der indtjenes store overskud, ville det dog være muligt at absorbere en eventuel prisforhøjelse på kort sigt.
(138)
En bruger fremførte, at produktionen af raffineret oxalsyre ikke var tilstrækkelig til at dække efterspørgslen. I denne forbindelse blev det konstateret, at forskellen mellem produktionen af raffineret oxalsyre og forbruget var ca. 1 000-2 000 ton om året i EU. Da størstedelen af de slutprodukter, hvortil der anvendes raffineret oxalsyre under produktionsprocessen, eksporteres, kunne brugerne under alle omstændigheder anvende ordningen for aktiv forædling, hvis de ønskede det.
9.5. Konklusion vedrørende EU's interesser
(139)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om EU's interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af oxalsyre med oprindelse i Kina og Indien.
10. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
10.1. Skadestærskel
(140)
På baggrund af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(141)
For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(142)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, blev det fastslået, at foranstaltningerne skulle give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes af en erhvervsgren af denne type under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport, ved salg af samme vare i EU. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kunne være opnået uden dumpingimport, udgør 8 % af omsætningen, og at denne fortjeneste kunne betragtes som et rimeligt minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå, hvis ikke der havde været tale om skadelig dumping.
(143)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenste på 8 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(144)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning for hver varetype mellem det vejede prisgennemsnit i forbindelse med importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og Indien, justeret for importomkostninger og told, og den ikke-skadevoldende pris på de varetyper, der blev solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i undersøgelsesperioden. De forskelle, som denne sammenligning medførte, blev derpå udtrykt i procent af den gennemsnitlige CIF-importværdi af de sammenlignede typer.
10.2. Midlertidige foranstaltninger
(145)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina og Indien svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(146)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret ved undersøgelsen med hensyn til de pågældende virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer, der har oprindelse i Kina og Indien, og som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de specifikt nævnte retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(147)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændringen vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(148)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til EU i undersøgelsesperioden.
(149)
De fastlagte dumping- og skadesmargener er som følger:
Land
Virksomhed
Dumpingmargen
%
Skadesmargen
%
Indien
Punjab Chemicals og Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Alle andre virksomheder
43,6
50,7
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd og Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Alle andre virksomheder
52,2
66,3
11. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(150)
Eksporterende producenter af oxalsyre i Kina, som endnu ikke har givet sig til kende, fordi de er af den opfattelse, at de hverken opfylder kriterierne for markedsøkonomisk eller individuel behandling, men mener, at der skal fastsættes en særskilt toldsats, opfordres til at give sig til kende over for Europa-Kommissionen inden ti dage fra offentligørelsen af denne forordning i Den Europæiske Unions Tidende (4).
(151)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt.
(152)
De konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres herved en foreløbig antidumpingtold på importen af oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00 (Taric-kode 2917110091) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Land
Virksomhed
Midlertidig told
%
Taric-tillægskode
Indien
Punjab Chemicals og Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
B230
Alle andre virksomheder
43,6
B999
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Alle andre virksomheder
52,2
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordnings artikel 1 anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. oktober 2011.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 1043/2011,
annettu 19 päivänä lokakuuta 2011,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan oksaalihapon tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
1.1 Vireillepano
(1)
Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä26 päivänä tammikuuta 2011 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta Intiasta ja Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien oksaalihapon tuonnissa unioniin.
(2)
Tämä polkumyynnin vastainen menettely aloitettiin sen jälkeen, kun CEFIC (European Chemical Industry Council) oli 13 päivänä joulukuuta 2010 tehnyt asiasta valituksen edustaen Oxaquim SA:ta, jäljempänä ’valituksen tekijä’, jonka tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia oksaalihapon kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty alustava näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä johtuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
1.2 Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta valituksen tekijälle, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille ja asianomaisten maiden edustajille, tuojille ja käyttäjille sekä järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(4)
Koska vientiä harjoittavia tuottajia on asianomaisissa maissa ilmeisesti runsaasti, menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia asianomaisten maiden vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2010 väliseltä ajalta. Otantaa koskevaan kyselyyn vastasi neljä intialaista yritystä, joista yksi ei ilmoituksensa mukaan harjoittanut vientiä unioniin, ja kolme kiinalaista yritysryhmää. Koska yhteistyössä toimineiden yritysten tai yritysryhmien määrä oli rajallinen, otantaa ei katsottu tarvittavan sen enempää Intian kuin Kiinankaan osalta, ja kaikille osapuolille ilmoitettiin, että otosta ei valita.
(5)
Yksi kiinalaisista yritysryhmistä vetäytyi yhteistyöstä tutkimuksen alkuvaiheessa. Lisäksi yksi intialainen yritys epäsi komissiolta pääsyn tuotantotiloihinsa tarkastuskäyntiä varten. Sen katsottiin siten kieltäytyvän perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti yhteistyöstä, ja sille ilmoitettiin tästä mahdollisesti aiheutuvista seurauksista.
(6)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti yhteistyössä toimineille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan viranomaisille lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Yksi kiinalainen yritysryhmä haki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaista markkinatalouskohtelua tai siltä varalta, että sitä ei myönnettäisi, yksilöllistä kohtelua, ja toinen yritysryhmä haki pelkästään yksilöllistä kohtelua.
(7)
Kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, lähetettiin kyselylomakkeet. Vastaukset saatiin kolmelta intialaiselta yritykseltä ja kahdelta kiinalaiselta yritysryhmältä sekä valituksen tekijältä. Toinen unionin tuottaja ei toiminut yhteistyössä. Kyselyyn vastasi lisäksi kolme käyttäjää ja kahdeksan tuojaa; tarkastuskäynnit tehtiin kaikkien käyttäjien ja neljän tuojan tiloihin.
(8)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Oxaquim SA (Espanja)
b)
Käyttäjät
-
OMG Kokkola (Suomi)
-
P.A.G. Srl (Italia)
-
Kolmas käyttäjä pyysi, ettei sen nimeä julkistettaisi.
c)
Maahantuojat
-
Brenntag BV (Alankomaat)
-
Brenntag Sp.z.o.o. (Puola)
-
Norkem Limited (Yhdistynyt kuningaskunta)
-
Geratech Marketing (Belgia)
d)
Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
-
Star Oxochem Pvt. Ltd
e)
Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat
-
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd ja Qingdao Fengyuan United International Trade Co., Ltd., jäljempänä ’Shandong Fengyuan Group’
-
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd; Shanxi Reliance Chemicals Co., Ltd ja Tianjin Chengyi International Trading Co., Ltd., jäljempänä ’Shanxi Reliance Group’.
1.3 Tutkimusajanjakso
(9)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattaa 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2007 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
2. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
2.1 Tarkasteltavana oleva tuote
(10)
Tarkasteltavana oleva tuote on oksaalihappo niin dihydraattina (CUS-numero 0028635-1 ja CAS-numero 6153-56-6) kuin vedettömänäkin (CUS-numero 0021238-4 ja CAS-numero 144-62-7), myös vesiliuoksena, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin ex 2917 11 00 ja joka on peräisin Intiasta tai Kiinasta. Oksaalihappoja on kahdenlaisia: jalostamaton oksaalihappo ja jalostettu oksaalihappo. Jalostettua oksaalihappoa valmistetaan ainoastaan Kiinassa, ei Intiassa, puhdistamalla jalostamatonta oksaalihappoa tarkoituksena poistaa siitä rauta, kloridit, metallijäämät ja muut epäpuhtaudet.
(11)
Oksaalihappoa käytetään moniin eri tarkoituksiin, kuten pelkistys- ja valkaisuaineena, lääkeaineiden synteesiin ja kemikaalien valmistukseen.
2.2 Samankaltainen tuote
(12)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä oksaalihapolla, Intian ja Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä oksaalihapolla sekä Intiasta ja Kiinasta unioniin tuodulla oksaalihapolla on pohjimmiltaan samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.
(13)
Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
3. POLKUMYYNTI
3.1 Intia
3.1.1 Alustavat huomiot
(14)
Intiassa tehdyllä tarkastuskäynnillä yksi yritys ei toimittanut pyydettyjä tietoja oikea-aikaisesti tai vaadittavassa muodossa. Sen vuoksi komissio ei pystynyt todentamaan polkumyyntiä koskevaan kyselyyn toimitetussa vastauksessa ilmoitettuja tietoja. Yritykselle ilmoitettiin kirjallisesti, että sitä ei mahdollisesti voida pitää yhteistyössä toimivana osapuolena ja että päätelmät saatetaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Yritys vetosi vastauksessaan lieventäviin seikkoihin, jotka eivät kuitenkaan oikeuttaneet toisenlaisiin päätelmiin. Kyseiseen yritykseen sovellettiin siten 18 artiklan säännöksiä, ja päätelmät tehtiin käytettävissä olevien tietojen perusteella. Sen vuoksi ainoastaan yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan voidaan katsoa toimineen kyseisessä tutkimuksessa yhteistyössä komission kanssa.
3.1.2 Normaaliarvo
(15)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko vientiä harjoittavan tuottajan harjoittama samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustava. Koska tämän myynnin määrä oli yli viisi prosenttia tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myynnin määrästä unioniin, samankaltaisen tuotteen kokonaismyynnin katsottiin olevan edustava.
(16)
Komissio tutki tämän jälkeen, voitiinko vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus samankaltaisen tuotteen kaikesta myynnistä.
(17)
Jos kannattavan myynnin osuus on vähintään 80 prosenttia kaikesta myynnistä, normaaliarvo lasketaan kaiken myynnin, myös kannattamattoman, pohjalta. Jos taas kannattavan myynnin osuus on alle 80 prosenttia mutta yli 20 prosenttia kaikesta myynnistä ja jos painotetut keskimääräiset kokonaiskustannukset ovat korkeammat kuin painotettu keskimääräinen hinta, normaaliarvo lasketaan ainoastaan kannattavan myynnin pohjalta. Myynnin katsotaan olevan kannattavaa silloin, kun yksikköhinta on yhtä suuri tai suurempi kuin tuotantokustannukset.
(18)
Komission tekemästä kotimarkkinamyynnin analyysistä ilmeni, että 41 prosenttia kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä oli kannattavaa ja että painotetut keskimääräiset kokonaiskustannukset ovat suurempia kuin painotettu keskimääräinen hinta. Normaaliarvo lasketaan sen vuoksi ainoastaan kannattavan myynnin painotettuna keskimääräisenä hintana.
3.1.3 Vientihinta
(19)
Intialainen vientiä harjoittava tuottaja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta suoraan unionin riippumattomille asiakkaille. Vientihinnat määritetään sen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti hinnasta, jonka riippumattomat asiakkaat ovat maksaneet tai maksavat tosiasiallisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta, joka viedään viejämaasta unioniin.
3.1.4 Vertailu
(20)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrataan noudettuna lähettäjältä -tasolla. Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otetaan perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon hintoihin ja niiden vertailtavuuteen vaikuttavat eroavuudet.
(21)
Oikaisuja tehtiin sen vuoksi kuljetuskustannusten, vakuutus-, käsittely- ja pakkauskustannusten, luottokustannusten ja palkkioiden perusteella.
3.1.5 Polkumyyntimarginaali
(22)
Yhteistyössä toiminutta intialaista tuottajaa koskeva polkumyyntimarginaali määritetään perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa.
(23)
Väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistaan prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, ja se on Punjab Chemicals and Crop Protection Limited -yrityksen (PCCPL) osalta 22,8 prosenttia.
(24)
Kaikkiin muihin intialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamaa unioniin suuntautuvan viennin määrää Eurostatin tilastoihin. Koska intialaisten yritysten yhteistyöaste oli matala (38 prosenttia), pidettiin asianmukaisena, että kaikkiin muihin intialaisiin viejiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineen tuottajan sen liiketoimen, jossa polkumyynti oli voimakkainta, perusteella.
(25)
Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 43,6 prosenttia CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta.
3.2 Kiinan kansantasavalta
3.2.1 Markkinatalouskohtelu / yksilöllinen kohtelu
(26)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevan tuonnin normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset, jotka ovat pelkästään viitteelliset, ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan;
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
-
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö; sekä
-
valuuttakurssien muuntaminen suoritetaan markkinahintaan.
(27)
Yksi kiinalainen yritysryhmä pyysi markkinatalouskohtelua ja toimitti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja kaupallista hyödyntämistä harjoittavien kolmen yrityksen osalta markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetut lomakkeet. Komissio todensi sen jälkeen toimitetut tiedot kyseisten yritysten toimitiloissa.
(28)
Markkinatalouskohtelua koskeva tutkimus osoitti, että yksi yritys ei täyttänyt vaatimuksia 1-3. Se ei ensinnäkään pystynyt osoittamaan, että sen kustannukset heijastavat markkina-arvoa, koska valtio vaikutti huomattavalla tavalla sen taloudelliseen toimintaan muuttaen yrityksen kustannusrakennetta esimerkiksi verovapautusten ja korottomien lainojen muodossa. Toiseksi markkinatalouskohtelua koskevassa tutkimuksessa ilmeni, että kirjanpidossa on useita vakavia puutteita ja virheitä ja että kirjanpitoa ei ole tarkastettu riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti. Kolmanneksi ilmeni aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia vääristymiä yrityksen maankäyttöoikeuksissa. Tämä tarkoittaa sitä, että yritys sai todistuksen maankäyttöoikeudesta noudattamatta sopimusehtoja tai maksamatta sitä kokonaan.
(29)
Lisäksi ryhmässä oli toinen yritys, joka ei pystynyt osoittamaan, että se täyttää vaatimuksen 2, sillä sen tilinpito ei ollut riippumattoman tarkastuksen kohteena.
(30)
Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevan tutkimuksen tuloksista kyseisille yritysryhmille ja valituksen tekijälle ja antoi niille tilaisuuden esittää huomautuksia. Päätelmät toimitettiin myös Kiinan viranomaisille. Komissiolle ei esitetty huomautuksia.
(31)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että ryhmän yrityksistä kaksi ei täyttänyt markkinatalouskohtelun edellytyksiä. Unionin vakiintuneen käytännön mukaisesti tutkittiin, täyttääkö etuyhteydessä olevien yritysten ryhmä kokonaisuudessaan markkinatalouskohtelun edellytykset, joten markkinatalouskohtelu evättiin koko ryhmältä.
(32)
Kuten edellä 6 kappaleessa on mainittu, molemmat yhteistyössä toimineet kiinalaiset ryhmät pyysivät yksilöllistä kohtelua. Koska todettiin, että molemmat ryhmät täyttivät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt vaatimukset, niille päätettiin alustavasti myöntää yksilöllinen kohtelu.
3.2.2 Vertailumaa
(33)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaan kotimarkkinahintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(34)
Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa aikovansa käyttää normaaliarvoa määrittäessään vertailumaana Intiaa ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. Komissio katsoo kaikissa tapauksissa Intian olevan sopiva vertailumaa, sillä ainoa sen lisäksi unionin ulkopuolella tuotantoa harjoittava maa on Japani, jonka monopolimarkkinat on suojattu kilpailulta ja joka käyttää oksaalihapon valmistukseen ainutlaatuista menetelmää, joka ei ole verrattavissa Kiinassa käytettyyn. Sitä vastoin intialaisten tuottajien käyttämä tuotantomenetelmä on verrattavissa Kiinassa käytettyyn, ja intialaisiin tuotteisiin kohdistuu kilpailua niiden kotimarkkinoilla.
3.2.3 Normaaliarvo
(35)
Kiinalaiset yritykset valmistavat ja vievät unioniin kahdenlaista oksaalihappoa: jalostamatonta oksaalihappoa ja jalostettua oksaalihappoa. Jalostettu oksaalihappo, jota ei valmisteta vertailumaassa, valmistetaan puhdistamalla jalostamatonta oksaalihappoa tarkoituksena poistaa siitä rauta, kloridit, metallijäämät ja muut epäpuhtaudet. Jalostetun oksaalihapon tuotannosta aiheutuvien lisäkustannusten arvioidaan olevan 12 prosenttia verrattuna jalostamattoman oksaalihapon tuotantoon. Näin ollen komissio katsoi, että on aiheellista määrittää normaaliarvo molemmille oksaalihappotyypeille.
(36)
Jalostamattoman oksaalihapon osalta normaaliarvo on määritetty perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti Intialle määritetyn normaaliarvon pohjalta. Normaaliarvon määritykseen käytettiin edellä olevan 18 kappaleen mukaisesti ainoastaan kannattavaa myyntiä. Jalostetun oksaalihapon, jota ei tuoteta vertailumaassa, normaaliarvo laskettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti käyttäen perustana jalostamattoman oksaalihapon valmistuskustannuksia vertailumaassa. Valmistuskustannuksiin lisättiin 12 prosenttia korkeampien valmistuskustannusten (katso edellä 35 kappale), myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton huomioon ottamiseksi.
(37)
Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti laskemalla yhteen vertailumaan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan jalostamattoman oksaalihapon kotimarkkinamyynnin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto.
3.2.4 Vientihinta
(38)
Koska molemmille ryhmille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jonka unionin ensimmäinen riippumaton asiakas on tosiasiallisesti maksanut tai joka sen on maksettava.
(39)
Molemmat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät oksaalihappoa unioniin etuyhteydessä olevien kauppiaiden kautta, ja kyseiset kauppiaat lisäsivät tuottajille maksettavaan hintaan voittomarginaalin. Voittomarginaali otetaan huomioon verrattaessa vientihintaa määritettyyn normaaliarvoon (katso jäljempänä 42 kappale).
3.2.5 Vertailu
(40)
Jalostamattoman oksaalihapon osalta noudettuna lähettäjältä -vientihintaa verrattiin vertailumaalle määritettyyn normaaliarvoon.
(41)
Jalostetun oksaalihapon noudettuna lähettäjältä -vientihintaa verrattiin laskelmalliseen normaaliarvoon (katso edellä 36 kappale).
(42)
Jotta normaaliarvon tai laskennallisen normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, tarvittavia oikaisuja tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Erityisesti oikaistiin etuyhteydessä olevien kauppiaiden palkkioita 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti.
(43)
Tältä osin on syytä todeta, että komission mielestä etuyhteydessä olevia kauppiaita, joiden kautta vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat veivät oksaalihappoa EU:hun, ei voida pitää sisäisinä myyntiosastoina, sillä ne käyvät kauppaa myös etuyhteydettömien tavarantoimittajien oksaalihapolla ja muilla kemikaaleilla vientiä ja/tai kotimarkkinamyyntiä varten. Sen vuoksi pääteltiin, että kyseisten kauppiaiden tehtävät vastaavat palkkioperusteisesti toimivan edustajan toimintaa. Kauppiaiden kate poistettiin, jotta vientihinnan ja normaaliarvon vertailu olisi tasapuolinen. Oikaisu laskettiin EU:ssa sijaitsevan etuyhteydettömän kauppiaan voiton sekä vastaavan kiinalaisen kauppiaan myynti-, yleis- ja hallintokustannusten perusteella.
(44)
Myös muita mukautuksia tehtiin tarvittaessa välillisten verojen, rahti-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten perusteella, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettua näyttöä.
3.2.6 Polkumyyntimarginaalit
(45)
Polkumyyntimarginaalit määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla kummankin tuotetyypin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja tarkasteltavana olevan tuotteen kullekin yritykselle edellä kuvatun mukaisesti määritettyä unioniin suuntautuvan viennin hintojen painotettua keskiarvoa.
(46)
Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnoista unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd ja Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(47)
Kaikkiin muihin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin yhteistyössä toimimisen aste vertaamalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamia unioniin suuntautuvan viennin määriä Eurostatin tilastoihin.
(48)
Koska kiinalaisten yritysten yhteistyöaste oli matala (noin 46 prosenttia), pidettiin asianmukaisena, että kaikkiin muihin kiinalaisiin viejiin sovellettava, koko maata koskeva polkumyyntimarginaali määritetään yhteistyössä toimineen tuottajan sen liiketoimen, jossa polkumyynti oli voimakkainta, perusteella.
(49)
Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistetaan 52,2 prosenttia CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta.
4. VAHINKO
4.1 Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala
(50)
Valituksen teki European Chemical Industry Council (CEFIC) edustaen unionissa toimivaa oksaalihapon tuottajaa Oxaquim S.A:ta, jäljempänä ’valituksen tekijä’, jonka tuotanto muodosti huomattavan osan unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksona. Toinen unionissa toimiva tuottaja, Clariant, ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa, mutta päätti olla tekemättä yhteistyötä. Unionissa ei tällä hetkellä ole muita tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajia. Tämän perusteella kaksi tuottajaa, Oxaquim SA ja Clariant, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja edustavat 100:aa prosenttia unionin tuotannosta. Niistä käytetään jäljempänä ilmaisua ’unionin tuotannonala’.
(51)
Unionin kokonaistuotannon määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja unionin kahdesta tuottajasta, Oxaquim S.A:sta ja Clariantista, myös valituksessa toimitettuja tietoja sekä valituksen tekijältä ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjä tietoja. Tällä perusteella unionin kokonaistuotannon määrä vaihteli tutkimusajanjaksolla 11 000 tonnista 15 000 tonniin.
4.2 Unionin markkinoiden määrittäminen
(52)
Ilmeni, että yksi unionin tuottaja käytti osan tuottamastaan oksaalihaposta oksalaattien (tetraoksalaattien, acetosellan ja kaliumbioksalaattien) tuotannon välituotteena. Tämä oksaalihappo vain siirrettiin (ilman laskutusta) saman yrityksen sisällä. Tällainen kytkösmarkkinoilla käytetty oksaalihappo ei päätynyt vapaille markkinoille, eikä se siten kilpaile suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa. Sitä vastoin vapaille markkinoille tarkoitettujen tuotteiden todettiin kilpailevan suoraan tarkasteltavana olevan tuontituotteen kanssa.
(53)
Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi unionin tuotannonalan tilanteesta kaikkiin oksaalihappoa koskeviin toimiin liittyvät tiedot hankittiin ja analysoitiin, ja tämän jälkeen määritettiin, oliko tuotanto tarkoitettu kytkösmarkkinoilla käytettäväksi vai vapaille markkinoille.
(54)
Seuraavien unionin tuotannonalaan liittyvien taloudellisten indikaattorien osalta todettiin, että analyysissa ja arvioinnissa oli keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myyntimäärä ja myyntihinnat unionin markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, vientimäärä, hinnat, kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta.
(55)
Muiden taloudellisten indikaattorien osalta todettiin tutkimuksen perusteella kuitenkin, että niitä voitaisiin tarkastella järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytköskäyttöön että vapaille markkinoille tarkoitettu), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta, oli tuotanto sitten suunnattu kytkösmarkkinoille tai myytäväksi vapailla markkinoilla.
4.3 Unionin kulutus
(56)
Koska oksaalihappo luokitellaan CN-koodiin, johon kuuluu muitakin tuotteita, tuonnin määriä ei voitu määrittää Eurostatin tietojen perusteella. Sen vuoksi kulutus määritettiin valituksen tekijän toimittamien tuonnin määrää koskevien tietojen perusteella, ja tietoja verrattiin asianomaisissa maissa toimivien, vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin sekä unionin kokonaismyyntimäärään unionin markkinoilla.
(57)
Tavarantoimittajien vähäisen määrän ja perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti luottamuksellisten liiketietojen suojaamistarpeen vuoksi tarkastelujakson aikainen kulutuksen kehitys esitetään indeksoituna.
Taulukko 1
Kulutus unionissa
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kulutus yhteensä
100
124
61
95
(58)
Unionin kokonaiskulutus kasvoi vuonna 2008 jyrkästi eli 24 prosenttia, mutta seuraavana vuonna kulutus laski 50 prosenttia kasvaakseen sen jälkeen taas lopun tutkimusajanjakson aikana. Kaiken kaikkiaan kulutus EU:n markkinoilla laski tarkastelujakson aikana 5 prosenttia.
5. TUONTI ASIANOMAISISTA MAISTA
5.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(59)
Komissio tutki, olisiko Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan oksaalihapon tuontia arvioitava kumulatiivisesti perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(60)
Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan tuonnin vaikutusten osalta tutkimus osoitti, että polkumyyntimarginaalit olivat yli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määritellyn vähimmäistason ja että näistä kahdesta maasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ei ollut vähäistä perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(61)
Kun verrattiin toisaalta Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kilpailuolosuhteita Intian vastaaviin ja toisaalta Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ja samankaltaista tuotetta, tutkimuksessa ilmeni, että ne vastaavat toisiaan. Tuontituotteet myydään siis samojen myyntikanavien kautta samanlaisille asiakasryhmille, eli ne kilpailevat keskenään ja unionissa tuotetun oksaalihapon kanssa.
(62)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Kiinasta ja Intiasta peräisin olevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti.
5.2 Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(63)
Tutkimuksen mukaan oksaalihapon tuonti Kiinasta ja Intiasta kehittyi seuraavasti:
Taulukko 2
Tuonti Kiinasta ja Intiasta
Tuontimäärä (tonnia)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kiina ja Intia
7 629
11 763
4 707
7 969
Indeksi (2007 = 100)
100
154
62
104
Markkinaosuus
Indeksi (2007 = 100)
100
125
101
110
Lähde: Valituksen tekijän toimittamat tiedot ja kyselylomakevastaukset
(64)
Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujakson aikana 4 prosenttia, ja saman ajanjakson aikana kokonaiskulutus EU:n markkinoilla väheni 5 prosenttia (katso taulukko 1 edellä). Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, myös markkinaosuus kasvoi huomattavasti - 25 prosenttia vuosina 2007-2008 ja 10 prosenttia koko tarkastelujakson aikana.
5.3 Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(65)
Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 3
Tuontihinnat Kiinasta ja Intiasta
Tuontihinnat (euroa/tonni)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kiina ja Intia
470
641
474
545
Indeksi (2007 = 100)
100
136
101
116
(66)
Tuontihinnat nousivat 36 prosenttia vuosina 2007-2008 ja laskivat vuonna 2009 takaisin vuoden 2007 tasolle. Tutkimusajanjaksona hinnat nousivat jälleen lähes 15 prosenttia. Hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 16 prosenttia. On kuitenkin huomattava, että tuontihinnat laskivat vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 20 prosenttia, vaikka tärkeimpien tuotantopanosten (hiililähteet ja energia) hinnat nousivat.
(67)
Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotteiden painotettuja, noudettuna lähettäjältä -tasolle sovitettuja keskimääräisiä myyntihintoja eli hintoja, joista oli vähennetty rahtikustannukset unionissa sekä alennukset ja hyvitykset, vastaaviin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamiin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, eli hintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa CIF-hinta unionin rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut.
(68)
Vertailu osoitti, että Kiinasta ja Intiasta polkumyynnillä tuodun ja unionissa myydyn tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat 16,9-34,6 prosenttia alhaisempia kuin unionin tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksolla. Hintojen alittavuuden tasoon yhdistyivät vielä negatiivinen hintakehitys ja siten merkittävä hintojen aleneminen.
6. UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE
6.1 Alustavat huomiot
(69)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2007 tutkimusajanjakson päättymiseen asti.
(70)
Makrotaloudellisia indikaattoreita (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, palkat ja polkumyyntimarginaalin suuruus) arvioitiin unionin tuotannonalan tasolla, kun taas mikrotaloudellisia indikaattoreita (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja tuotantokustannukset) arvioitiin ainoan yhteistyössä toimineen unionin tuottajan toimittamista tarkastetuista kyselylomakevastauksista saatujen tietojen perusteella.
(71)
Kun otetaan huomioon, että vahinkoanalyysiä varten tarvittavat tiedot on saatu pääasiassa vain yhdestä lähteestä, unionin tuotannonalaan liittyvät tiedot oli indeksoitava, jotta voitiin säilyttää tietojen luottamuksellisuus perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.
6.2 Unionin tuotannonalaan liittyvät tiedot (makrotaloudelliset indikaattorit)
6.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 4
Unionin koko tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(Indeksi 2007 = 100)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kokonaistuotanto
100
101
89
106
Tuotantokapasiteetti yhteensä
100
100
77
77
Kapasiteetin käyttöaste yhteensä
100
101
116
138
(72)
Edellä olevaan taulukkoon sisältyvät unionin tuotannonalan tuotantoa, tuotantokapasiteettia ja kapasiteetin käyttöastetta koskevat tiedot sekä vuosien 2007 ja 2008 osalta tiedot, jotka on saatu eräältä toiselta unionin tuottajalta, joka lopetti oksaalihapon tuotannon vuonna 2008.
(73)
Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, unionin tuotannonalan tuotanto oli suhteellisen tasaista vuosina 2007 ja 2008 ja laski jyrkästi vuonna 2009. Tuotanto kasvoi tutkimusajanjaksona. Kaiken kaikkiaan tuotanto kasvoi tarkastelujaksolla 6 prosenttia.
(74)
Erään toisen unionin tuottajan suljettua tuotantolaitoksensa vuonna 2008 unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti putosi vuonna 2008 jyrkästi (23 prosenttia).
(75)
Näiden kahden tekijän yhdistelmä eli tuotantomäärän kasvu ja kolmannen unionin tuottajan tuotantoyksikön sulkemisesta seurannut tuotantokapasiteetin lasku vuodesta 2008 johti kapasiteetin käyttöasteen merkittävään kasvuun (38 prosenttia) tarkastelujaksolla.
6.2.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus
Taulukko 5
Myyntimäärät ja markkinaosuus
(Indeksi 2007 = 100)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Myynti yhteensä
100
97
61
86
Markkinaosuus (%)
100
79
99
91
(76)
Vuosien 2007 ja 2008 myyntimääriin sisältyy vuonna 2008 tuotannon lopettaneen unionin tuottajan myynti.
(77)
Vaikka unionin kulutus laski tarkastelujakson 5 prosenttia (katso kappale 58 edellä), unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla laski 14 prosenttia samalla kaudella, mikä näkyi 9 prosenttiyksikön markkinaosuuden menetyksenä.
(78)
Tarkastelujakson kehitys osoittaa, että 14 prosentin pudotus unionin tuotannonalan myyntimäärässä oli paljon suurempi kuin 5 prosentin pudotus unionin kulutuksessa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus myös pieneni merkittävästi (9 prosenttiyksikköä) samalla kaudella.
6.2.3 Työllisyys, tuottavuus ja palkat
Taulukko 6
Työllisyys, tuottavuus ja palkat
(Indeksi 2007 = 100)
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä yhteensä
100
119
108
96
Tuottavuus yhteensä (yksikköä/työntekijä)
100
85
83
111
Vuosipalkat yhteensä
100
121
110
99
Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti
100
119
118
104
(79)
Työntekijöiden määrä väheni tarkastelujaksolla 4 prosenttia. On huomattava, että oksaalihapon tuotanto ei ole erityisen työvoimavaltaista.
(80)
Kokonaistuottavuus työntekijää kohti nousi tarkastelujaksolla 11 prosenttia tuotannon kasvaessa, ja työntekijöiden määrä aleni.
(81)
Koko tarkastelujaksolla palkat laskivat 1 prosenttia. Palkat nousivat ensin 21 prosenttia vuosina 2007 ja 2008 ja laskivat sitten jatkuvasti tarkastelujakson loppua kohti.
6.2.4 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(82)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei myöskään voida pitää vähäisenä, kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat.
6.3 Yhteistyössä toimineeseen unionin tuottajaan liittyvät tiedot (mikrotaloudelliset indikaattorit)
6.3.1 Yleisiä huomioita
(83)
Mikrotaloudelliset indikaattorit (myyntihinnat ja tuotantokustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin ainoastaan valituksen tekijän tasolla, sillä toiselta EU:n tuottajalta ei saatu tietoja (ks. 70 kappale).
6.3.2 Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset yksikköhinnat ja tuotantokustannukset
Taulukko 7
Myyntihinnat
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Keskimääräinen yksikkömyyntihinta
100
143
136
131
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(84)
Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta noudettuna lähettäjältä -tasolla etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla nousi tarkastelujaksolla 31 prosenttia.
Taulukko 8
Tuotantokustannukset
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset tuotantokustannukset/tonni
100
103
102
98
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(85)
Tutkimuksessa ilmeni, että yhteistyössä toimineen unionin tuottajan keskimääräiset tuotantokustannukset olivat olleet tuotantoprosessiin tehtyjen parannusten ansiosta suhteellisen vakaita, mikä oli ollut mahdollista ainoastaan tekemällä huomattavia investointeja (katso taulukot 9 ja 11 edellä).
6.3.3 Varastot
(86)
Tarkasteltavana olevan tuotteen luonteen vuoksi varastoja ei pidetä. Tarkasteltavana oleva tuote kuivuu nopeasti, minkä jälkeen se paakkuuntuu, joten tuottajat valmistavat ainoastaan välittömästi kuljetettavaksi tarkoitettuja tuotteita.
6.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja investoinnit
Taulukko 9
Kannattavuus
Indeksi 2007 = -100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus (EU:ssa)
- 100
4
-2
3
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(87)
Samankaltaisen tuotteen kannattavuus määritettiin ilmaisemalla valituksen tekijän samankaltaisen tuotteen myynnistä saama nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.
(88)
Valituksen tekijä teki huomattavia tappioita vuonna 2007, hieman voittoa vuonna 2008 ja taas tappiota vuonna 2009. Valituksen tekijä saavutti tutkimusajanjaksona tiettyjen tuotantokustannustekijöiden vähenemisen ansiosta hieman voittoa.
Taulukko 10
Kassavirta
Indeksi 2007 = - 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Kassavirta
- 100
3 054
1 994
868
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(89)
Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, kehittyi suurin piirtein samalla tavalla kuin kannattavuus. Kassavirta oli siten negatiivinen vuonna 2007, ja vaikka se paranikin hieman vuonna 2008, se laski vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, eli yhteistyössä toimineen unionin tuottajan taloudellinen tilanne heikkeni.
Taulukko 11
Investoinnit
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Investoinnit yhteensä
100
111
185
277
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(90)
Edellä olevasta taulukosta näkyy, että valituksen tekijä lisäsi investointejaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaikka kannattavuus olikin heikko. Investoinnit liittyivät pääasiassa uusien tuotantovälineiden ja uusien, tehokkuutta lisäävien tuotantoprosessien käyttöönottoon. Investointien lisääntyminen osoittaa, että tuotannonalalla ei ole ollut vaikeuksia hankkia pääomaa, mikä osoittaa tuotannonalan olevan yhä elinkelpoinen.
(91)
Investoinnit lisääntyivät tarkastelujakson aikana 177 prosenttia.
(92)
Tuotannonala osoitti tuotantoprosessien parantamiseen tarkoitettuja investointejaan lisäämällä, että kyseisellä pääomavaltaisella tuotannonalalla oli edelleen kyky hankkia pääomaa, joskin tätä kykyä heikensivät vähenevä myynti ja lisääntyvät vaikeudet kassavirran tuottamisessa.
Taulukko 12
Sijoitetun pääoman tuotto (ROI)
Indeksi 2007 = - 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Investointien tuotto
- 100
13
-14
-51
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(93)
Investointien lisääntymisestä huolimatta investointien tuotto tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ei vastannut odotettua. Vaikka tilanne paranikin hieman vuonna 2008, sijoitetun pääoman tuotto pysyi tarkastelujakson ajan negatiivisena.
(94)
Tuotannonalan kasvu on siis rajallista eikä selvästikään vastaa viime vuosina tehtyjä investointeja.
7. VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(95)
Tutkimuksessa ilmeni, että joidenkin vahinkoindikaattoreiden suuntaus on positiivinen: tuotannon määrä nousi 6 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 38 prosenttia ja investoinnit lisääntyivät 177 prosenttia, minkä ansiosta yritys pystyi saavuttamaan jonkin verran voittoa (vuoden 2007 huomattavista tappioista tutkimusajanjakson pieneen voittoon). Kuten edellä on esitetty, monet indikaattorit osoittavat kuitenkin, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikentynyt huomattavasti tarkastelujakson aikana.
(96)
Myynnin määrä laski yhden unionin tuottajan tuotantolaitoksen sulkemisen seurauksensa 14 prosenttia. Työntekijöiden määrää oli vähennettävä 4 prosenttia, ja tuotantokapasiteetti laski 23 prosenttia. Vaikka kulutus laskikin ainoastaan 5 prosenttia, markkinaosuus väheni lähes 9 prosenttia. Kannattavuus oli siten heikkoa, mikä vaikutti kielteisesti sijoitusten tuottoon ja kassavirtaan, erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kannattavuus parani tarkastelujakson aikana, mutta pysyi tutkimusajanjakson ajan erittäin heikkona, eikä se riitä ylläpitämään tuotantoa keskipitkällä aikavälillä.
(97)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni kokonaistuotannon kasvusta huolimatta tuntuvasti. Samalla polkumyynnillä tapahtuvat tuonti asianomaisista maista kasvoi selvästi.
(98)
Edellä esitetyn perusteella todetaan alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut tutkimusajanjaksona perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
8. SYY-YHTEYS
8.1 Johdanto
(99)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.
8.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(100)
Oksaalihapon kulutus unionissa laski tutkimusajanjaksona 5 prosenttia, ja polkumyynnillä tapahtuva tuonti asianomaisista maista kasvoi kyseisenä ajanjaksona yli 4 prosenttia. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä kasvoi voimakkaimmin vuosien 2007 ja 2008 välillä, jolloin kasvua oli 54 prosenttia. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin kasvun myötä niiden markkinaosuus kasvoi 25 prosenttia vuosina 2007-2008 samalla kun unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 21 prosenttia.
(101)
Vaikka keskimääräiset tuontihinnat nousivatkin tarkastelujaksona 16 prosenttia, tuontihinnat olivat keskimäärin 21,9 prosenttia alhaisempia kuin yhteistyössä toimineen unionin tuottajan hinnat tutkimusajanjaksona, mikä aiheutti hintapainetta unionin tuotannonalalle ja esti yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa nostamasta hintojaan kannattavalle tasolle.
(102)
On syytä muistaa, että unionin tuotannonalan myyntimäärä putosi huomattavasti (- 14 prosenttia). Myynnin lasku oli kuitenkin paljon suurempi kuin kysynnän lasku ja johti markkinaosuuden kutistumiseen 9 prosentilla. Samaan aikaan asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi 10 prosenttia. Tämä osoittaa, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuva tuonti valtasi suureksi osaksi unionin tuotannonalan markkinaosuuden.
(103)
Asianomaisista maista tulevan halvan polkumyyntituonnin aiheuttama jatkuva paine unionin markkinoilla ei antanut yhteisön tuotannonalalle mahdollisuutta asettaa myyntihintojaan kasvaneita raaka-aine- ja energiakustannuksia vastaavalle tasolle. Tämä johti unionin tuotannonalan markkinaosuuden ja kannattavuuden jatkuvaan heikkenemiseen.
(104)
Edellä esitetyn vuoksi pääteltiin alustavasti, että asianomaisista maista peräisin olevan halvan polkumyyntituonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.
8.3 Muiden tekijöiden vaikutus
(105)
Syy-yhteyteen liittyen tutkittiin muitakin tekijöitä eli kysynnän kehitystä unionin markkinoilla, raaka-aineiden hintoja, unionin tuotannonalan vientitoimintaa, tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia muista maista ja oksaalihapon käyttöä tuotannonalan kytkösmarkkinoilla sekä talouskriisin vaikutusta.
8.3.1 Kysynnän kehitys unionin markkinoilla
(106)
Kuten taulukosta 1 ilmenee, oksaalihapon kulutus unionissa kasvoi ensin 24 prosenttia vuonna 2008, laski seuraavana vuonna 39 prosenttia ja kasvoi jälleen tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kulutus EU:n markkinoilla laski tarkastelujakson aikana 5 prosenttia. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan.
(107)
Vaikka tutkimuksessa ilmenikin, että unionin markkinoiden kysynnän laskeminen vuonna 2009 vaikutti myös asianomaisista maista peräisin olevaan tuontiin, on huomattava, että asianomaiset maat pystyivät polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttaman hintapaineen kautta kasvattamaan tarkastelujakson aikana myyntinsä määrää ja markkinaosuuttaan.
(108)
Vastaavasti katsotaan alustavasti, että unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemistä ei voida selittää vähentyneellä kulutuksella, vaan sen pääasiallisena aiheuttajana on asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin voimakas kasvu ja asianomaisten maiden viejien harjoittama hintojen alittaminen. Vaikka kysynnän supistuminen vaikutti vahinkoon, se ei poista syy-yhteyttä aiheutuneen merkittävän vahingon ja lisääntyneen polkumyyntituonnin väliltä.
8.3.2 Pääraaka-aineen hinnat
(109)
Kuten edellä taulukosta 8 ilmenee, keskimääräiset tuotantokustannukset pysyivät pääraaka-aineen (sokeri) kustannusten jyrkästä noususta huolimatta suhteellisen vakaina. Tutkimuksessa ilmenikin, että yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tuotantokustannukset eivät kehittyneet oksaalihapon tuotannon yhden pääraaka-aineen hintojen mukaisesti. Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan tuotantoprosessin parantamiseen tekemät investoinnit ovat lievittäneet sokerin hinnan jyrkän nousun - yli 50 prosenttia tarkastelujakson aikana - vaikutuksia. Nettovaikutuksena oli yleisesti ottaen tuotantokustannusten lasku 12 prosentilla. Edellä taulukosta 7 ilmenee kuitenkin myös, että yksikkömyyntihinta nousi tarkastelujakson aikana 31 prosenttia. Taloudellisten olosuhteiden eli raaka-aineiden hintakehityksen havaittiin vaikuttaneen yhtä lailla asianomaisissa maissa toimiviin viejiin, sillä niiden yksikkötuontihintojen kehitys oli samanlaista kuin yhteistyössä toimineen unionin tuottajan kohdalla, joskin vähäisempänä.
(110)
Markkinoilla, joilla vahingollista polkumyyntiä ei esiinny, voitaisiin odottaa, että hintoja mukautetaan säännöllisesti tuotantokustannusten eri osatekijöiden kehityksen huomioon ottamiseksi. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Yhteistyössä toiminut unionin tuottaja ei pystynyt saavuttamaan vankkoja voittomarginaaleja, joita tämän pääomavaltaisen alan tuottaja tarvitsee, joten sen kassavirta väheni.
(111)
Näin ollen päätellään alustavasti, että asianomaisista maista polkumyynnillä tuleva tuonti, joka alitti yhteistyössä toimineen unionin tuottajan hinnat, laski hintoja unionin markkinoilla ja esti yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa nostamasta myyntihintojaan tasolle, jolla ne olisivat kattaneet kustannukset tai saavuttaneet kohtuullisen kannattavuustason.
(112)
Kun otetaan huomioon, että raaka-aineen hinnat vaikuttivat myös asianomaisten maiden viejiin, voitiin alustavasti päätellä, että raaka-aineen hintojen nousulla ei voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalalle samalla kaudella aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
8.3.3 Unionin tuotannonalan vientitulos
Taulukko 13
Vientimäärät ja yksikköhinnat
Indeksi 2007 = 100
2007
2008
2009
Tutkimusajanjakso
Vienti tonnia
100
80
140
152
Keskimääräinen vientihinta
100
104
103
91
Lähde: Vastaukset kyselylomakkeeseen
(113)
Myös vientitoimintaa tarkasteltiin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ohella yhtenä tiedossa olevana tekijänä, joka olisi samaan aikaan voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, sen varmistamiseksi, ettei näiden muiden tekijöiden mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa pidettäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamana.
(114)
Analyysissä tuli esiin, että yhteistyössä toimineen unionin tuottajan vientimyynti etuyhteydettömille osapuolille edusti merkittävää osaa sen kokonaismyynnistä (noin 30 prosenttia). Yhteistyössä toimineen unionin tuottajan vientimäärät kasvoivat tarkastelujaksolla 52 prosenttia, vaikka vientimyynnin yksikköhinta laskikin tuntuvasti verrattuna yhteistyössä toimineen unionin tuottajan unionin markkinoilla laskuttamaan myyntihintaan, joka nousi huomattavasti. Tutkimuksessa ilmeni, että vienti oli tärkeässä asemassa kapasiteetin käyttöasteen säilyttämisessä, jotta kiinteät kustannukset ja koneinvestointien kustannukset voitiin kattaa. Vaikka vientimyynnin hinnat alittivatkin unionin markkinoiden hinnat, alhaisten hintojen syynä oli kilpailu vientimarkkinoilla asianomaisten maiden viejien halvan oksaalihapon kanssa. Tutkimuksessa ilmeni, että kyseisen viennin ansiosta yhteistyössä toiminut unionin tuottaja pystyi lievittämään EU:n markkinoilla kärsimäänsä vahinkoa, joten vienti ei ollut sellaista, että se olisi poistanut syy-yhteyden asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
8.3.4 Tuonti muista kolmansista maista
(115)
Koska tuontia muista kuin asianomaisista maista ei ollut, tällä seikalla ei ole vaikutusta EU:n markkinoihin.
8.3.5 Käyttö kytkösmarkkinoilla
(116)
Kuten edellä 52-55 kappaleista käy ilmi, kytkösmarkkinoilla käyttö rajoittuu yhden unionin tuottajan kytkössiirtoihin, joissa oksaalihappo muutetaan yrityksen sisällä oksalaateiksi. Oksalaattien myynnistä syntyvät voitot ovat huomattavia, ja niiden ansiosta tuottaja pystyikin jatkamaan toimintaansa, vaikka oksaalihapon myynnistä aiheutuikin tappioita. Tällä tekijällä ei siten ole vaikutusta unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
8.3.6 Talouskriisi
(117)
Oksaalihapon kulutus puolittui vuonna 2009 talouskriisin vuoksi vuoteen 2008 verrattuna ja laski osaltaan unionin tuotannonalan myynnin määrää (- 40 prosenttia) ja arvoa (- 45 prosenttia). Laskemalla hintoja kyseisellä jaksolla noin 5 prosenttia tuotannonala pystyi kuitenkin kasvattamaan markkinaosuuttaan (11 prosenttia) ja pitämään siten kriisin kielteiset vaikutukset mahdollisimman vähäisinä. Tuotannonala pysyikin vuonna 2009 kutakuinkin kannattavana.
(118)
Vaikka vuosien 2008-2009 talouskriisi saattaakin olla osaltaan heikentänyt unionin tuotannonalan tulosta, sen vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
8.4 Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(119)
Edellä kuvattu analyysi osoitti, että asianomaisista maista peräisin olevan myynnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat tarkastelujaksolla. Lisäksi havaittiin, että tuonti tapahtui polkumyyntihinnoin, jotka olivat tutkimusajanjaksolla huomattavasti eli lähes 22 prosenttia alle hintojen, jotka unionin tuotannonala veloitti tarkasteltavana olevasta tuotteesta unionin markkinoilla.
(120)
Halvan polkumyyntituonnin määrän ja markkinaosuuden kasvu tapahtui siitä huolimatta, että kokonaiskysyntä unionin markkinoilla laski tarkastelujakson aikana. Tuonnin markkinaosuuden kasvu osui ajallisesti yhteen unionin teollisuudenalan markkinaosuuden vähenemisen kanssa kyseisellä jaksolla. Samaan aikaan voitiin havaita negatiivista kehitystä unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen tilanteen keskeisissä indikaattoreissa, kuten edellä on osoitettu.
(121)
Kulutuksen väheneminen unionin markkinoilla vuonna 2009 vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan tulokseen. Tämän ja muiden tekijöiden vaikutuksen ei kuitenkaan voida katsoa olevan sellainen, että se poistaisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välisen syy-yhteyden.
(122)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset unionin tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että asianomaisista maista tuleva polkumyyntituonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
9. UNIONIN ETU
9.1 Alustavat huomiot
(123)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista alustavista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat, kuten unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
9.2 Unionin tuotannonalan etu
(124)
Unionin tuotannonala muodostuu kahdesta tuottajasta, joilla on tehtaita unionin eri jäsenvaltioissa ja jotka työllistävät suoraan 30-50 ihmistä samankaltaisen tuotteen valmistuksen ja myynnin alalla.
(125)
Toinen unionin tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa, mutta ei myöskään toimittanut mitään lisätietoja eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.
(126)
Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. On muistettava, että useimpien vahinkoindikaattorien kehitys oli tarkastelujaksolla negatiivista. Vakavia vaikutuksia kohdistui erityisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyviin vahinkoindikaattoreihin, kuten kannattavuuteen, kassavirtaan ja investointien tuottoon. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, oksaalihappoalan elpyminen ei ole riittävää mahdollistamaan unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen koheneminen, ja tilanne voi heiketä entisestään.
(127)
Toimenpiteiden käyttöönoton odotetaan palauttavan unionin markkinoille tehokkaat ja tasapuoliset kilpailuedellytykset, jolloin unionin tuotannonala voi mukauttaa oksaalihapon hinnat vastaamaan tuotantokustannuksia. Voidaan odottaa, että toimenpiteiden käyttöönotto tarjoaisi unionin tuotannonalalle tilaisuuden saada takaisin ainakin osa tarkastelujaksolla menetetystä markkinaosuudesta, mikä edelleen parantaisi sen taloudellista tilannetta ja kannattavuutta.
(128)
Sen vuoksi pääteltiin, että väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan oksaalihapon tuonnissa olisi unionin tuotannonalan etujen mukaista.
9.3 Tuojien etu
(129)
Kahdeksan etuyhteydetöntä tuojaa vastasi kyselyyn. Kyseisistä tuojista kolme toi ainoastaan pieniä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta, ja ne voisivat siirtää hinnankorostuksen asiakkailleen. Jotkin niistä ilmoittivat, että ne saattavat harkita tuotteen poistamista tuotevalikoimastaan, jos polkumyyntitoimenpiteet otetaan käyttöön.
(130)
Neljäs tuoja ilmoitti, että sen asiakkaat voisivat käyttää sisäistä jalostusmenettelyä kaikkiin niihin lopputuotteisiin, joiden tuotantoprosessissa käytetään oksaalihappoa ja jotka viedään takaisin EU:n ulkopuolelle. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi sen vuoksi huomattavaa vaikutusta kyseiseen tuojaan.
(131)
Edellä kuvatun perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei yleisesti ottaen ole huomattavia vaikutuksia tuojiin. Oksaalihapon voittomarginaalit ovat yleensä huomattavan korkeat tuojille, ja ne pystynevät siirtämään hinnankorotukset asiakkailleen.
9.4 Käyttäjien etu
(132)
Tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden käyttäjien osuus EU:n kulutuksesta tutkimusajanjaksona oli noin 22 prosenttia. Tutkimuksessa ilmeni, että EU:n käyttäjien etua tarkasteltaessa on syytä erottaa toisistaan jalostamattoman oksaalihapon ja jalostetun oksaalihapon käyttö. Yhteistyössä toiminut unionin tuotannonala tuottaa jalostamatonta oksaalihappoa, kun taas toinen, yhteistyössä toimimaton EU:n tuottaja tuottaa jalostettua oksaalihappoa, jota käytetään pääasiassa farmasia- ja elintarvikealalla sekä metallijauheen uuttamisessa metalliromusta.
(133)
Jalostamattoman oksaalihapon käyttäjät väittivät, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto nostaisi yhteistyössä toimineen unionin tuotannonalan, joka on EU:n ainoa tavarantoimittaja, hintoja. Käyttäjät mainitsivat kuitenkin myös, että ei ole suotavaa olla täysin riippuvainen ulkomailta tulevasta tuonnista.
(134)
Puhdistus- ja valkaisutuotteita valmistaville käyttäjille oksaalihappo on vain pieni osa tuotantopanosta, ja ne pystyisivät todennäköisesti siirtämään polkumyyntitulleista aiheutuvat hinnankorotukset asiakkailleen tai muuttamaan tuotteidensa valmistuskaavaa siten, että oksaalihapon tilalla voitaisiin mahdollisesti käyttää korvaavia tuotteita.
(135)
Kiillotusvalmisteita tuottaville käyttäjille oksaalihappo muodostaa suuren osan tuotantopanosten kustannuksista, eikä sitä voida korvata muulla aineella. Muiden kuin EU:n tuottajien aiheuttaman kilpailupaineen vuoksi on epätodennäköistä, että käyttäjät pystyisivät siirtämään hinnankorotukset kokonaisuudessaan asiakkailleen. On kuitenkin muistettava, että tuotteista viedään 95 prosenttia EU:n ulkopuolelle, joten kyseiset käyttäjät voisivat vaatia sisäisen jalostusmenettelynsä puitteissa tulleja takaisin.
(136)
Käyttäjille, jotka käyttävät oksaalihappoa muihin tarkoituksiin, kuten metalliromussa olevan metallin kierrätykseen, oksaalihappo on tärkeä osa sen lopputuotteen, jonka valmistukseen oksaalihappoa käytetään, kokonaistuotantokustannuksista. Lopputuotteen markkinat ovat erittäin epävakaat. Oksaalihappoa ei voi korvata tuotantoprosessissa muulla tuotteella. Unionin suurin romun kierrättäjä ostaa tällä hetkellä kaiken tarvitsemansa oksaalihapon unionin tuottajilta. Polkumyyntitullien käyttöönoton yhteydessä tuotannonala voi valita, korottaako tai missä määrin se korottaa hintojaan hyötyäkseen tullien käyttöönotosta. Sen vuoksi on epäselvää, mitä vaikutuksia toimenpiteiden käyttöönotosta olisi kyseiselle käyttäjälle. Koska kyseisen käyttäjän voitot valmiin tuotteet myynnistä ovat tällä hetkellä pieniä, kaikilla hinnankorotuksilla on kuitenkin kielteinen vaikutus, jos yritys ei voi siirtää hinnankorotusta kuluttajien maksettavaksi.
(137)
”Jalostettua” oksaalihappoa käytetään muun muassa tietyistä metalleista valmistettavan jauheen tuotantoon. Oksaalihapon kustannukset ovat huomattava osa kokonaistuotantokustannuksista. Oksaalihappoa ei tässä prosessissa voida korvata muulla aineella. Alalla voidaan kuitenkin saavuttaa huomattavia voittoja. Koska alalla on yleistä tehdä vuosittaisia sopimuksia, hinnankorotusten siirtäminen eteenpäin ei ole helppoa lyhyellä aikavälillä. On kuitenkin muistettava, että koska alin ehdotettu tulli on 14,6 prosenttia ja saavutettavat voitot ovat suuria, ala pystyisi selviytymään hinnankorotuksista.
(138)
Yksi käyttäjä väitti, että jalostettua oksaalihappoa ei tuoteta niin paljoa, että sillä voitaisiin vastata kysyntään. Jalostetun oksaalihapon tuotannon ja kulutuksen välinen vaje oli unionissa noin 1 000-2 000 tonnia vuodessa. Koska suurin osa lopputuotteista, joiden tuotannossa käytetään jalostettua oksaalihappoa, menee vientiin, käyttäjät voisivat kaikissa tapauksissa toimia halutessaan sisäisen jalostuksen järjestelmän puitteissa.
9.5 Unionin etua koskevat päätelmät
(139)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan oksaalihapon tuonnissa.
10. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
10.1 Vahingon korjaava taso
(140)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
(141)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(142)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voi kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada tällaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Katsotaan, että 8 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voidaan pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka unionin tuotannonalan voitaisiin olettaa saavuttaneen ilman vahingollista polkumyyntiä.
(143)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu 8 prosentin voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(144)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla tuotelajeittain yhteistyössä toimineiden kiinalaisten ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, johon oli tehty tarvittavat oikaisut tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla veloittamaan vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan tutkimusajanjakson aikana. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina vertailtujen tuotelajien keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.
10.2 Väliaikaiset toimenpiteet
(145)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta ja Intiasta peräisin olevassa tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina, alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(146)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Kiinasta ja Intiasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset, sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(147)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot muutoksista, joita on tehty yrityksen tuotantotoimintaan sekä kotimarkkina- ja vientimyyntiin, esimerkiksi mainittu nimenmuutos tai mainittu muutos tuotanto- ja myyntiyksiköissä. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(148)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjakson aikana.
(149)
Polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:
Maa
Yritys
Polkumyyntimarginaali
%
Vahinkomarginaali
%
Intia
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
22,8
40,8
Kaikki muut yritykset
43,6
50,7
Kiina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd ja Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7
54,5
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
22,1
Kaikki muut yritykset
52,2
66,3
11. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(150)
Kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia oksaalihapon tuottajia, jotka eivät vielä ole ilmoittautuneet, koska ne ovat uskoneet, etteivät ne täytä sen enempää markkinatalouskohtelun kuin yksilöllisen kohtelunkaan edellytyksiä, mutta jotka katsovat, että erillinen tulli olisi määritettävä, pyydetään ilmoittautumaan Euroopan komissiolle kymmenen päivän kuluessa siitä, kun tämä asetus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4).
(151)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi.
(152)
Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevaa oksaalihappoa, niin dihydraattina (CUS-numero 0028635-1 ja CAS-numero 6153-56-6) kuin vedettömänäkin (CUS-numero 0021238-4 ja CAS-numero 144-62-7), myös vesiliuoksena, joka kuuluu tällä hetkellä CN-koodiin ex 2917 11 00 (Taric-koodi 2917110091).
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Väliaikainen tulli
%
Taric-lisäkoodi
Intia
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Kaikki muut yritykset
43,6
B999
Kiina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Kaikki muut yritykset
52,2
B999
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tullimääräyksiä.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat pyytää yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
2. Kyseiset osapuolet voivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 19 päivänä lokakuuta 2011.