EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 211/2011
af 16. februar 2011
om borgerinitiativer
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 24, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktaten om Den Europæiske Union styrker unionsborgerskabet og skaber øget demokrati i den måde, hvorpå Unionen fungerer, ved bl.a. at sikre, at alle borgere får ret til at deltage i det demokratiske liv i Unionen via et europæisk borgerinitiativ. Denne procedure gør det muligt for borgerne at henvende sig direkte til Kommissionen med anmodning om, at den fremsætter et forslag til EU-retsakt til gennemførelse af traktaterne svarende til den ret, som traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde giver Europa-Parlamentet i sin artikel 225 og Rådet i sin artikel 241.
(2)
De procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ, bør være klare, enkle og brugervenlige samt stå i et rimeligt forhold til borgerinitiativets art for at fremme borgernes deltagelse og gøre Unionen mere tilgængelig. De bør sikre en fornuftig balance mellem rettigheder og forpligtelser.
(3)
De bør desuden sikre, at der for unionsborgerne gælder ensartede betingelser for at støtte et borgerinitiativ, uanset hvilken medlemsstat de kommer fra.
(4)
Kommissionen bør efter anmodning give borgerne oplysninger og uformel rådgivning om borgerinitiativer, især hvad angår registreringskriterierne.
(5)
Det er nødvendigt at fastsætte det minimum af medlemsstater, hvorfra borgerne skal komme. For at sikre, at et borgerinitiativ repræsenterer en EU-interesse, og samtidig sikre, at instrumentet forbliver let at anvende, bør antallet fastsættes til en fjerdedel af medlemsstaterne.
(6)
Med henblik herpå er det desuden hensigtsmæssigt at fastsætte det minimum af underskrivere, der skal komme fra hver af disse medlemsstater. For at sikre ensartede betingelser for borgere, der støtter et borgerinitiativ, bør minimumstallene være degressivt proportionale. Af klarhedshensyn bør disse minimumstal for hver medlemsstat fastsættes i et bilag til denne forordning. Det minimum af borgere, der kræves for hver medlemsstat, bør svare til antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet for hver medlemsstat multipliceret med en faktor på 750. Kommissionen bør tillægges beføjelser til at ændre det pågældende bilag for at afspejle enhver ændring i Europa-Parlamentets sammensætning.
(7)
Det er hensigtsmæssigt at fastsætte en minimumsalder for, hvornår borgerne kan støtte et borgerinitiativ. Det bør være samme alder som den, hvor borgerne får valgret til Europa-Parlamentet.
(8)
Et vellykket borgerinitiativ kræver et minimum af organisatorisk struktur. Dette bør tage form af en borgerkomité sammensat af fysiske personer (initiativtagere), der kommer fra mindst syv forskellige medlemsstater, for at tilskynde til udvikling af fælleseuropæiske temaer og fremme refleksionen over disse temaer. For at sikre gennemsigtighed og en smidig og effektiv kommunikation bør borgerkomiteen udpege repræsentanter, der skal fungere som forbindelsesled mellem borgerkomiteen og EU-institutionerne under hele proceduren.
(9)
Kollektive enheder, herunder især organisationer, som i overensstemmelse med traktaterne bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje, bør kunne støtte et borgerinitiativ direkte, forudsat at de gør det i fuld åbenhed.
(10)
For at sikre sammenhæng og gennemsigtighed i forbindelse med forslagene til borgerinitiativer, og for at undgå en situation, hvor der indsamles underskrifter til et forslag til borgerinitiativ, der ikke opfylder denne forordnings betingelser, bør det være obligatorisk at registrere sådanne initiativer på et websted, som Kommissionen stiller til rådighed forud for indsamlingen af de nødvendige støttetilkendegivelser fra borgerne. Alle forslag til borgerinitiativ, der opfylder denne forordnings betingelser, bør registreres af Kommissionen. Kommissionen bør varetage registreringen i overensstemmelse med de almindelige principper om god forvaltningsskik.
(11)
Når et forslag til borgerinitiativ er registreret, kan initiativtagerne indsamle støttetilkendegivelser fra borgerne.
(12)
Formularen til støttetilkendegivelse bør fastsættes i et bilag til denne forordning og indeholde de nødvendige data med henblik på medlemsstaternes kontrol. Kommissionen bør tillægges beføjelser til at ændre dette bilag i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde under hensyntagen til de oplysninger, den modtager fra medlemsstaterne.
(13)
Under behørig hensyntagen til princippet om, at personoplysninger skal være tilstrækkelige og relevante og ikke omfatte mere end, hvad der kræves til opfyldelse af de formål, hvortil de indsamles, skal underskriverne af et forslag til borgerinitiativ afgive personoplysninger, herunder i relevant omfang et personligt identifikationsnummer eller nummeret på et personligt identifikationsdokument, i det omfang, dette er nødvendigt for medlemsstaternes kontrol af støttetilkendegivelserne i overensstemmelse med national ret og praksis.
(14)
Med henblik på at drage nytte af moderne teknologi som redskab til at fremme deltagelsesdemokratiet bør det fastsættes, at støttetilkendegivelser kan indsamles online og i papirform. I forbindelse med onlineindsamlingssystemer bør der være truffet egnede sikkerhedsforanstaltninger for bl.a. at sikre, at oplysningerne indsamles og lagres sikkert. Med henblik herpå bør Kommissionen fastsætte detaljerede tekniske specifikationer for onlineindsamlingssystemer.
(15)
Medlemsstaterne bør kontrollere, at onlineindsamlingssystemer opfylder kravene i denne forordning, inden støttetilkendegivelserne indsamles.
(16)
Kommissionen bør stille open source-software til rådighed, der indeholder de relevante tekniske og sikkerhedsmæssige specifikationer, der er nødvendige for at overholde denne forordnings bestemmelser vedrørende onlineindsamlingssystemerne.
(17)
Det er hensigtsmæssigt at sikre, at støttetilkendegivelser til et borgerinitiativ indsamles inden en bestemt tidsfrist. For at sikre, at forslagene til borgerinitiativ fortsat er relevante, og samtidig tage hensyn til, hvor kompliceret det er at indsamle støttetilkendegivelser i hele Unionen, bør tidsfristen ikke være længere end 12 måneder fra datoen for registreringen af det foreslåede borgerinitiativ.
(18)
Det bør bestemmes, at når borgerinitiativet har modtaget det nødvendige antal støttetilkendegivelser fra underskrivere, skal den enkelte medlemsstat være ansvarlig for at kontrollere og attestere de støttetilkendegivelser, der er indsamlet fra underskrivere i den pågældende medlemsstat. Af hensyn til behovet for at begrænse den administrative byrde for medlemsstaterne bør de inden tre måneder efter modtagelse af en anmodning om attestering gennemføre denne kontrol på grundlag af relevante undersøgelser, der kan bygge på tilfældige stikprøver, og udstede et dokument, der bekræfter antallet af gyldige indkomne støttetilkendegivelser.
(19)
Initiativtagere bør sikre, at alle relevante betingelser i denne forordning er opfyldt, inden et borgerinitiativ forelægges Kommissionen.
(20)
Kommissionen bør behandle borgerinitiativet og drage særskilte juridiske og politiske konklusioner heraf. Den bør endvidere inden for tre måneder fastsætte, hvilke foranstaltninger den har til hensigt at træffe som reaktion herpå. For at påvise, at et borgerinitiativ, der støttes af mindst en million unionsborgere, og spørgsmålet om en eventuel opfølgning heraf er blevet grundigt overvejet, bør Kommissionen på en klar, forståelig og detaljeret måde forklare grundene til sine påtænkte foranstaltninger, ligesom den bør angive en begrundelse, hvis den ikke agter at træffe nogen foranstaltninger. Når Kommissionen har modtaget et borgerinitiativ, der støttes af det krævede antal underskrivere og opfylder de øvrige krav i denne forordning, bør initiativtagerne have ret til at forelægge initiativet ved en offentlig høring på EU-plan.
(21)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (4) finder fuldt ud anvendelse på behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning. Det er i den henseende af hensyn til retssikkerheden hensigtsmæssigt at tydeliggøre, at initiativtagerne til et borgerinitiativ og medlemsstaternes kompetente myndigheder er registeransvarlige i betydningen i direktiv 95/46/EF, og at præcisere, hvor lang tid personoplysninger, der er indsamlet med henblik på et borgerinitiativ, højst må opbevares. Initiativtagerne bør i deres egenskab af registeransvarlige træffe alle egnede foranstaltninger til at efterkomme forpligtelserne i medfør af direktiv 95/46/EF, navnlig forpligtelserne vedrørende lovlig behandling af oplysninger, sikkerheden i forbindelse med behandling og fremlæggelse af oplysninger og den registreredes ret til at få adgang til sine personoplysninger samt til at få berigtiget og slettet sine personoplysninger.
(22)
Bestemmelserne i kapitel III i direktiv 95/46/EF om retsmidler, ansvar og sanktioner finder fuldt ud anvendelse, hvad angår den databehandling, der udføres i medfør af denne forordning. Initiativtagere til et borgerinitiativ bør være ansvarlige for de skader, de forårsager, i overensstemmelse med gældende national ret. Medlemsstaterne bør desuden sikre, at initiativtagerne pålægges passende sanktioner for overtrædelser af denne forordning.
(23)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5) finder fuldt ud anvendelse på Kommissionens behandling af personoplysninger i medfør af denne forordning.
(24)
Af hensyn til fremtidige behov for tilpasning bør Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på at ændre bilagene til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau.
(25)
De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (6).
(26)
I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8, hvori det fastsættes, at enhver har ret til beskyttelse af personoplysninger, der vedrører den pågældende.
(27)
Der er foretaget høring af Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, som har afgivet en udtalelse (7) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand
I denne forordning fastsættes de procedurer og betingelser, der er nødvendige for fremsættelsen af et borgerinitiativ, jf. artikel 11 i traktaten om Den Europæiske Union og artikel 24 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »borgerinitiativ«: et initiativ, der er indgivet til Kommissionen i overensstemmelse med denne forordning, hvori Kommissionen opfordres til inden for rammerne af sine beføjelser at fremsætte et egnet forslag om spørgsmål, hvor en EU-retsakt efter borgernes opfattelse er nødvendig til gennemførelse af traktaterne, og som støttes af mindst én million berettigede underskrivere, der kommer fra mindst en fjerdedel af alle medlemsstaterne
2) »underskrivere«: unionsborgere, der har støttet et givet borgerinitiativ ved at udfylde en støttetilkendegivelsesformular vedrørende det pågældende initiativ
3) »initiativtagere«: fysiske personer, som har dannet en borgerkomité, der er ansvarlig for forberedelsen og indgivelsen af et borgerinitiativ til Kommissionen.
Artikel 3
Krav til initiativtagere og underskrivere
1. Initiativtagerne skal være unionsborgere og have nået den alder, hvor de får valgret til Europa-Parlamentet.
2. Initiativtagerne skal danne en borgerkomité på mindst syv personer, som skal være bosat i mindst syv forskellige medlemsstater.
Initiativtagerne skal udpege en repræsentant og en stedfortræder for denne (»kontaktpersonerne«), som skal fungere som bindeled mellem borgerkomitéen og EU-institutionerne under hele proceduren og have mandat til at tale og handle på borgerkomitéens vegne.
Initiativtagere, der er medlemmer af Europa-Parlamentet, medregnes ikke i det minimumsantal, der kræves for dannelse af en borgerkomité.
Med henblik på registrering af et forslag til borgerinitiativ i henhold til artikel 4 tager Kommissionen kun hensyn til de oplysninger om syv komitémedlemmer, som kræves for at opfylde kravene i denne artikels stk. 1 og i nærværende stykke.
3. Kommissionen kan anmode initiativtagerne om at forelægge passende beviser for, at kravene i stk. 1 og 2 er opfyldt.
4. For at være berettigede til at støtte et forslag til borgerinitiativ skal underskriverne være unionsborgere og have nået den alder, hvor de får valgret til Europa-Parlamentet.
Artikel 4
Registrering af et forslag til borgerinitiativ
1. Forud for indsamlingen af støttetilkendegivelser fra underskrivere af et forslag til borgerinitiativ skal initiativtagerne lade initiativet registrere i Kommissionen og indgive de oplysninger, der er fastsat i bilag II, særlig vedrørende det foreslåede borgerinitiativs emne og formål.
Disse oplysninger skal indgives på et af Unionens officielle sprog til et onlineregister, som Kommissionen stiller til rådighed til det formål (herefter benævnt »registret«).
Initiativtagerne skal til registret og i givet fald på deres websted afgive regelmæssigt ajourførte oplysninger om støtte- og finansieringskilder for forslaget til borgerinitiativ.
Når en registrering er bekræftet i henhold til stk. 2, kan initiativtagerne indgive det foreslåede borgerinitiativ til registret på andre officielle EU-sprog. Initiativtagerne er selv ansvarlige for oversættelsen af det foreslåede initiativ til andre officielle EU-sprog.
Kommissionen opretter et kontaktpunkt, som kan yde information og bistand.
2. Inden for to måneder fra modtagelsen af oplysningerne i bilag II registrerer Kommissionen et forslag til borgerinitiativ under et specifikt registreringsnummer og sender en bekræftelse til initiativtageren, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
borgerkomiteen er blevet dannet, og kontaktpersonerne er blevet udpeget i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2
b)
forslaget til borgerinitiativ falder ikke åbenbart uden for Kommissionens beføjelse til at fremsætte et forslag til EU-retsakt med henblik på gennemførelsen af traktaterne
c)
forslaget til borgerinitiativ er ikke utilstedeligt, uunderbygget eller af chikanøs karakter, og
d)
forslaget til borgerinitiativ er ikke åbenbart i strid med Unionens værdier, som fastsat i artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union.
3. Kommissionen afslår at registrere forslag til borgerinitiativ, hvis et eller flere af kravene i stk. 2 ikke er opfyldt.
Såfremt Kommissionen afslår at registrere et forslag til borgerinitiativ, oplyser den initiativtagerne om begrundelsen herfor samt om alle deres retlige og udenretlige klagemuligheder.
4. Et forslag til borgerinitiativ, der er blevet registreret, offentliggøres i registret. Uden at det berører de rettigheder, de har i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001, har de registrerede ret til at kræve deres personlige oplysninger slettet fra onlineregistret efter udløbet af perioden på to år fra datoen for registreringen af forslaget til borgerinitiativ.
5. Initiativtagerne kan på ethvert tidspunkt forud for indgivelsen af støttetilkendegivelser i henhold til artikel 8 trække et forslag til borgerinitiativ, der er blevet registreret, tilbage. I så fald angives dette i registret.
Artikel 5
Procedurer og betingelser for indsamling af støttetilkendegivelser
1. Initiativtagerne er ansvarlige for indsamlingen af støttetilkendegivelser fra underskrivere af et forslag til borgerinitiativ, der er blevet registreret i overensstemmelse med artikel 4.
Med henblik på indsamling af støttetilkendegivelser, kan der alene bruges formularer, der er i overensstemmelse med modellerne i bilag III og er i en af de sprogudgaver, der er optaget i registret for det pågældende forslag til borgerinitiativ. Initiativtagerne udfylder formularerne som anført i bilag III, inden indsamlingen af støttetilkendegivelser fra underskrivere påbegyndes. Oplysningerne på formularerne skal svare til oplysningerne i registret.
2. Initiativtagerne kan indsamle støttetilkendegivelser i papirform eller elektronisk. Hvis støttetilkendegivelserne indsamles online, finder artikel 6 anvendelse.
I denne forordning behandles støttetilkendegivelser, der er underskrevet elektronisk med en avanceret elektronisk signatur som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/93/EF af 13. december 1999 om en fællesskabsramme for elektroniske signaturer (8), på samme måde som støttetilkendegivelser i papirform.
3. Det skal kræves, at underskriverne udfylder de støttetilkendegivelsesformularer, som initiativtagerne stiller til rådighed. De skal kun anføre de personoplysninger, som er nødvendige for medlemsstaternes kontrol, jf. bilag III.
Underskriverne kan kun støtte et givet forslag til borgerinitiativ én gang.
4. Medlemsstaterne sender Kommissionen eventuelle ændringer af oplysningerne i bilag III. Under hensyntagen til disse ændringer kan Kommissionen ved hjælp af delegerede retsakter, jf. artikel 17 og med forbehold af betingelserne i artikel 18 og 19, vedtage ændringer af bilag III.
5. Alle støttetilkendegivelser skal indsamles efter datoen for registreringen af forslaget til borgerinitiativ og inden en frist på højst 12 måneder.
Efter denne periodes afslutning skal det af registret fremgå, at fristen er udløbet, og i påkommende tilfælde at der ikke er indgivet det nødvendige antal støttetilkendegivelser.
Artikel 6
Onlineindsamlingssystemer
1. Hvis støttetilkendegivelser indsamles online, skal de data, der indhentes via onlineindsamlingssystemet, lagres på en medlemsstats område.
Onlineindsamlingssystemet attesteres i overensstemmelse med stk. 3 i den medlemsstat, hvor de data, der indsamles via onlineindsamlingssystemet, vil blive lagret. Initiativtagerne kan anvende ét enkelt onlineindsamlingssystem til at indsamle støttetilkendegivelser i flere eller alle medlemsstater.
Modellerne til støttetilkendegivelsesformularer kan tilpasses med henblik på onlineindsamling.
2. Initiativtagerne skal sikre, at det onlineindsamlingssystem, der anvendes til at indsamle støttetilkendegivelser, er i overensstemmelse med stk. 4.
Inden indsamlingen af støttetilkendegivelser påbegyndes, skal initiativtagerne anmode den kompetente myndighed i den relevante medlemsstat om at attestere, at det onlineindsamlingssystem, der anvendes hertil, er i overensstemmelse med stk. 4.
Initiativtagerne kan først påbegynde indsamlingen af støttetilkendegivelser via onlineindsamlingssystemet, når attesten i stk. 3 er udstedt. Initiativtagerne skal offentliggøre en kopi af den pågældende attest på det websted, der anvendes til onlineindsamlingssystemet.
Senest den 1. januar 2012 udvikler Kommissionen og vedligeholder herefter en open source-software, som indeholder de relevante tekniske og sikkerhedsmæssige specifikationer, der er nødvendige for at overholde denne forordnings bestemmelser vedrørende onlineindsamlingssystemerne. Denne software stilles gratis til rådighed.
3. Hvis onlineindsamlingssystemet opfylder stk. 4, udsteder den relevante kompetente myndighed inden en måned en attest i overensstemmelse med modellen i bilag IV.
Medlemsstaterne anerkender attester udstedt af andre medlemsstaters kompetente myndigheder.
4. Onlineindsamlingssystemer skal have passende sikkerhedsmæssige og tekniske kendetegn til at sikre, at:
a)
kun fysiske personer kan indgive en støttetilkendegivelse online
b)
de data, der indkommer online, indsamles og lagres sikkert for derved bl.a. at sikre, at de ikke kan ændres eller anvendes til andre formål end til at tilkendegive den angivne støtte til et givet borgerinitiativ, og beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, mod hændeligt tab, mod ændring, ubeføjet udbredelse og ikke-autoriseret adgang
c)
systemet kan generere støttetilkendegivelsesformularer, der er i overensstemmelse med modellerne i bilag III, for derved at gøre det muligt for medlemsstaterne at foretage kontrol, jf. artikel 8, stk. 2.
5. Senest den 1. januar 2012 vedtager Kommissionen efter forskriftsproceduren i artikel 20, stk. 2, tekniske specifikationer til gennemførelse af stk. 4.
Artikel 7
Minimum af underskrifter fra hver medlemsstat
1. Underskriverne af et borgerinitiativ skal komme fra mindst en fjerdedel af alle medlemsstater.
2. I en mindst en fjerdedel af medlemsstaterne skal underskriverne mindst omfatte det minimum af borgere, der er fastsat i bilag I, på tidspunktet for registrering af forslaget til borgerinitiativ. Disse minimumstal skal svare til antallet af medlemmer af Europa-Parlamentet for hver medlemsstat multipliceret med en faktor på 750.
3. Kommissionen vedtager ved hjælp af delegerede retsakter, jf. artikel 17 og med forbehold af artikel 18 og 19, passende tilpasninger af bilag I for at afspejle eventuelle ændringer i Europa-Parlamentets sammensætning.
4. Underskriverne anses for at komme fra den medlemsstat, der er ansvarlig for at kontrollere deres støttetilkendegivelse, jf. artikel 8, stk. 1, andet afsnit.
Artikel 8
Medlemsstaternes kontrol og attestering af støttetilkendegivelser
1. Når initiativtagerne har indsamlet de nødvendige støttetilkendegivelser fra underskriverne, jf. artikel 5 og 7, fremsender de støttetilkendegivelserne i papirform eller elektronisk form til de relevante kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 15 til kontrol og attestering. Med henblik herpå anvender initiativtagerne formularen i bilag V og holder støttetilkendegivelser indsamlet i papirform, støttetilkendegivelser, der er underskrevet elektronisk med en avanceret elektronisk signatur, og støttetilkendegivelser indsamlet via et onlineindsamlingssystem adskilt.
Initiativtagerne fremsender støttetilkendegivelserne til den relevante medlemsstat, dvs.:
a)
til den medlemsstat, hvor underskriveren er bosiddende eller er statsborger, jf. bilag III, del C, punkt 1, eller
b)
til den medlemsstat, der har udstedt det personlige ID-nummer eller det personlig ID-dokument, der er angivet i støttetilkendegivelsen, jf. bilag III, del C, punkt 2.
2. De kompetente myndigheder kontrollerer inden tre måneder fra modtagelsen af anmodningen støttetilkendegivelserne på grundlag af passende undersøgelser og i overensstemmelse med national ret og praksis, hvor det er passende. På grundlag heraf udsteder de en attest til initiativtagerne i overensstemmelse med modellen i bilag VI, hvori antallet af gyldige støttetilkendegivelser for den pågældende medlemsstat attesteres.
Med henblik på kontrol af støttetilkendegivelserne kræves der ikke autentifikation af underskrifterne.
3. Den i stk. 2 omhandlede attest er gratis.
Artikel 9
Indgivelse af et borgerinitiativ til Kommissionen
Når initiativtagerne har modtaget attesterne, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, og alle de relevante procedurer og betingelser, der er fastsat i denne forordning, er fulgt og overholdt, kan de indgive borgerinitiativet til Kommissionen sammen med oplysninger om enhver form for støtte eller finansiering, der måtte være modtaget til initiativet. Disse oplysninger offentliggøres i registret.
Pligten til at oplyse om støtte og finansiering modtaget fra enhver kilde, gælder for beløb over den grænse, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådet forordning (EF) nr. 2004/2003 af 4. november 2003 om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (9).
Med henblik på denne artikel anvender initiativtagerne formularen i bilag VII og indgiver den udfyldte formular sammen med kopier i papirform eller elektronisk form af de attester, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2.
Artikel 10
Procedure for Kommissionens behandling af et borgerinitiativ
1. Når Kommissionen modtager et borgerinitiativ i overensstemmelse med artikel 9
a)
offentliggør den straks borgerinitiativet i registeret
b)
mødes den med initiativtagerne på et passende niveau for at give dem lejlighed til at redegøre nærmere for de spørgsmål, der rejses i borgerinitiativet
c)
fastsætter den inden tre måneder sine juridiske og politiske konklusioner om initiativet samt eventuelle foranstaltninger, den agter at træffe, og grundene til, at den har valgt at træffe eller eventuelt ikke at træffe foranstaltninger, i en meddelelse.
2. Den i stk. 1, litra c), omhandlede meddelelse sendes til initiativtagerne samt til Europa-Parlamentet og Rådet og offentliggøres.
Artikel 11
Offentlig høring
Når betingelserne i artikel 10, stk. 1, litra a) og b), er opfyldt, og inden for fristen i artikel 10, stk. 1, litra c), skal initiativtagerne gives mulighed for at fremlægge initiativet ved en offentlig høring. Kommissionen og Europa-Parlamentet sikrer, at denne høring arrangeres i Europa-Parlamentet, i givet fald sammen med andre EU-institutioner eller -organer, som måtte ønske at deltage, og at Kommissionen er repræsenteret på et passende niveau.
Artikel 12
Beskyttelse af personoplysninger
1. Ved behandlingen af personoplysninger i medfør af denne forordning skal initiativtagerne til et borgerinitiativ og medlemsstatens kompetente myndigheder overholde direktiv 95/46/EF og de nationale bestemmelser, der er vedtaget i medfør heraf.
2. Med henblik på deres respektive behandling af personoplysninger anses initiativtagerne til et borgerinitiativ og de kompetente myndigheder, der er udpeget i henhold til artikel 15, stk. 2, for at være registeransvarlige, jf. artikel 2, litra d), i direktiv 95/46/EF.
3. Initiativtagerne sikrer, at personoplysninger indsamlet til et givent borgerinitiativ ikke anvendes til noget andet formål end den tilkendegivne støtte til det pågældende initiativ, og destruerer alle støttetilkendegivelser til det pågældende initiativ og kopier heraf senest én måned efter at have indgivet initiativet til Kommissionen, jf. artikel 9, eller senest 18 måneder efter datoen for registreringen af forslaget til borgerinitiativ, hvis dette er en tidligere dato.
4. Den kompetente myndighed anvender kun de personoplysninger, den modtager i forbindelse med et givent borgerinitiativ, til at kontrollere støttetilkendegivelserne i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, og destruerer alle støttetilkendegivelser og kopier heraf senest én måned efter, at den har udstedt den attest, der er omhandlet i nævnte artikel.
5. Støttetilkendegivelser til et givet borgerinitiativ og kopier heraf kan opbevares ud over fristerne i stk. 3 og 4, hvis det er nødvendigt af hensyn til administrative eller retlige procedurer vedrørende et forslag til borgerinitiativ. Initiativtagerne og den kompetente myndighed skal destruere alle støttetilkendegivelser og kopier heraf senest en uge efter, at de nævnte procedurer er afsluttet med en endelig afgørelse.
6. Initiativtagerne gennemfører de fornødne tekniske og organisatoriske foranstaltninger til at beskytte personoplysninger mod hændelig eller ulovlig tilintetgørelse, mod hændeligt tab, mod ændring, ubeføjet udbredelse og ikke-autoriseret adgang, navnlig hvis behandlingen omfatter fremsendelse af oplysninger gennem et netværk, samt mod enhver anden form for ulovlig behandling.
Artikel 13
Ansvar
Initiativtagere kan drages til ansvar for enhver skade, de forvolder i forbindelse med et organiseringen af borgerinitiativ, i overensstemmelse med gældende national ret.
Artikel 14
Sanktioner
1. Medlemsstaterne sikrer, at initiativtagere pålægges passende sanktioner for overtrædelser af denne forordning, særlig for følgende:
a)
falske erklæringer fra initiativtagerne
b)
svigagtig anvendelse af data.
2. De i stk. 1 omhandlede sanktioner skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning.
Artikel 15
Medlemsstaternes kompetente myndigheder
1. Med henblik på gennemførelsen af artikel 6, stk. 3, udpeger medlemsstaterne de kompetente myndigheder, der skal være ansvarlige for udstedelsen af den deri nævnte attest.
2. Med henblik på gennemførelsen af artikel 8, stk. 2, udpeger hver medlemsstat én kompetent myndighed, der skal være ansvarlig for at koordinere kontrollen af støttetilkendegivelserne og for at udstede de deri nævnte attester.
3. Senest den 1. marts 2012 sender medlemsstaterne navnene og adresserne på de kompetente myndigheder til Kommissionen.
4. Kommissionen offentliggør en liste over de kompetente myndigheder.
Artikel 16
Ændring af bilagene
Kommissionen kan ved hjælp af delegerede retsakter, jf. artikel 17, og med forbehold af artikel 18 og 19, vedtage ændringer af bilagene til denne forordning inden for de grænser, der sættes af de relevante bestemmelser i denne forordning.
Artikel 17
Udøvelse af delegerede beføjelser
1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage de delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 16, for en ubegrænset periode.
2. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
3. Beføjelserne til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i artikel 18 og 19 anførte betingelser.
Artikel 18
Tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser
1. Den i artikel 16 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet.
2. Den institution, der har indledt en intern procedure med henblik på at afgøre om delegationen af beføjelser skal tilbagekaldes, bestræber sig på at give den anden institution og Kommissionen meddelelse herom i rimelig tid, inden den endelige afgørelse træffes, med angivelse af, hvilke delegerede beføjelser der kunne være genstand for tilbagekaldelse, samt den mulige begrundelse herfor.
3. Afgørelsen om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning øjeblikkeligt eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er trådt i kraft. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 19
Indsigelser mod delegerede retsakter
1. Europa-Parlamentet eller Rådet kan gøre indsigelse mod en delegeret retsakt inden for en frist på to måneder fra datoen for meddelelsen. Fristen forlænges med to måneder på initiativ af Europa-Parlamentet eller Rådet.
2. Har hverken Europa-Parlamentet eller Rådet ved udløbet af den frist, der er omhandlet i stk. 1, gjort indsigelse mod den delegerede retsakt, offentliggøres den i Den Europæiske Unions Tidende og træder i kraft på den dato, der er fastsat heri.
Den delegerede retsakt kan offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og træde i kraft inden fristens udløb, hvis både Europa-Parlamentet og Rådet har meddelt Kommissionen, at de ikke agter at gøre indsigelse.
3. Hvis Europa-Parlamentet eller Rådet gør indsigelse mod en delegeret retsakt inden udløbet af den frist, der er omhandlet i stk. 1, træder den ikke i kraft. Den institution, der gør indsigelse mod den delegerede retsakt, anfører begrundelsen herfor.
Artikel 20
Udvalg
1. Med henblik på gennemførelsen af artikel 6, stk. 5, bistås Kommissionen af et udvalg.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.
Artikel 21
Meddelelse af nationale bestemmelser
Hver medlemsstat meddeler Kommissionen de specifikke bestemmelser, den vedtager for at gennemføre denne forordning.
Kommissionen underretter de øvrige medlemsstater herom.
Artikel 22
Revision
Senest den den 1. april 2015 og derefter hvert tredje år aflægger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om anvendelsen af denne forordning.
Artikel 23
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. april 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 16. februar 2011.
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EU) N:o 211/2011,
annettu 16 päivänä helmikuuta 2011,
kansalaisaloitteesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan ensimmäisen kohdan,
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),
sekä katsovat seuraavaa:
(1)
Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella vahvistetaan unionin kansalaisuuden merkitystä ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa eurooppalaisen kansalaisaloitteen kautta. Tämä menettely antaa kansalaisille mahdollisuuden kääntyä suoraan komission puoleen ja pyytää sitä tekemään perussopimusten soveltamista koskeva ehdotus unionin säädökseksi, mikä on samanlainen oikeus, kuin Euroopan parlamentille annetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 225 artiklassa ja neuvostolle mainitun perussopimuksen 241 artiklassa.
(2)
Kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia kansalaisaloitteen luonteeseen nähden siten, että rohkaistaan kansalaisten osallistumista ja tehdään unionista helpommin lähestyttävä. Niillä olisi saavutettava oikeuksien ja velvollisuuksien välinen sopiva tasapaino.
(3)
Niillä olisi myös varmistettava, että unionin kansalaisiin sovelletaan yhtäläisiä kansalaisaloitteen tukemista koskevia edellytyksiä riippumatta siitä, mistä jäsenvaltiosta he ovat lähtöisin.
(4)
Komission olisi pyynnöstä annettava kansalaisille tietoja ja epävirallisia neuvoja, jotka koskevat kansalaisaloitteita ja erityisesti rekisteröintiperusteita.
(5)
On tarpeen säätää niiden jäsenvaltioiden vähimmäismäärä, joista kansalaisten on oltava lähtöisin. Täksi määräksi olisi asetettava yksi neljäsosa jäsenvaltioista sen varmistamiseksi, että kansalaisaloite koskee asiaa, jolla on merkitystä unionin tasolla, samalla kun tämä väline säilyy helppokäyttöisenä.
(6)
Tätä tarkoitusta varten on myös aiheellista säätää kustakin näistä jäsenvaltioista lähtöisin olevien allekirjoittajien vähimmäismäärä. Näiden vähimmäismäärien olisi oltava alenevasti suhteellisia sen varmistamiseksi, että kansalaisilla on yhtäläiset edellytykset tukea kansalaisaloitetta. Nämä vähimmäismäärät olisi selvyyden vuoksi esitettävä kunkin jäsenvaltion osalta tämän asetuksen liitteessä. Kussakin jäsenvaltiossa vaadittavan allekirjoittajien vähimmäismäärän olisi vastattava asianomaisesta jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrää kerrottuna luvulla 750. Komissiolle olisi siirrettävä valta muuttaa tätä liitettä, jotta se vastaisi muutoksia Euroopan parlamentin kokoonpanossa.
(7)
Kansalaisaloitetta tukeville kansalaisille on aiheellista asettaa vähimmäisikä. Sellaiseksi olisi asetettava ikä, jonka saavutettuaan kansalaiset voivat äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa.
(8)
Kansalaisaloitteen käsittelyn menestyksekäs läpivieminen edellyttää tietynasteista organisoitua rakennetta. Tämän olisi oltava kansalaistoimikunta, joka koostuu vähintään seitsemästä eri jäsenvaltiosta lähtöisin olevasta luonnollisesta henkilöstä (järjestäjät), jotta rohkaistaan tuomaan esiin unionin laajuisia kysymyksiä ja edistetään näiden kysymysten pohdintaa. Avoimuuden sekä yhteydenpidon sujuvuuden ja tehokkuuden vuoksi kansalaistoimikunnan olisi nimettävä edustajat, jotka huolehtivat yhteydenpidosta toimikunnan ja unionin toimielinten välillä koko menettelyn ajan.
(9)
Yhteisöjen, erityisesti järjestöjen, jotka perussopimusten mukaisesti myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen, olisi voitava ilmaista kannatuksensa kansalaisaloitteelle edellyttäen, että ne tekevät sen täysin avoimella tavalla.
(10)
Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus ja avoimuus ehdotettujen kansalaisaloitteiden osalta ja välttää tilanne, jossa allekirjoituksia kerätään sellaista ehdotettua kansalaisaloitetta varten, joka ei täytä tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä, olisi aloitteiden rekisteröinnin komission perustamalla verkkosivustolla oltava pakollista ennen tarvittavien tuenilmausten keruuta kansalaisilta. Komission olisi rekisteröitävä kaikki ehdotetut kansalaisaloitteet, jotka täyttävät tässä asetuksessa säädetyt edellytykset. Komission olisi suoritettava rekisteröinti hyvää hallintotapaa koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti.
(11)
Kun ehdotettu kansalaisaloite on rekisteröity, järjestäjät voivat kerätä tuenilmauksia kansalaisilta.
(12)
On aiheellista esittää tämän asetuksen liitteessä tuenilmauslomake, jossa määritetään vaadittavat tiedot jäsenvaltioiden suorittamaa tarkistusta varten. Komissiolle olisi siirrettävä valta muuttaa tätä liitettä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti siten, että se ottaa huomioon jäsenvaltioiden sille toimittamat tiedot.
(13)
Noudattaen periaatetta, jonka mukaan henkilötietojen on oltava asianmukaisia ja asiaan liittyviä eivätkä ne saa olla liian laajoja suhteessa tarkoituksiin, joihin ne kerätään, ehdotetun kansalaisaloitteen allekirjoittajien henkilötiedot, tapauksen mukaan myös henkilökohtainen tunnistenumero tai henkilöasiakirjan numero, on annettava siinä laajuudessa kuin jäsenvaltiot tarvitsevat niitä tuenilmausten tarkistamiseen kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti.
(14)
Jotta nykytekniikkaa voidaan hyödyntää osallistuvan demokratian välineenä, on aiheellista säätää, että tuenilmausten keruu voidaan suorittaa sekä tietoverkossa että paperilla. Verkossa toteutettavilla keruujärjestelmillä olisi oltava riittävät turvaominaisuudet muun muassa sen varmistamiseksi, että tiedot kerätään ja tallennetaan turvallisesti. Komission olisi tämän vuoksi laadittava yksityiskohtaiset tekniset eritelmät verkossa toteutettavia keruujärjestelmiä varten.
(15)
On aiheellista, että jäsenvaltiot varmistavat, että verkossa toteutettavat keruujärjestelmät ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaiset, ennen kuin tuenilmauksia kerätään.
(16)
Komission olisi asetettava saataville avoimen lähdekoodin ohjelmisto, joka käsittää asianmukaiset tekniset ominaisuudet ja turvaominaisuudet, jotka ovat tarpeen verkossa toteutettavia keruujärjestelmiä koskevien tämän asetuksen säännösten noudattamiseksi.
(17)
On aiheellista varmistaa, että kansalaisaloitetta koskevat tuenilmaukset kerätään tietyn ajan kuluessa. Jotta voidaan varmistaa, että ehdotetut kansalaisaloitteet säilyttävät ajankohtaisuutensa, ja ottaa toisaalta huomioon, että tuenilmausten keruu koko unionin alueelta on monimutkaista, tämä aika saisi olla enintään 12 kuukautta ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintipäivästä.
(18)
Sitä tilannetta varten, että kansalaisaloite on saanut vaadittavat tuenilmaukset allekirjoittajilta, olisi säädettävä kunkin jäsenvaltion olevan vastuussa asianomaisesta jäsenvaltiosta lähtöisin olevilta allekirjoittajilta kerättyjen tuenilmausten tarkistamisesta ja vahvistamisesta. Ottaen huomioon tarpeen rajoittaa jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta, niiden olisi kolmen kuukauden kuluessa vahvistamista koskevan pyynnön vastaanottamisesta suoritettava asianmukaiset tarkistukset, jotka voivat perustua satunnaisotantaan, ja annettava asiakirja, jossa vahvistetaan saatujen pätevien tuenilmausten määrä.
(19)
Järjestäjien olisi varmistettava, että kaikki tässä asetuksessa säädetyt asiaankuuluvat edellytykset ovat täyttyneet, ennen kuin he toimittavat kansalaisaloitteen komissiolle.
(20)
Komission olisi tutkittava kansalaisaloite ja annettava sitä koskevat oikeudelliset ja poliittiset päätelmänsä erillisinä. Sen olisi myös kolmen kuukauden kuluessa esitettävä toimet, jotka se aikoo toteuttaa kansalaisaloitteen johdosta. Osoittaakseen, että vähintään miljoonan unionin kansalaisen tukemaa kansalaisaloitetta ja sen mahdollisia jatkotoimia tutkitaan huolellisesti, komission olisi selitettävä selvästi, helppotajuisesti ja yksityiskohtaisesti kaavailemiensa toimien perusteet tai perusteensa sille, ettei se aio toteuttaa mitään toimia. Kun komissio on vastaanottanut kansalaisaloitteen, jota tukee vaadittu määrä allekirjoittajia ja joka täyttää tämän asetuksen muut vaatimukset, järjestäjillä olisi oltava oikeus esitellä tämä aloite unionin tasolla järjestettävässä julkisessa kuulemisessa.
(21)
Tätä asetusta sovellettaessa suoritettavaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan kaikilta osin yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY (4). Tässä yhteydessä on oikeusvarmuuden vuoksi syytä selventää, että kansalaisaloitteen järjestäjät ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat direktiivissä 95/46/EY tarkoitettuja rekisterinpitäjiä, ja määrittää enimmäisaika, jonka kansalaisaloitetta varten kerättyjä henkilötietoja saa säilyttää. Järjestäjien on rekisterinpitäjinä toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet noudattaakseen direktiivissä 95/46/EY säädettyjä velvoitteita, erityisesti niitä, jotka liittyvät henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuuteen, tietojen käsittelyn turvallisuuteen, tietojen antamiseen sekä rekisteröityjen oikeuteen saada tutustua heitä koskeviin henkilötietoihin ja oikeuteen saada henkilötietonsa oikaistua ja poistettua rekisteristä.
(22)
Direktiivin 95/46/EY oikeuskeinoja, vastuuta ja sanktioita koskevan III luvun säännöksiä sovelletaan kaikilta osin tätä asetusta sovellettaessa suoritettavaan tietojenkäsittelyyn. Kansalaisaloitteen järjestäjien olisi oltava vastuussa aiheuttamastaan vahingosta sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi varmistettava, että järjestäjiin sovelletaan asianmukaisia seuraamuksia tähän asetukseen kohdistuvien rikkomusten johdosta.
(23)
Komission tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan kaikilta osin yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (5).
(24)
Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteiden muuttamiseksi, jotta voidaan ottaa huomioon tarve mukauttaa niitä tulevaisuudessa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
(25)
Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (6) mukaisesti.
(26)
Asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan periaatteita, jotka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 8 artiklassa, jossa todetaan, että jokaisella on oikeus henkilötietojensa suojaan.
(27)
Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu, ja hän on antanut lausunnon (7),
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Kohde
Tällä asetuksella vahvistetaan kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavat menettelyt ja edellytykset, siten kuin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklassa määrätään.
2 artikla
Määritelmät
Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
1.
’kansalaisaloitteella’ aloitetta, joka on toimitettu komissiolle tämän asetuksen mukaisesti ja jossa komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi, ja jota on tukenut vähintään miljoona osallistumiskelpoista allekirjoittajaa, jotka ovat lähtöisin ainakin yhdestä neljäsosasta jäsenvaltioita;
2.
’allekirjoittajilla’ unionin kansalaisia, jotka ovat tukeneet tiettyä kansalaisaloitetta täyttämällä kyseistä aloitetta koskevan tuenilmauslomakkeen;
3.
’järjestäjillä’ luonnollisia henkilöitä, jotka muodostavat kansalaistoimikunnan, joka vastaa kansalaisaloitteen valmistelusta ja sen toimittamisesta komissiolle.
3 artikla
Järjestäjiä ja allekirjoittajia koskevat vaatimukset
1. Järjestäjien on oltava unionin kansalaisia ja ikänsä puolesta oikeutettuja äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa.
2. Järjestäjien on muodostettava kansalaistoimikunta, joka koostuu vähintään seitsemästä henkilöstä, jotka ovat ainakin seitsemän eri jäsenvaltion asukkaita.
Järjestäjien on nimettävä yksi edustaja ja yksi varaedustaja, jäljempänä ’yhteyshenkilöt’, jotka huolehtivat yhteydenpidosta kansalaistoimikunnan ja unionin toimielinten välillä koko menettelyn ajan ja joilla on valtuudet käyttää puhevaltaa ja toimia kansalaistoimikunnan puolesta.
Järjestäjiä, jotka ovat Euroopan parlamentin jäseniä, ei oteta huomioon laskettaessa kansalaistoimikunnan muodostamiseen vaadittavaa henkilöiden vähimmäismäärää.
Rekisteröidessään ehdotettua kansalaisaloitetta 4 artiklan mukaisesti komissio ottaa huomioon ainoastaan ne tiedot, jotka koskevat niitä kansalaistoimikunnan seitsemää jäsentä, jotka vaaditaan tämän artiklan 1 kohdassa ja tässä kohdassa säädettyjen vaatimusten täyttämiseksi.
3. Komissio voi vaatia järjestäjiä esittämään asianmukaiset todisteet siitä, että 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät.
4. Ollakseen oikeutettuja tukemaan ehdotettua kansalaisaloitetta allekirjoittajien on oltava unionin kansalaisia ja ikänsä puolesta oikeutettuja äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa.
4 artikla
Ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröinti
1. Ennen kuin järjestäjät aloittavat ehdotettua kansalaisaloitetta koskevien tuenilmausten keruun allekirjoittajilta, heidän on rekisteröitävä se komissiossa ja ilmoitettava liitteessä II esitetyt tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat ehdotetun kansalaisaloitteen aihetta ja tavoitteita.
Nämä tiedot on annettava jollakin unionin virallisista kielistä komission tätä tarkoitusta varten verkossa tarjoamaan sähköiseen rekisteriin, jäljempänä ’rekisteri’.
Järjestäjien on ilmoitettava rekisteriin säännöllisesti ajan tasalle saatetut tiedot ehdotetun kansalaisaloitteen tuki- ja rahoituslähteistä sekä esitettävä nämä tiedot tarvittaessa verkkosivustollaan.
Sen jälkeen, kun rekisteröinti on suoritettu 2 kohdan mukaisesti, järjestäjät voivat esittää ehdotetun kansalaisaloitteen muilla unionin virallisilla kielillä rekisteriin sisällytettäväksi. Järjestäjät vastaavat ehdotetun kansalaisaloitteen kääntämisestä muille unionin virallisille kielille.
Komissio perustaa yhteyspisteen, joka tarjoaa tietoa ja apua.
2. Komissio rekisteröi ehdotetun kansalaisaloitteen kahden kuukauden kuluessa liitteessä II esitettyjen tietojen vastaanottamisesta, antaa sille yksilöidyn rekisteröintinumeron ja lähettää järjestäjille vahvistuksen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:
a)
kansalaistoimikunta on muodostettu ja yhteyshenkilöt on nimetty 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti;
b)
ehdotettu kansalaisaloite ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi;
c)
ehdotettu kansalaisaloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa; ja
d)
ehdotettu kansalaisaloite ei ole selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen vastainen.
3. Komissio epää rekisteröinnin, jos 2 kohdassa säädetyt edellytykset eivät täyty.
Jos komissio epää ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröinnin, se ilmoittaa järjestäjille epäämisen perusteet sekä kaikki heidän käytettävissään olevat oikeudelliset ja muut keinot.
4. Ehdotettu kansalaisaloite, joka on rekisteröity, julkistetaan rekisterissä. Rekisteröidyillä on oikeus pyytää henkilötietojensa poistamista rekisteristä kahden vuoden kuluttua ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintipäivästä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta heillä asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisesti olevia oikeuksia.
5. Järjestäjät voivat peruuttaa ehdotetun kansalaisaloitteen, joka on rekisteröity, milloin tahansa ennen tuenilmausten toimittamista 8 artiklan mukaisesti. Tuolloin tehdään rekisteriin tätä koskeva merkintä.
5 artikla
Tuenilmausten keruuta koskevat menettelyt ja edellytykset
1. Järjestäjät vastaavat tuenilmausten keruusta allekirjoittajilta ehdotettua kansalaisaloitetta varten, joka on rekisteröity 4 artiklan mukaisesti.
Tuenilmausten keruuseen voidaan käyttää ainoastaan liitteessä III esitettyjen mallien mukaisia lomakkeita, jotka on laadittu jonakin sellaisena kielitoisintona, jolla kyseinen ehdotettu kansalaisaloite on sisällytetty rekisteriin. Järjestäjien on täytettävä lomakkeet, siten kuin liitteessä III on esitetty, ennen kuin he aloittavat tuenilmausten keruun allekirjoittajilta. Lomakkeilla annettavien tietojen on vastattava rekisterissä olevia tietoja.
2. Järjestäjät voivat kerätä tuenilmauksia paperimuodossa tai sähköisesti. Jos tuenilmaukset kerätään verkossa, sovelletaan 6 artiklaa.
Tätä asetusta sovellettaessa tuenilmauksia, jotka allekirjoitetaan sähköisesti käyttäen sähköisiä allekirjoituksia koskevista yhteisön puitteista 13 päivänä joulukuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/93/EY (8) tarkoitettua kehittynyttä sähköistä allekirjoitusta, käsitellään samalla tavoin kuin paperimuodossa esitettäviä tuenilmauksia.
3. Allekirjoittajien on täytettävä järjestäjien saataville asettamat tuenilmauslomakkeet. Allekirjoittajien on ilmoitettava ainoastaan liitteessä III esitetyt henkilötiedot, jotka vaaditaan jäsenvaltioiden suorittamaa tarkistusta varten.
Allekirjoittajat voivat ilmaista tukensa tietylle ehdotetulle kansalaisaloitteelle ainoastaan kerran.
4. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kaikki liitteessä III esitettyjä tietoja koskevat muutokset. Ottaen huomioon nämä muutokset komissio voi delegoiduilla säädöksillä 17 artiklan mukaisesti sekä 18 ja 19 artiklan edellytyksiä noudattaen hyväksyä muutoksia liitteeseen III.
5. Kaikki tuenilmaukset on kerättävä ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintipäivän jälkeen ja 12 kuukauden kuluessa.
Tämän ajan päätyttyä rekisterissä on oltava maininta siitä, että määräaika on päättynyt, ja tarvittaessa siitä, että vaadittua määrää tuenilmauksia ei ole kerätty.
6 artikla
Tietoverkossa toteutettavat keruujärjestelmät
1. Jos tuenilmaukset kerätään verkossa, on verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä saadut tiedot säilytettävä jäsenvaltion alueella.
Verkossa toteutettavalle keruujärjestelmälle on annettava 3 kohdan mukaisesti todistus siinä jäsenvaltiossa, jossa verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerätyt tiedot säilytetään. Järjestäjät voivat käyttää yhtä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää tuenilmausten keräämiseen useissa tai kaikissa jäsenvaltioissa.
Tuenilmauslomakkeiden malleja voidaan mukauttaa verkossa toteutettavan keruun tarpeisiin.
2. Järjestäjien on varmistettava, että verkossa toteutettava keruujärjestelmä, jota käytetään tuenilmausten keräämiseen, on 4 kohdan mukainen.
Ennen kuin tuenilmauksia aletaan kerätä, järjestäjien on pyydettävä asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista vahvistamaan, että tuohon tarkoitukseen käytettävä verkossa toteutettava keruujärjestelmä on 4 kohdan mukainen.
Järjestäjät voivat aloittaa tuenilmausten keräämisen verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä vasta sen jälkeen, kun he ovat saaneet 3 kohdassa tarkoitetun todistuksen. Järjestäjien on asetettava tämän todistuksen jäljennös yleisesti saataville sillä verkkosivustolla, jota käytetään verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä.
Komissio perustaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2012 avoimen lähdekoodin ohjelmiston, joka käsittää ne asian kannalta merkitykselliset tekniset ominaisuudet ja turvaominaisuudet, joita verkossa toteutettavia keruujärjestelmiä koskevien tämän asetuksen säännösten noudattaminen edellyttää, ja pitää sen jälkeen sitä yllä. Ohjelman käytön on oltava maksutonta.
3. Jos verkossa toteutettava keruujärjestelmä on 4 kohdan mukainen, asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen on kuukauden kuluessa annettava tästä liitteessä IV esitetyn mallin mukainen todistus.
Jäsenvaltioiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten antamat todistukset.
4. Verkossa toteutettavien keruujärjestelmien teknisten ominaisuuksien ja turvaominaisuuksien on oltava riittävät sen varmistamiseksi, että:
a)
ainoastaan luonnolliset henkilöt voivat toimittaa tuenilmauslomakkeen verkossa;
b)
verkossa toimitetut tiedot kerätään ja tallennetaan turvallisesti muun muassa sen varmistamiseksi, että niitä ei voi muuttaa tai käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin ilmoitetun tuen ilmaukseksi tietylle kansalaisaloitteelle, ja henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai tietojen antamiselta;
c)
järjestelmä pystyy tuottamaan tuenilmauksia lomakkeella, joka on liitteessä III esitettyjen mallien mukainen, jotta jäsenvaltiot voivat tarkistaa ne 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
5. Komissio hyväksyy 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sääntelymenettelyn mukaisesti viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2012 tekniset eritelmät 4 kohdan täytäntöönpanemiseksi.
7 artikla
Allekirjoittajien vähimmäismäärä jäsenvaltiota kohden
1. Kansalaisaloitteen allekirjoittajien on oltava lähtöisin vähintään yhdestä neljäsosasta jäsenvaltioita.
2. Vähintään yhdessä neljäsosassa jäsenvaltioita allekirjoittajina on oltava ainakin se kansalaisten vähimmäismäärä, joka on ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintiajankohtana säädetty liitteessä I. Nämä vähimmäismäärät saadaan kertomalla kustakin jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrä luvulla 750.
3. Komissio hyväksyy delegoiduilla säädöksillä 17 artiklan mukaisesti sekä 18 ja 19 artiklan edellytyksiä noudattaen tarvittavia mukautuksia liitteeseen I, jotta voidaan ottaa huomioon muutokset Euroopan parlamentin kokoonpanossa.
4. Allekirjoittajien katsotaan olevan lähtöisin siitä jäsenvaltiosta, joka vastaa heidän tuenilmaustensa tarkistamisesta 8 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.
8 artikla
Jäsenvaltioiden suorittama tuenilmausten tarkistaminen ja vahvistaminen
1. Kerättyään vaadittavat tuenilmaukset allekirjoittajilta 5 ja 7 artiklan mukaisesti järjestäjien on toimitettava tuenilmaukset paperimuodossa tai sähköisesti 15 artiklassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille tarkistamista ja vahvistamista varten. Järjestäjien on käytettävä tähän tarkoitukseen liitteessä V esitettyä lomaketta ja erotettava toisistaan paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset, kehittynyttä sähköistä allekirjoitusta käyttäen sähköisesti allekirjoitetut tuenilmaukset ja verkossa toteutetulla keruujärjestelmällä kerätyt tuenilmaukset.
Järjestäjien on toimitettava tuenilmaukset asianomaiselle jäsenvaltiolle seuraavasti:
a)
jäsenvaltiolle, jossa allekirjoittaja asuu tai jonka kansalainen allekirjoittaja on, liitteessä III olevan C osan 1 kohdassa tarkemmin määritetyin tavoin; tai
b)
jäsenvaltiolle, joka on antanut tuenilmauksessa ilmoitetun henkilökohtaisen tunnistenumeron tai henkilöasiakirjan, liitteessä III olevan C osan 2 kohdassa tarkemmin määritetyin tavoin.
2. Toimivaltaisten viranomaisten on kolmen kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta tarkistettava toimitetut tuenilmaukset asianmukaisten tarkastusten pohjalta sekä soveltuvin osin kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti. Tämän perusteella niiden on toimitettava järjestäjille todistus, joka on liitteessä VI esitetyn mallin mukainen ja jossa vahvistetaan kyseisestä jäsenvaltiosta saatujen pätevien tuenilmausten määrä.
Tuenilmausten tarkistamista varten ei saa edellyttää allekirjoitusten todentamista.
3. Edellä 2 kohdassa säädetty todistus on annettava maksutta.
9 artikla
Kansalaisaloitteen toimittaminen komissiolle
Kun järjestäjät ovat saaneet 8 artiklan 2 kohdassa säädetyt todistukset ja edellyttäen, että kaikkia tässä asetuksessa säädettyjä asiaankuuluvia menettelyjä ja edellytyksiä on noudatettu, järjestäjät voivat toimittaa kansalaisaloitteen komissiolle siten, että sen mukana ovat tiedot aloitteen mahdollisesti saamasta tuesta ja rahoituksesta. Nämä tiedot julkaistaan rekisterissä.
Mistä tahansa lähteestä saadun tuen ja rahoituksen määrä, jonka ylittyessä tiedot on annettava, on sama kuin se, josta säädetään Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä 4 päivänä marraskuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2004/2003 (9).
Tämän artiklan soveltamiseksi järjestäjien on käytettävä liitteessä VII esitettyä lomaketta ja toimitettava täytetty lomake ja jäljennökset edellä 8 artiklan 2 kohdassa säädetyistä todistuksista paperimuodossa tai sähköisesti.
10 artikla
Komission suorittamassa kansalaisaloitteen tutkinnassa sovellettava menettely
1. Vastaanotettuaan kansalaisaloitteen 9 artiklan mukaisesti komissio:
a)
julkaisee kansalaisaloitteen viipymättä rekisterissä;
b)
vastaanottaa järjestäjät asianmukaisella tasolla antaakseen näille mahdollisuuden antaa yksityiskohtainen selvitys kysymyksistä, jotka kansalaisaloitteella tuodaan esiin;
c)
antaa kolmen kuukauden kuluessa tiedonannon, jossa esitetään komission oikeudelliset ja poliittiset päätelmät kansalaisaloitteesta sekä toimet, jotka komissio aikoo toteuttaa, ja sen perustelut näiden toimien toteuttamiselle, tai jos se ei aio toteuttaa toimia, niistä pidättymiselle.
2. Tämän artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu tiedonanto annetaan tiedoksi järjestäjille sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja se julkistetaan.
11 artikla
Julkinen kuuleminen
Edellä 10 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädettyjen edellytysten täyttyessä ja 10 artiklan 1 kohdan c alakohdassa säädetyn määräajan kuluessa järjestäjille on annettava mahdollisuus esitellä kansalaisaloite julkisessa kuulemisessa. Komissio ja Euroopan parlamentti varmistavat, että tämä kuuleminen järjestetään Euroopan parlamentissa, tarvittaessa yhdessä unionin niiden muiden toimielinten ja elinten kanssa, jotka saattavat haluta osallistua siihen, ja että komissio on siinä edustettuna asianmukaisella tasolla.
12 artikla
Henkilötietojen suoja
1. Käsitellessään henkilötietoja tämän asetuksen nojalla kansalaisaloitteen järjestäjien ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava direktiiviä 95/46/EY ja sen nojalla annettuja kansallisia säännöksiä.
2. Kansalaisaloitteen järjestäjät ja tämän asetuksen 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyt toimivaltaiset viranomaiset katsotaan direktiivin 95/46/EY 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetuiksi rekisterinpitäjiksi, kun he käsittelevät henkilötietoja.
3. Järjestäjien on varmistettava, että tiettyä kansalaisaloitetta varten kerättyjä henkilötietoja ei käytetä mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin ilmoitetun tuen ilmaukseksi asianomaiselle aloitteelle, ja tuhottava kaikki tuota kansalaisaloitetta varten saadut tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun he ovat toimittaneet aloitteen komissiolle 9 artiklan mukaisesti, tai 18 kuukauden kuluttua ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröintipäivästä sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi.
4. Toimivaltainen viranomainen saa käyttää tiettyä kansalaisaloitetta varten saamiaan henkilötietoja ainoastaan tuenilmausten tarkistamiseen 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja sen on tuhottava kaikki tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun se on antanut mainitussa artiklassa tarkoitetun todistuksen.
5. Tietylle kansalaisaloitteelle annettuja tuenilmauksia ja niiden jäljennöksiä voidaan säilyttää 3 ja 4 kohdassa säädettyjä määräaikoja pidempään, jos tämä on välttämätöntä ehdotettuun kansalaisaloitteeseen liittyvien oikeudellisten tai hallinnollisten menettelyjen vuoksi. Järjestäjien ja toimivaltaisen viranomaisen on tuhottava kaikki tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään viikon kuluttua siitä päivästä, jona mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös.
6. Järjestäjien on toteutettava tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai tietojen antamiselta, erityisesti jos käsittelyyn liittyy tietojen siirtämistä verkossa, sekä kaikelta muulta laittomalta käsittelyltä.
13 artikla
Vastuu
Järjestäjät ovat vastuussa kansalaisaloitteen järjestämisessä aiheuttamastaan vahingosta sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
14 artikla
Seuraamukset
1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että järjestäjiin sovelletaan asianmukaisia seuraamuksia tähän asetukseen kohdistuvien rikkomusten johdosta ja erityisesti:
a)
järjestäjien antamien väärien ilmoitusten johdosta;
b)
tietojen väärinkäytön johdosta.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
15 artikla
Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset
1. Tämän asetuksen 6 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat tuossa säännöksessä säädetyn todistuksen antamisesta.
2. Tämän asetuksen 8 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tuenilmausten tarkistamismenettelyn suorittamisesta ja tuossa säännöksessä säädettyjen todistusten toimittamisesta.
3. Jäsenvaltioiden on toimitettava toimivaltaisten viranomaisten nimet ja osoitteet komissiolle viimeistään 1 päivänä maaliskuuta 2012.
4. Komissio julkistaa toimivaltaisten viranomaisten luettelon.
16 artikla
Liitteiden muuttaminen
Komissio voi hyväksyä delegoiduilla säädöksillä 17 artiklan mukaisesti sekä 18 ja 19 artiklan edellytyksiä noudattaen muutoksia tämän asetuksen liitteisiin tämän asetuksen asiaa koskevien säännösten soveltamisalalla.
17 artikla
Siirretyn säädösvallan käyttäminen
1. Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi valta antaa 16 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä.
2. Heti kun komissio on hyväksynyt delegoidun säädöksen, se antaa säädöksen tiedoksi samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
3. Komissiolle siirrettyyn valtaan antaa delegoituja säädöksiä sovelletaan 18 ja 19 artiklassa säädettyjä ehtoja.
18 artikla
Säädösvallan siirron peruuttaminen
1. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 16 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.
2. Toimielin, joka on aloittanut sisäisen menettelyn päättääkseen, peruuttaako se säädösvallan siirron, pyrkii ilmoittamaan asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä sekä ilmoittaa samalla, mitä siirrettyä säädösvaltaa mahdollinen peruuttaminen koskee, ja mainitsee peruuttamisen mahdolliset syyt.
3. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan joko välittömästi tai jonakin myöhempänä, siinä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten voimassaoloon. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
19 artikla
Delegoitujen säädösten vastustaminen
1. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta määräaikaa pidennetään kahdella kuukaudella.
2. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole 1 kohdassa tarkoitetun määräajan päättyessä vastustanut delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä mainittuna päivänä.
Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja se voi tulla voimaan ennen mainitun määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat molemmat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa kyseistä säädöstä.
3. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä 1 kohdassa tarkoitetussa määräajassa, se ei tule voimaan. Säädöstä vastustava toimielin esittää syyt, miksi se vastustaa delegoitua säädöstä.
20 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa 6 artiklan 5 kohdan täytäntöönpanossa komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon sen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.
21 artikla
Kansallisten säännösten ilmoittaminen
Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle yksittäiset säännökset, jotka se hyväksyy tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi.
Komissio ilmoittaa ne muille jäsenvaltioille.
22 artikla
Uudelleentarkastelu
Komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta viimeistään 1 päivänä huhtikuuta 2015 ja sen jälkeen joka kolmas vuosi.
23 artikla
Voimaantulo ja soveltaminen
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Sitä sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 2012.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Strasbourgissa 16 päivänä helmikuuta 2011.