KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 20. april 2011
om den statsstøtte C 19/09 (ex N 64/09), som Danmark har til hensigt at yde til omstruktureringen af TV2 Danmark A/S
(meddelt under nummer K(2011) 2614)
(Kun den danske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/109/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (1), særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger
og ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Den 4. august 2008 meddelte Kommissionen Danmark, at den havde besluttet ikke at gøre indsigelse mod den redningsstøtte, som skulle ydes TV2 Danmark A/S i form af en kreditfacilitet på i alt 1 000 mio. DKK (i det følgende benævnt »beslutningen om redningsstøtte«) (3). Ifølge denne beslutning var den planlagte støtte forenelig med EF-traktatens artikel 87, stk. 3), litra c), nu artikel 107, stk. 3, litra c), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), og især med reglerne i »Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder« (4) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne«).
(2)
Ifølge beslutningen om redningsstøtte og rammebestemmelserne skulle der forelægges Kommissionen en omstruktureringsplan eller en likvidationsplan eller bevis på, at lånet var tilbagebetalt fuldt ud senest seks måneder, efter at redningsstøtteforanstaltningen var blevet godkendt, dvs. senest den 4. februar 2009.
(3)
Den 4. februar 2009 anmeldte Danmark i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, nu artikel 108, stk. 3, i TEUF, en omstruktureringsplan for TV2 Danmark A/S til Kommissionen.
(4)
Ved brev af 2. juli 2009 meddelte Kommissionen Danmark, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, nu artikel 108, stk. 2, i TEUF, over for støtteforanstaltningen.
(5)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (5). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.
(6)
Kommissionen modtog følgende bemærkninger fra interesserede parter.
-
1.10.2009
TDC A/S og You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jørgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (støttemodtager)
-
2.10.2009
MTG Viasat (som fremsendte yderligere bilag ved brev af 15. oktober 2009)
-
2.10.2009
Forenede Danske Antenneanlæg
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd og SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Kommissionen videresendte disse bemærkninger til Danmark den 27. oktober 2009. De forsinkede bemærkninger fra Telia Stofa blev videresendt til Danmark den 30. november 2009. Danmark fik lejlighed til at reagere på dem, og Kommissionen modtog Danmarks bemærkninger i to breve, der berørte forskellige aspekter af bemærkningerne fra tredjeparter: ved brev fra den danske regering af 29. januar, som blev modtaget via Den Faste Repræsentation og registreret den 23. febr uar 2010, og ved brev af 29. marts 2010, som blev registreret den 30. marts, mens de respektive bilag til dette brev senere blev registreret den 14. april 2010. Den 8. juni 2010 fremsendte den danske regering yderligere oplysninger om vedtagelsen af en ny mediepolitisk aftale 2011-2014.
(8)
Den 9. juni 2010 fremsendte TV2 Danmark A/S et informationsmemorandum vedrørende salget af TV2's sendenet.
(9)
Kommissionen holdt et møde med støttemodtageren TV2 Danmark A/S den 8. juni 2010. Som opfølgning på mødet tilsendte Kommissionen Danmark en række spørgsmål den 30. juni 2010, som Danmark besvarede den 9. juli 2010.
(10)
Viasat fremsendte yderligere oplysninger ved e-mail af 26. maj 2010 og ved breve registreret den 1. juni 2010 og den 6. juli 2010.
(11)
Kommissionen tilsendte Danmark yderligere spørgsmål den 23. og den 28. juli 2010, som Danmark besvarede den 17. august 2010. Kommissionen holdt et møde med Danmark den 14. september 2010, hvorefter Danmark fremsatte yderligere bemærkninger den 15. oktober 2010.
(12)
Den 22. december 2010 fremsendte Viasat yderligere oplysninger. Den 7. februar 2011 fremsendte SBS yderligere oplysninger til Kommissionen.
(13)
Den 14. januar 2011 sendte Kommissionen en anmodning om oplysninger til Danmark, som svarede ved brev af 3. februar 2011. Danmark anmodede om et yderligere møde ved brev af 28. januar 2011. Dette møde fandt sted den 7. februar 2011. Der blev fremsendt yderligere oplysninger den 24. februar 2011.
(14)
Efter anmodning fra de danske myndigheder blev der holdt et yderligere møde den 4. marts 2011. Danmark fremsendte siden yderligere oplysninger ved breve, som blev registreret den 11. marts 2011, 17. og 18. marts samt 6. og 14. april 2011. Ved brev af 11. marts 2011 meddelte Danmark Kommissionen, at dele af omstruktureringsplanen (det såkaldte TV2-alene-kort, som beskrevet nærmere nedenfor) ikke vil blive gennemført. Danmark fremsendte den 17. og 18. marts samt 6. og 14. april 2011 ændrede finansielle oplysninger, der tager højde for denne ændring.
(15)
Det skal desuden bemærkes, at Viasat Broadcasting UK Ltd den 24. marts 2009 anlagde sag ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans (nu Retten) med påstand om annullation af beslutningen om redningsstøtte (6). Desuden anmodede Viasat Broadcasting UK Ltd den 15. maj 2009 Kommissionen om at indlede en procedure efter artikel 108, stk. 2, i TEUF med henblik på at tilbagekalde beslutningen om redningsstøtte (7). Disse andragender vedrører en anden beslutning og forhindrer ikke Kommissionen i at tage stilling til omstruktureringsplanen. Den pågældende retssag blev dog udsat ved kendelse af 17. maj 2010, indtil Kommissionen har vedtaget en endelig afgørelse i omstruktureringssagen (8).
(16)
Den 14. december 2009 indgav MTG/Viasat en klage med påstand om, at Danmark overtræder bl.a. artikel 106 og 102 i TEUF ved at indføre brugergebyrer for TV2.
II. STØTTEMODTAGEREN: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S blev stiftet i 2003 som et aktieselskab, der ejes 100 % af den danske stat. Virksomheden overtog aktiviteterne fra den selvejende offentlige institution TV 2, som blev oprettet i 1986. TV2 Danmark A/S har interesser i flere forskellige virksomheder, bl.a. helejede datterselskaber, associerede virksomheder, joint ventures og minoritetsandele. TV2 Danmark A/S (i det følgende benævnt »TV2«) er moderselskab i TV2-koncernen og driver den offentlige tv-kanal TV2 (også benævnt hovedkanalen senere i teksten).
(18)
Nuværende forretningsmodel: TV2-hovedkanalen blev tidligere finansieret gennem tv-licensafgifter og reklameindtægter. Selv om de regionale kanaler stadig delvis finansieres på denne måde, ophørte hovedkanalen imidlertid med at blive finansieret gennem tv-licensafgifter i juli 2004, hvorefter den kun finansieres gennem reklameindtægter. Disse reklameindtægter udgør i dag hovedkanalens eneste indtægtskilde, hvis der ses bort fra overskud fra de kommercielle kanaler. TV2 har i dag ikke ret til at opkræve abonnementsbetaling for sin hovedkanal.
(19)
Public service-forpligtelser: TV2 har i henhold til § 38 a., stk 1, i den danske lov om radio- og fjernsynsvirksomhed en public service-forpligtelse. Heri hedder, at »public service-programvirksomhed(en) skal udøves over for hele befolkningen efter de i § 10 nævnte principper«. Disse overordnede forpligtelser kompletteres af mere detaljerede beskrivelser i public service-tilladelsen og tillæggene hertil.
(20)
Kommissionen accepterede (9), at TV2's hovedkanal opfylder en public service-forpligtelse, hvilket blev stadfæstet af Retten (10). TV2's public service-virksomhed tegner sig for mere end […] (11) af TV2's omkostninger (12).
(21)
TV2's hovedkanal har desuden en public service-forpligtelse til at sende regionale programmer i henhold til punkt 2.5 i TV2's public service-tilladelse (13). Det regionale indhold produceres af de regionale TV2-virksomheder. De otte regionale virksomheder er uafhængige af TV2. De er reguleret ved § 31 ff. i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed (14). Til hver enkel virksomhed er der knyttet et repræsentantskab, der er sammensat med en alsidig repræsentation for det regionale kultur- og samfundsliv. TV2 kan ikke være medlem af disse repræsentantskaber. De regionale virksomheder skal i henhold til § 31 ff. i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed udøve public service-virksomhed, og de skal ved programlægningen lægge vægt på tilknytning til regionen. Deres aktiviteter finansieres primært gennem licensmidler (15). TV2 har en forpligtelse til at sende disse regionale programmer i »vinduer« i TV2's normale programflade (16). TV2 har ingen indflydelse på det valgte tv-format med henblik på f.eks. at sikre sammenhæng i forhold til de generelle TV-programmer på hovedkanalen. TV2 sender reklamer mellem de nationale og de regionale programmer, som er rettet mod det regionale marked, og modtager reklameindtægterne.
(22)
Must carry-forpligtelse: I henhold til § 6 i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed gælder for hovedkanalen en såkaldt must carry-bestemmelse, som betyder, at distributører af fællesantenneanlæg (SMTV) (inklusive kommercielle kabeldistributører) skal give adgang til de kanaler, der er nævnt i bestemmelsen (dvs. TV2 og DR), i alle deres pakker (17).
TV-distributører, der anvender satellit som distributionsplatform, var ikke forpligtede til at indkludere TV2-hovedkanalen i programpakkerne, men valgte alligevel at gøre det, idet kanalen er meget populær (18).
(23)
Fjernsynsdistribution i Danmark: Fjernsyn i Danmark distribueres på fem forskellige måder på basis af alternative måder at modtage tv-signalet på. Der er distribution via kabel (distributør YouSee og Stofa), fællesantenneanlæg (SMTV, lokal kabeldistribution), distribution via parabolantenne (Viasat og Canal Digital), distribution via bredbånd (IPTV) og jordbaseret distribution. Det analoge jordbaserede signal blev slukket den 1. november 2009, og de danske jordbaserede tv-signaler blev digitaliseret. Selskabet Boxer vandt udbuddet om at blive den kommercielle gatekeeper og har ansvaret for transmissionen af abonnementsbaserede kanaler gennem det jordbaserede netværk. TV2-hovedkanalen er i øjeblikket alment tilgængelig (»Free to air« - FTA) uden abonnementsafgifter (19).
(24)
TV2's aktiviteter: TV2 er primært aktiv inden for fjernsynsvirksomhed og salg af tv-reklamer. TV2 erhverver og sælger også audiovisuelle rettigheder på internationale markeder (f.eks. EM 2008 eller De Olympiske Lege), som kanalen selv kan udnytte eller videresælge. TV2 opererer næsten udelukkende på tv-transmissionsmarkedet og andre mediemarkeder i Danmark. Sammen med Danmarks Radio, som er en offentlig virksomhed, der udelukkende finansieres ved hjælp af tv-licens, og som driver to public service-kanaler, er TV2-hovedkanalen den største tv-kanal.
Hovedkanalen TV2 konkurrerer i øjeblikket på tv-reklamemarkedet med f.eks. Viasat-kanalerne TV3 og TV3+. Viasat ejes af den svenske koncern Modern Times Group A/S (MTG), som også er distributør i satellitsegmentet. TV2 konkurrerer også med SBS A/S, som ejes af det tyske ProSiebenSat, om reklameindtægter. TV2's betalings-tv-kanaler som f.eks. TV2 Zulu og TV2 Charlie konkurrerer med andre kommercielle kanaler på engrosdistributionsmarkedet for betalings-tv-pakker.
(25)
Kommercielle aktiviteter: TV2 driver en række kommercielle kanaler, som falder uden for public service-opgaven, såsom TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film og TV2 News. TV2 ejer ligeledes 50 % af TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie og TV2 News finansieres gennem indtægter fra abonnementer og reklamer, mens TV2 Film udelukkende finansieres gennem abonnementer.
(26)
Som erkendt af Danmark (20) og TV2 Danmark A/S samt konkurrenten Viasat (21), er driften af hovedkanalen en grundlæggende forudsætning for opnåelsen af de indtægter, der genereres af de kommercielle kanaler.
(27)
TV2 har siden 2001, jf. bekendtgørelse nr. 740 (22), været forpligtet til at foretage regnskabsmæssig adskillelse mellem sine kommercielle aktiviteter og public service-aktiviteter. Regnskaberne kontrolleres af eksterne revisorer.
(28)
Anden virksomhed: TV2 Danmark A/S ejer desuden flere datterselskaber og har flere tv-relaterede joint ventures, bl.a. inden for programindhold og radio, og havde tidligere også et sendenet (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M og Fordelingsnet) sammen med DR. Ifølge oplysningerne fra Danmark er Broadcast Service Denmark den førende tv-udbyder, når det gælder planlægning, etablering og drift af sendenet. Sendenettet var ejet i fællesskab af Danske Radio og TV2 direkte eller gennem fællesejede partnerskaber (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 har imidlertid som led i omstruktureringen solgt sine aktier i sendenettet.
(29)
Nationale konkurrencesager vedrørende TV2: Kommissionen bemærker, at de danske konkurrencemyndigheder er i færd med at undersøge TV2's adfærd på reklamemarkedet. Den 21. december 2005 fandt Konkurrencerådet i sin afgørelse, at TV2 havde overtrådt artikel 102 i TEUF og de tilsvarende danske lovgivningsbestemmelser ved at anvende loyalitetsskabende rabatter på reklamemarkedet. Denne afgørelse blev ophævet af Konkurrenceankenævnet den 1. november 2006, men senere stadfæstet ved Østre Landsrets dom af 22. juni 2009. Sidstnævnte dom blev appelleret til Højesteret, som stadfæstede Landsrettens dom den 18. marts 2011. Sagen følger efter en tidligere sag fra 29. november 2000, hvor Konkurrencerådet fandt, at TV2's rabatter i 2000 udgjorde misbrug af dominerende stilling.
III. ANDRE VERSERENDE SAGER, SOM INVOLVERER TV2
(30)
Den offentlige støtte til TV2's virksomhed forud for TV2's omdannelse til et aktieselskab og den efterfølgende rekapitalisering af TV2 var genstand for Kommissionens beslutninger af henholdsvis 19. maj 2004 og 2. februar 2005 (23). I den førstnævnte beslutning påbød Kommissionen tilbagesøgning af et beløb på 628,1 mio. DKK i uforenelig støtte til TV2. Danmark tilbagesøgte støtten fra støttemodtageren med renter og inddrev et beløb på 1 050 mio. DKK fra TV2. I den anden beslutning blev der ikke rejst indsigelse mod rekapitaliseringen, som bestod i et kapitalindskud på 440 mio. DKK og konvertering af lån på 394 mio. DKK til aktier, og som blev fundet forenelig med fællesmarkedet.
(31)
Den 22. oktober 2008 annullerede Retten Kommissionens beslutning om tilbagesøgning (24). Den 24. september 2009 (25) afsagde Retten en kendelse vedrørende beslutningen om rekapitalisering, hvori den fastslog, at det er ufornødent at træffe afgørelse, eftersom beslutningen om rekapitalisering - der var baseret på beslutningen om tilbagesøgning - var baseret på præmisser, som ikke længere var til stede, hvorfor der ikke længere var grundlag for en sådan beslutning. Retten fandt, at de to beslutninger udgør to aspekter af samme sag.
(32)
Kommissionens undersøgelser i ovennævnte sag har fundet sted parallelt med behandlingen af denne sag. Kommissionens afgørelse i ovennævnte sag vil blive vedtaget samtidigt med nærværende afgørelse.
IV. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
1. Forholdene omkring den oprindelige omstruktureringsplan
(33)
Som anført i Kommissionens beslutning om godkendelse af redningsstøtten på 1 000 mio. DKK havde TV2 Danmark alvorlige likviditetsproblemer i 2008 som følge af omfattende investeringer, særlig i forbindelse med radiovirksomhed, lavere reklameindtægter end forventet og større renteudgifter. Disse likviditetsbehov kunne ikke dækkes ved at skaffe de nødvendige lån fra private långivere (banker). Efter beslutningen om redningsstøtte anmeldte Danmark en omstruktureringsplan inden for den seks måneders frist, der er fastsat i rammebestemmelserne.
(34)
Omstruktureringsplanen, der blev anmeldt til Kommissionen den 4. februar 2009, var et resultat af en aftale mellem et stort flertal af de danske politiske partier om et tillæg til den mediepolitiske aftale 2007-2010, som blev offentliggjort den 9. januar 2009.
(35)
I anmeldelsen af 4. februar 2009 anmeldte Danmark en række omstruktureringsstøtteforanstaltninger, eftersom de likviditets- og gældsproblemer, som blev identificeret i Kommissionens beslutning om redningsstøtte, ifølge Danmark stadig bestod. Disse problemer var grunden til, at TV2 Danmark A/S blev betragtet som kriseramt virksomhed i rammebestemmelsernes forstand (26), hvilket Kommissionen i åbningsbeslutningen ikke havde nogen grund til at afvige fra, og hvilket ifølge Danmark stadig er tilfældet, selv efter den redningsstøtte, TV2 modtog. Det fremgår klart af oplysningerne i Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (27).
(36)
Senere i forløbet og især som reaktion på bemærkningerne fra tredjeparter fremlagde Danmark en yderligere opdateret PWC-undersøgelse af TV2's finansielle situation. De ajourførte data er gengivet i nedenstående tabel (28).
Udviklingen i nøgletallene for TV2 Danmark A/S
(mio. DKK)
2006
2007
2008
2009
Resultat før skat
142
- 213
18
-28
Omsætning
1 980
2 251
2 206
2 029
Netto cash flow
79
- 550
-73
-60
Rentebærende nettogæld
232
564
622
659
Nettorenteudgifter
10
19
41
31
Nettoaktivværdi
815
598
616
601
Ifølge Danmark skyldes TV2's problemer bl.a. en stadig mere urentabel public service-kanal (29) uden en bæredygtig forretningsmodel og med tab som følge af fejlslagne investeringer.
(37)
Tab: TV2 Danmark A/S havde betydelige tab i 2007 (214 mio. DKK, egenkapitalforrentning -36 %) som følge af lavere reklameindtægter end budgetteret i kombination med en række fejlinvesteringer (især TV2 Radio). I slutningen af marts 2008 pegede prognosen over de finansielle resultater desuden i retning af endnu et underskud før skat på […] mio. DKK, selv om prognosen blev anset for at være meget følsom over for udviklingen på reklamemarkedet. Selskabet havde også tab i 2009.
(38)
Omsætning/markedsandel: TV2's hovedkanal har tabt markedsandele i årene, inden der blev ydet redningsstøtte, og frem til i dag. Fjernelsen af TV2's historiske forretningsmæssige fordel ved overgangen fra analogt jordbaseret tv til jordbaseret digital-tv har siden november 2009 skabt mere lige distributionsmuligheder. Ophævelsen af must carry-forpligtelsen (se betragtning 52 nedenfor) forventes også at føre til tab af yderligere markedsandele. Fra 2003 til 2009 var den »kommercielle« markedsandel for TV2's hovedkanal (21-50-årige, som økonomisk set udgør den mest interessante seergruppe) allerede faldet med 19 % fra 56,2 % til 45,6 % (30). Den kommercielle markedsandel for TV2's hovedkanal forventes […]% i 2013 (31).
(39)
Stigende gæld/negativ cash flow/rentebyrder: Som det fremgår af ovenstående tabel steg TV2 Danmark A/S's rentebærende nettogæld vedholdende fra 232 mio. DKK i 2006 til 622 mio. DKK i 2008 (inden sendenettet reelt blev frasolgt og det meste af gælden indfriet var den rentebærende nettogæld budgetteret til […] mio. DKK i 2010). Tabellen viser desuden, at TV2 Danmark A/S havde en negativ cash flow, stigende gæld, stigende rentebyrder og faldende nettoaktivværdi i perioden fra 31. december 2006 til 31. december 2009.
(40)
Analyse af best case-scenario/worst case-scenario: Den oprindelige omstruktureringsplan indeholder et grundscenario, et worst case-scenario og et best case-scenario med følsomhedsberegninger. Den bygger på markedsprognoser, som ligger uden for selskabets regi (opstillet af PricewaterhouseCoopers). Scenarierne omfatter prognoser for BNP-vækst i faste priser, på basis af hvilke der opstilles skøn over væksten (eller tilbagegangen) i tv-reklamemarkedet, der sammen med prognoser over markedsandele bruges til at opstille prognoser over TV2's reklameindtægter. I grundscenariet er der en beskeden vækst i BNP ([…]% for 2009 og 2010, […]% for 2011 og […]% for 2012). Ifølge prognoserne ville der være […] i tv-reklamemarkedet i perioden 2009-2012 fra […] mio. DKK til […] mio. DKK i den periode ([…]%). Det pessimistiske scenario omfatter en mindre positiv BNP-vækst i faste priser (nulvækst i 2009 og 2010 og en stigning på […] % og […]% i henholdsvis 2011 og 2012) og [….] i reklameudgifterne fra […] mio. DKK i 2009 til […] mio. DKK i 2012 ([…]%). Det optimistiske scenario er baseret på en lidt større vækst i BNP end grundscenariet og dermed en lille stigning i tv-reklamemarkedet fra […] mio. DKK i 2009 til […] mio. DKK i 2012 ([…]%). I kombination med et forventet tab af markedsandele skønnedes TV2's reklameindtægter at […] med […]%, […]% og […]% i henholdsvis grundscenariet, stress-scenariet og det optimistiske scenario i perioden 2009-2012 svarende til […] på […]%, […]% og […]%.
(41)
TV2's reklameindtægter er i (geometrisk) gennemsnit steget med 1,9 % i perioden 1999-2009 med en standardafvigelse på 12 % (32). I betragtning af den konjunkturfølsomhed, som præger TV2's reklameindtægter, og de generelle økonomiske udsigter på vurderingstidspunktet, kan disse PWC-prognoser for perioden 2009-2012 ikke afvises som værende urimelige.
(42)
PWC-rapporten blev opdateret i september 2009 for at tage højde for de seneste forventninger til reklameindtægter og lagde op til et værre scenario end forventet i grundscenariet (33). Tv-reklamemarkedet faldt i 2009 med 18,7 % sammenlignet med 2008 (34). TV2's reklameindtægter faldt med 4 % i 2008 (fra 1 667 mio. DKK til 1 597 mio. DKK) og yderligere 24 % i 2009 (fra 1 597 mio. DKK til 1 220 mio. DKK) (35).
(43)
Danmark gør gældende, at TV2's vanskeligheder skyldes gæld som følge af omfattende investeringer i de foregående år, usikkerhed omkring udfaldet af den verserende statsstøttesag vedrørende TV2 og ikke mindst en forretningsmodel for public service-kanalen, der udelukkende er baseret på reklameindtægter. Særlig radioaktiviteterne har medført betydelige tab siden opstarten i 2007. I april 2008 blev det besluttet at indstille radiodriften.
(44)
Mangel på ekstern finansiering fra bankerne: Omstruktureringsplanen tager hensyn til den tvivl, der næres af selskabets bankforbindelser med hensyn til hovedkanalens nuværende forretningsmodel og med hensyn til udfaldet af de igangværende sager om tidligere statsstøtte til TV2. Omstruktureringsplanen begrænser bankernes risikoeksponering over for TV2 gennem yderligere reduktioner af de løbende låne- og kreditfaciliteter. Danmark har dokumenteret, at selskabets vigtigste bankforbindelse, […], den 22. april 2009 efter offentliggørelsen af selskabets regnskaber, ønskede at begrænse sin låne- og kreditfacilitet til selskabet (36).
(45)
TV2 havde vanskeligheder med at få belånt sin ejendom i Odense og meddelte, at ikke kun bygningernes værdi, men også det mulige lånebeløb var faldet (37). TV2 endte med at opnå et lån på 80 mio. DKK fra Nordea bank, hvilket var lavere end forventet. Danmark fremsendte senere opdaterede oplysninger vedrørende bankernes manglende interesse i at yde kommercielle lån. Af disse oplysninger fremgår, at ingen af de banker, der blev taget kontakt til ([…], […], […] og […]), fandt, at TV2 var kreditværdig. Dette skyldtes forventningerne til udviklingen på reklamemarkedet, som er TV2's eneste indtægtskilde. Der blev sat spørgsmålstegn ved TV2's indtjeningsevne, samtidig med at verserende retssager blev betragtet som et yderligere risikoelement (38).
2. Beskrivelse af den oprindelige omstruktureringsplan og ændringerne i den
(46)
Den anmeldte omstruktureringsplan for TV2 er gældende i perioden fra 4. februar 2009 til 31. december 2012. Den havde til formål at rette op på TV2's forretningssvagheder, særlig den alt for store vægt på kortfristet gæld på TV2's balance og en forretningsmodel for public service-kanalen, som ikke skønnedes at være bæredygtig på grund af selskabets totale afhængighed af finansiering via konjunkturfølsomme reklameindtægter. Omstruktureringsplanen bestod af følgende fem hovedkomponenter: i) finansiel omstrukturering med virkning for balancen, ii) operationel omstrukturering, iii) ny finansiering af public service-kanalen TV2, med indførelse af en ny forretningsmodel, iv) støtteforanstaltninger og v) kompenserende foranstaltning(er).
(47)
De finansielle omstruktureringsforanstaltninger skulle hovedsagelig bestå af følgende fire elementer: Salg af 50 % ejerskabsinteresser i sendenettet BSD (39), belåning af selskabets ejendom i Odense (Kvægtorvet), der ventedes at give […] mio. DKK, udsættelse og nedjustering af planlagte kapitalinvesteringer og frasalg af mindretalsinteresser i visse virksomheder, der er aktive i tilgrænsende mediesektorer, […], Momondo, […] og […]. Disse foranstaltninger ventedes at bringe provenuet op over […] mio. DKK, hvoraf en del skulle anvendes til at begrænse den kortfristede låneoptagelse.
(48)
De operationelle omstruktureringsforanstaltninger supplerer de omkostningsbegrænsende foranstaltninger til en værdi af 280 mio. DKK, som allerede blev iværksat i 2008, og omfatter lukning af East Production, som integreres i TV2, lukning eller begrænsning af TV2's interesser i […] og yderligere omkostningsbesparelser til et beløb af 40 mio. DKK. Desuden har TV2 efter anmeldelsen haft held med at indføre yderligere omkostningsbesparelser i en plan, der blev vedtaget den 30. marts 2009, som omfatter begrænsninger af kapitalinvesteringerne i 2009 med et beløb på 30 mio. DKK, samt yderligere fortsatte nedskæringer i omkostningerne til i alt 97 mio. DKK (40).
(49)
En ny finansieringsforanstaltning (brugerbetaling) (41) skal skabe et bredere grundlag for stabil indkomst for public service-kanalen TV2. Principbeslutningen herom blev truffet ved en aftale indgået mellem de største politiske partier den 9. januar 2009 om ændring af den mediepolitiske aftale for 2007-2010.
(50)
Opkrævning af abonnementsafgifter: For at sikre hovedkanalen en økonomisk bæredygtig forretningsmodel får TV2 mulighed for at indføre brugerbetaling, dvs. abonnementsafgifter, til finansiering af public service-kanalen fra 1. januar 2012. TV2 vil desuden stadig have reklameindtægter.
(51)
Afgifterne vil blive opkrævet af distributørerne på slutbrugerniveau. Den afgift, der skal betales af den endelige forbruger, vil ikke blive fastsat af regeringen, men aftales via normale kommercielle forhandlinger mellem TV2 og distributørerne (dvs. for DTT Boxer). TV2 forventer, at den månedspris, som TV2 vil opkræve af distributøren, vil ligge på omkring 10-12 DKK (ekskl. moms) pr. husstand (42). Udsættelsen til 2012 har til formål at give husstande, der i dag er udstyret med MPEG 2-teknologiudstyr, som kan modtage »free-to-air« digitalt jordbaseret tv (DR1, DR2 og TV2), tid til at skifte over til udstyr i MPEG 4-format. Danmark forventer, at man ved at indføre dette element i omstruktureringsplanen vil kunne genoprette TV2's levedygtighed på lang sigt. TV2 forventer en nettostigning på […] mio. DKK i indtægterne fra brugergebyrerne i 2012 (43).
(52)
Der vil ikke blive vedtaget nogen lov, som tvinger distributørerne til at inkludere TV2 i deres pakker. Tværtimod vil den eksisterende »must carry«-forpligtelse blive ophævet ved indførelsen af brugergebyrer (44). Det fremgår således af kapitel 6, § 38 a, stk. 2, i den nuværende lov om radio- og fjernsynsvirksomhed, at såfremt kulturministeren giver TV2 tilladelse til at opkræve brugergebyrer, ophører TV2's must carry-status med at eksistere. Dvs. at must carry-forpligtelsen automatisk bortfalder med indførelsen af brugerbetaling. Det forventes, at TV2-hovedkanalen i praksis vil blive udsendt via kabelnet og antenneforeninger på samme måde som i dag. Pakkestrukturen vil muligvis blive ændret af distributørerne, således at TV2 kan komme til at erstatte en eksisterende betalingskanal.
(53)
Der blev oprindeligt forudset undtagelser fra muligheden for at opkræve brugerbetaling, og det var planen, at TV2 ikke skulle opkræve gebyrer hos slutbrugere, der ikke har adgang til andre betalings-tv-kanaler (det såkaldte TV2-alene-kortsystem). Dette ville have været ensbetydende med, at slutbrugere, som kun havde adgang til free-to-air-kanaler, stadig ville kunne se TV2 uden at skulle betale for kanalen. Denne mulighed, der var nævnt i et udkast til forslag fra Kulturministeriet af 18. november 2010, vil dog ikke blive ført ud i livet. TV2 vil følgelig fra 2012 opkræve betaling hos alle slutbrugere, der ønsker at modtage TV2, for public service-kanalen. Adgang til at opkræve slutbrugergebyrer kræver en ændring af TV2's tilladelsesbetingelser, der vil blive gennemført af Kulturministeriet.
(54)
De oprindeligt anmeldte støtteforanstaltninger: Følgende tre støtteforanstaltninger til et beløb på 1 375 mio. DKK havde som oprindeligt anmeldt til formål at ledsage omstruktureringen:
-
300 mio. DKK i form af ansvarlig indskudskapital
-
udstedelse af en garanti for salget af sendenettet til et forventet beløb på 475 mio. DKK og
-
en midlertidig kreditfacilitet på 600 mio. DKK i første omgang, hvis TV2 Danmark A/S ikke er i stand til at sikre sig ekstern finansiering.
(55)
Danmark meddelte, at renter og garantigebyrer ville være de samme som for en sund virksomhed. Disse foranstaltninger blev aldrig iværksat. Nærmere oplysninger findes i Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (45).
(56)
Redningsstøtten i form af en kreditfacilitet på 1 000 DKK, som blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 4. august 2008, finder fortsat anvendelse.
(57)
Danmark fremsendte oplysninger om omstruktureringsomkostningerne og fremlagde i den forbindelse to forskellige beregningsmuligheder. Danmark fremfører for det første, at omstruktureringen af TV2 er en finansiel omstrukturering, hvor det er omkostningerne til afhjælpning af likviditetsmangelen, der er omstruktureringsomkostningerne, dvs. omkostningerne til at sikre levedygtighed på lang sigt. Danmark finder, at disse omkostninger, uanset hvilke omkostninger der bliver tale om, vil være blevet dækket fuldt ud af TV2. Danmark går nemlig ud fra, at alle støtteforanstaltningerne på tidspunktet for Kommissionens afgørelse enten ikke vil være blevet gennemført eller tilbagebetalt fuldt ud (46). Danmark fremfører desuden, at i det særlige tilfælde med TV2's omstrukturering bør omkostningsbesparelser også kunne accepteres som omstruktureringsomkostninger, eftersom omkostningsbesparelserne ikke kun har til formål at øge konkurrenceevnen, men også - set fra et rent kommercielt synspunkt - at sikre TV2's finansielle levedygtighed (47). Alternativt ville en mere klassisk beregning af omstruktureringsomkostningerne, hvor omkostningsbesparelserne ikke medregnes, føre til, at der fokuseres på de ekstraordinære engangsomkostninger, som Danmark sætter til […] mio. DKK for transaktionsomkostninger i forbindelse med sendenettet, omkostningerne ved overgangen til betalings-tv (brugergebyrer), udgifter til advokater og konsulentbistand samt omkostninger i forbindelse med opsigelse af ansættelseskontrakter (48).
(58)
Som kompenserende foranstaltning forpligtede TV2 sig oprindeligt til ikke at åbne nye tv-kanaler i hele omstruktureringsperioden, dvs. frem til 31. december 2012. Danmark påpeger, at det udgør et offer for selskabet, eftersom nye kanaler kunne gøre TV2 mindre afhængig af reklameindtægter. I den digitaliserede verden tilbydes seerne i stadigt større udstrækning nichekanaler, og TV2 påpeger, at konkurrenterne er i gang med at åbne nye kanaler.
(59)
Hvad angår varigheden af den omstruktureringsplan, som blev anmeldt frem til den 31. december 2012, bemærkede de danske myndigheder, at det vil være i TV2's interesse, hvis hele statsstøtten erstattes på et tidligere tidspunkt, således at omstruktureringsperioden måske vil kunne bringes til ophør på et tidligere tidspunkt (49).
3. Den videre udvikling i omstruktureringsprocessen
(60)
Som nævnt i omstruktureringsplanen solgte TV2 den 30. september 2010 sit sendenet til det svenske selskab Teracom AB, som ejer Boxer. TV2's provenu fra salget er på omkring 640 mio. DKK før skat, som er anvendt til at nedbringe TV2's gæld.
(61)
TV2 var også i stand til at belåne sin ejendom i Odense, men med et mindre lån end oprindeligt forudset. I stedet for […] mio. DKK opnåede TV2 kun et lån på 80 mio. DKK.
(62)
Den 4. oktober 2010 tilbagebetalte TV2 alle sine træk på den midlertidige kreditfacilitet, som Kommissionen havde godkendt i sin beslutning om redningsstøtte. TV2 havde i alt trukket 223 mio. DKK på redningsstøttefaciliteten. TV2 havde ved udgangen af 2008, dvs. i de seks måneder, hvor der blev ydet redningsstøtte, trukket 208 mio. (50). På baggrund af salget af sendenettet, der blev en større succes end vurderet i omstruktureringsplanen, fremsendte Danmark følgende ændrede tal for TV2's finansielle situation (baseret på abonnering på hovedkanalen) (51).
(mio. DKK)
Realiseret
2009
Skøn
2010
Prognose
2011
Prognose
2012
Prognose
2013
Indtægter
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Udgifter
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
EBIT
-2
25
[…]
[…]
[…]
Overskud før skat af fortsatte aktiviteter
-28
42
[…]
[…]
[…]
Overskud før skat af opgivne aktiviteter
1
397
[…]
[…]
[…]
Overskud efter skat
-14
353
[…]
[…]
[…]
Egenkapital ved årets udgang
601
952
[…]
[…]
[…]
Rentebærende nettogæld ved årets udgang
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
Den 13. oktober 2010 tilbød […] at stille yderligere kreditfaciliteter til rådighed for TV2 til en værdi af […] mio. DKK. Dette vil forhøje TV2's langfristede faciliteter i […] fra […] til […] mio. DKK (52). Tilbuddet er underlagt følgende to betingelser:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
TV2 forventer på dette grundlag at råde over finansielle faciliteter i en størrelsesorden på omkring […]-[…] mio. DKK frem til udgangen af 2012. Disse faciliteter består af […]-[…] mio. DKK og de yderligere eksterne kreditfaciliteter på […] mio. DKK (53).
(65)
Danmark fremsendte ligeledes oplysninger om TV2's kapitalstruktur. På grund af problemerne med at skaffe ekstern finansiering, der igen skyldes den usikkerhed, der er med hensyn til de verserende retssager og TV2's forretningsmodel, som er følsom over for reklameindtægter, fremførte Danmark, at TV2 bør være mindre baseret på gæld end egenkapital. Kommissionen konstaterer da også, at TV2's egenkapitalfinansiering afviger meget fra sammenlignelige selskabers.
(66)
Mere specifikt kan kapitalstrukturen vurderes på grundlag af soliditetsgraden opgjort som den bogførte egenkapital i forhold til den samlede balancesum. PWC (Danmarks økonomiske konsulent) påviser, at den gennemsnitlige soliditetsgrad (medianen) for sammenlignelige selskaber er på ca. […]% ([…]%) ved udgangen af 2009 (54). Den gennemsnitlige soliditetsgrad for sammenlignelige selskaber ligger væsentlig under det niveau, som TV2 forventes at nå op på i slutningen af omstruktureringsperioden. Efter frasalg af sendenettet ligger TV2's solvensgrad på […]% i 2010. Den forventes at ligge på […] % ved udgangen af 2011 og […]% ved udgangen af 2012. Ifølge de seneste prognoser, der er fremsendt af TV2, bør gældsraten (forholdet mellem den rentebærende nettogæld og EBITDA) være ca. […] ved udgangen af 2010, […] ved udgangen af 2011 og […] i 2012. Den gennemsnitlige gældsrate (median) i et udsnit af sammenlignelige virksomheder ligger på […] ([…]) ved udgangen af 2009 (55).
4. De nye finansielle parametres virkninger for den anmeldte omstruktureringsplan
(67)
Danmark bekræftede, at ingen af de tre oprindeligt foreslåede støtteforanstaltninger i omstruktureringsplanen nogensinde er blevet iværksat, men at Danmark afventede Kommissionens afgørelse i overensstemmelse med standstill-klausulen i artikel 3 i forordning 659/1999 EF (56). Den seneste udvikling viser imidlertid, at det kun er låne- og kreditfaciliteten i omstruktureringsplanen i dens nuværende form, som er af relevans (57). Den anmeldte støtteforanstaltning i form af en foreslået garanti i forbindelse med frasalget af sendenettet er ikke længere relevant eller anvendelig (58), eftersom frasalget er gennemført med succes, uden at der er stillet en garanti (59). I mellemtiden er det kun den midlertidige kreditfacilitet, som er på plads.
I lyset af, at TV2 opnår en bedre finansiel situation efter frasalget af sendenettet, fremførte Danmark, at alle støtteforanstaltninger kan afskaffes på den ene betingelse, at omstruktureringsplanen godkendes (herunder muligheden for at indføre brugerbetaling), og at Kommissionen vedtager en afgørelse i de »gamle« statsstøttesager, som ikke indebærer yderligere tilbagebetaling af statsstøtte til den danske stat (60). TV2 siger, at den i et sådant scenario vil have tilstrækkelig finansiering frem til 2012, hvor der vil blive indført abonnementsbetalinger på hovedkanalen (61). Omstruktureringsplanen som sådan trækkes ikke tilbage. TV2 kan i øjeblikket ikke trække på den redningsstøttefacilitet, som fortsat finder anvendelse, da betingelserne (dokumenteret likviditetsbehov attesteret af en ekspert) ikke er opfyldt (62).
(68)
Danmark havde i den oprindelige omstruktureringsplan forpligtet sig til at påbyde TV2 ikke at åbne nye tv-kanaler. Det blev senere tydeliggjort, at denne forpligtelse også omfattede radiokanaler, men denne kompensationsforanstaltning bør efter de danske myndigheders opfattelse ophøre, når alle støtteforanstaltninger er ophævet, hvilket de nu mener vil være ved slutningen af omstruktureringsperioden (63). Den danske regering har under Kommissionens sagsbehandling besluttet at udbyde en public service-radiokanal (64). Denne nye radiokanal har til formål at skabe konkurrence på det danske marked for public service-radioprogrammer, som i øjeblikket domineres af den offentlige radio- og tv-station DR med en lytterandel på næsten 80 %. TV2 havde oprindeligt til hensigt at deltage i et sådant udbud, da der først kunne afgives bud efter støtteforanstaltningernes ophør. Danmark bekræftede imidlertid under sagsbehandlingen, at TV2 ikke deltager i dette udbud som følge af Kommissionens igangværende undersøgelse (65).
(69)
TV2 anfører, at i al den tid, der er verserende retssager, er indtjeningstal det eneste benchmark, der kan give et billede af TV2's finansielle situation i forhold til konkurrenterne. TV2 erkender dog, at kapitalbaserede nøgletal (såsom soliditetsgraden) vil give mening, når der ikke længere hersker usikkerhed om forretningsmodellen, og retssagerne er blevet afgjort (66). Den danske regering har meddelt, at TV2 ikke vil blive overkapitaliseret, og at den er villig til at indføre foranstaltninger, der skal sikre dette, når brugerbetalingen indføres i 2012. Den danske regering vil som ejer af TV2 sikre, at TV2 får en kapitalstruktur, der er i overensstemmelse med normale markedsvilkår, når brugergebyrerne er blevet indført og den finansielle situation dermed normaliseret.
(70)
Danmark har i den forbindelse forpligtet sig til i slutningen af 2012 eller begyndelsen af 2013 at lade en uafhængig finansekspert foretage en analyse af TV2's kapitalstruktur ved at sammenligne den med kapitalstrukturen i andre relevante medieselskaber. Hvis TV2's kapitalstruktur afviger væsentligt fra medianen eller gennemsnittet for de relevante medieselskaber, lover den danske regering at tilpasse kapitalstrukturen på generalforsamlingen i april 2013 for at rette op på denne situation. Hvis der er vægtige grunde til ikke at tilpasse kapitalstrukturen, vil den danske regering anmelde en ændring af omstruktureringsplanen til Kommissionen. Den danske regering forpligter sig til at opnå en omstrukturering af kapitalgrundlaget med udbyttebetalinger, der skal vedtages på generalforsamlingen i april 2013, og ikke ved at øge TV2's gæld, hvorved balancen ville blive udvidet.
(71)
Danmark har ligeledes givet tilsagn om, at analysen vil blive forelagt Kommissionen sammen med regeringens planer for, hvordan der kan følges op på analysen i god tid inden mødet i april 2013.
V. RESUMÉ AF KOMMISSIONENS BESLUTNING OM AT INDLEDE PROCEDURE AF 2. JULI 2009
(72)
Kommissionen fandt i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at de anmeldte lån og garantier i omstruktureringsplanen udgjorde statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, nu artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kommissionen har undersøgt omstruktureringsplanens forenelighed med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), nu artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, sammenholdt med Kommissionens rammebestemmelser for omstrukturering (67). Kommissionen indkaldte imidlertid også bemærkninger om, hvorvidt anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 (107 i TEUF) hindrer opfyldelsen af den public service-tv-opgave, som var blevet tildelt TV2.
(73)
Kommissionen satte spørgsmål ved, om den anmeldte omstruktureringsplan var forenelig med fællesmarkedet, for så vidt angår følgende aspekter:
-
Kommissionen accepterede indtil videre, at TV2 Danmark A/S var en kriseramt virksomhed som omhandlet i rammebestemmelserne, men opfordrede til at fremsætte bemærkninger herom, eftersom konkurrenter til TV2 havde påpeget, at cash flow-problemerne var selvskabte, lette at løse og uden betydning for selskabets fundamentale levedygtighed, og hævdede at TV2 var rentabel i 2008.
-
I betragtning af, at en omstruktureringsplan skal omfatte indstilling af alle aktiviteter, som selv efter omstruktureringen ville blive ved med at være tabsgivende af strukturbestemte årsager (68), rejste Kommissionen desuden spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltningerne i omstruktureringsplanen kunne gøre TV2 rentabel på egen hånd. Kommissionen kunne heller ikke verificere gyldigheden af de almindelige markedsantagelser, der ligger til grund for planen (såsom udviklingen på reklamemarkedet, vækst i BNP, TV2's opretholdelse af sine seertal).
-
I betragtning af den økonomiske situation, som omstruktueringsplanen iværksættes i, blev der sat spørgsmålstegn ved dens lange varighed.
-
Eftersom en succesfuld gennemførelse af de finansielle og operationelle omstruktureringsforanstaltninger, der indgår i omstruktureringsplanen i 2010-2011, vil kunne gøre det unødvendigt at indføre brugerbetaling for TV2-kanalen for at sikre TV2 Danmark A/S's levedygtighed på lang sigt, og eftersom der ikke foreligger en vurdering af, hvilke virkninger brugerbetaling vil få for konkurrencen, var spørgsmålet desuden, om den allerede nu vedtagne automatiske indfasning heraf senest i 2012 er hensigtsmæssig.
-
Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt forpligtelsen til ikke at åbne nye tv-kanaler, som er den eneste kompenserende foranstaltning, står i et rimeligt forhold til støtten og til TV2 Danmark A/S's størrelse og relative betydning på de markeder, hvor selskabet er aktivt. (69)
-
Kommissionen rejste spørgsmålet om, hvorvidt støtten ud over at bidrage til omstruktureringsomkostningerne kunne bruges til at finansiere en agressiv markedsadfærd.
VI. RESUMÉ AF DE DANSKE MYNDIGHEDERS SYNSPUNKTER
(74)
Det skal bemærkes, at der i det følgende resumé af Danmarks og tredjeparters bemærkninger ikke er medtaget bemærkninger vedrørende TV2-alene-kortsystemet, eftersom denne del af omstruktureringsplanen ikke vil blive gennemført.
(75)
De danske myndigheder gør gældende, at TV2 er en kriseramt virksomhed, således som det fremgår af en PWC-rapport (70), der senere blev opdateret (71). Dette synspunkt blev også fastholdt efter bemærkninger fra tredjeparter (72).
(76)
TV2 kan ikke komme igennem krisen ved hjælp af egne ressourcer eller markedsfinansiering, sådan som det fremgår af den rapport, der blev udarbejdet af PWC umiddelbart før anmeldelsen af omstruktureringen. Danmark hævder også, at den omstruktureringsplan, der er forelagt for Kommissionen, er baseret på realistiske antagelser og scenarier og samtidig viser, at selskabets levedygtighed på lang sigt vil blive genoprettet. Der var endog sket en forværring af reklamemarkedet i forhold til grundscenariet i omstruktureringsplanen. Reklamemarkedet faldt med 19 % i første halvår af 2009, og TV2's reklameindtægter faldt med 24 % i 2009. Omstruktureringsforanstaltningerne vil blive gennemført så hurtigt som muligt, undtagen med hensyn til indførelsen af brugergebyrer, som på grund af operationelle og tekniske vanskeligheder må udsættes til 2012. I et senere brev hævdede Danmark, der igen støttede sig på PWC-prognoser, desuden, at der var sket en forværring af prognoserne siden den oprindelige omstruktureringsplan, og at TV2's EBIT i 2009 var […] mio. DKK lavere end skønnet i omstruktureringsplanen (73). Danmark påpeger også, at selskabet, sådan som det fremgår af udtalelser fra forskellige banker, ikke kan opnå ekstern finansiering, eftersom bankerne nærer tvivl med hensyn til hovedkanalens forretningsmodel, stiller sig kritiske til konjunkturfølsomme reklameindtægter som indtægtskilde og anser usikkerheden om de verserende retssager for problematisk.
(77)
De operationelle og finansielle omstruktureringsforanstaltninger er analyseret som det maksimale, der kan gennemføres uden at sætte kvaliteten i programlægningen på public service-kanalen TV2 over styr. Disse foranstaltninger vil tvinge TV2 til bedre at udnytte sine aktiver, hvilket vil mindske støtten til det nødvendige minimum.
(78)
Eftersom frasalget af sendenettet blev mere indbringende end forventet, forsikrede regeringen senere om, at alle støtteforanstaltninger kunne ophæves og ikke gennemføres, når omstruktureringsplanen var blevet godkendt af Kommissionen, og der var blevet truffet en afgørelse i den verserende statsstøttesag af 19. maj 2004 uden yderligere tilbagebetaling (74).
(79)
Brugergebyrer, der ikke kan betragtes som statsstøtte, sikrer mere stabile driftsindtægter og giver bankerne en forsikring om, at TV2's forretningsmodel er levedygtig. Som et resultat af omstruktureringen vil selskabets EBIT som helhed ifølge det oplyste ligge på mellem […] og […]%, hvilket vil gøre det muligt for selskabet at klare sig med egne midler.
(80)
Selv om ændringerne i prissætningen og strukturen i distributørpakkerne er umulige at forudse, skulle indførelsen af brugergebyrer for TV2 ikke føre til indirekte finansiering fra eller kapacitetsreduktioner for TV2's konkurrenter. Denne nye finansiering anses for at være en ændring i TV2’s rammevilkår for en langsigtet finansiering, der vil bringe selskabet på lige fod med dets private konkurrenter (75).
(81)
Endelig hævder de danske myndigheder, at den foreslåede kompenserende foranstaltning med hensyn til stop for lancering af nye tv-kanaler (og nu også radiokanaler) udgør et reelt offer for TV2 Danmark A/S på grund af selskabets interesse i en diversificering for at opretholde sin samlede markedsandel, de tabte indtægter og den fordel, konkurrenterne får ved som de første at kunne åbne nye kanaler og fortsætte med at gøre dette. Danmark indtog senere den holdning, at foranstaltningen skal bringes til ophør, når alle støtteforanstaltninger er ophævet, dvs. på den dato, hvor denne afgørelse vedtages.
(82)
Hvad angår forslaget i åbningsbeslutningen om at ændre TV2's mulighed for at sende premium content, påpeger Danmark, at TV2's public service-forpligtelse dækker sport, herunder større sportsbegivenheder, og støtte til filmproduktion. Danmark hævder desuden, at standardkontrakterne afskærer TV2 fra at videreoverdrage rettigheder til tredjeparter, hvilket hindrer enhver auktionering.
(83)
Danmark finder, at omstruktureringsprocessen opfylder betingelserne i artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF. Danmark erkender dog, at hovedkanalen ifølge de af PWC udarbejdede indtægtsprognoser fortsat vil generere et underskud efter omstruktureringsperiodens udløb (76). Danmark påpeger, at TV2 har en forpligtelse til at udføre en public service-opgave, som det ikke kan undlade at opfylde. Der bør tages højde for denne særlige situation, som TV2 befinder sig i på grund af sine public service-opgave, når sagen vurderes efter rammebestemmelserne om redning og omstrukturering eller efter artikel 106, stk. 2, i TEUF. Det ville forretningsmæssigt ikke give mening at lukke public service-kanalen, eftersom den skaber betydelige synergier mellem hovedkanalen og niche-kanalerne.
VII. RESUMÉ AF INTERESSEREDE TREDJEPARTERS SYNSPUNKTER
(84)
TV2 henviser i sine bemærkninger først generelt til de punkter, som efter dets opfattelse er afgørende i vurderingen af omstruktureringsplanen.
(85)
TV2 hævder, at dets hovedaktivitet består i de omfattende og dyre public service-forpligtelser, som regulerer selskabets hovedkanal. TV2 hævder, at denne aktivitet på nuværende tidspunkt tegner sig for […]% af hovedkanalens omkostninger.
(86)
TV2 henviser til den politiske beslutning, som førte til den nuværende situation. Den danske regering og partierne bag den gældende mediepolitiske aftale var enige om i forbindelse med omstruktureringsplanen ikke at genindføre offentlig kompensation for de omkostninger, TV2 har i forbindelse med opfyldelsen af dets public service-forpligtelser. Det blev derimod besluttet at indføre en langtidsholdbar, markedsbaseret forretningsmodel for TV2, der sikrer, at virksomheden på trods af public service-forpligtelserne kan klare sig i konkurrencen på de relevante markeder - en beslutning, der hilses velkommen af TV2. TV2 hævder, at det vigtigste element i den forbindelse er ophævelsen af et hidtil gældende forbud mod, at der opkræves abonnementsbetaling for public service-hovedkanalen fra 1. januar 2012. TV2 gør gældende, at støtten ikke indebærer driftsmæssige eller forretningsmæssige fordele, men at den blot sikrer, at TV2 får mulighed for at anvende de samme finansieringsmuligheder som dets konkurrenter. TV2 hævder, at dets hovedkanal ikke kan ses isoleret, idet hovedkanalen og niche-kanalerne samlet sikrer koncernens resultat. TV2 kan under alle omstændigheder ikke undlade at opfylde sin public service-opgave, hvilket bør anerkendes ved anvendelsen af rammebestemmelserne eller artikel 106, stk. 2, i TEUF.
(87)
TV2 bemærker, at selv om det er dominerende på det danske tv-reklamemarked, er konkurrencen på markedet stærk og karakteriseret ved tilstedeværelsen af økonomisk stærke multinationale koncerner. TV2 hævder ligeledes, at dets væsentligste konkurrenter ikke er forhindret i at komme ind på markedet, eftersom de har lanceret en række nye kanaler på det danske tv-marked (f.eks. SBS 6'eren (Pro 7), TV3 Puls (MTG) og Canal 9 (Bonnier)).
(88)
Hvad angår konkurrenceforholdene på det danske tv-marked, hævder TV2 desuden at have tabt såvel betydelige markedsandele som seerandele (77), hvilket […] bl.a. på grund af slukningen af det analoge signal i november 2009. TV2 hævder ligeledes, at forbuddet mod at åbne nye tv-kanaler i perioden indtil 2012 yderligere vil reducere TV2’s konkurrencedygtighed og dermed svække virksomheden.
(89)
Hvad angår markedet for betalings-tv, påpeger TV2, at koncernen ikke har en dominerende stilling på markedet, samtidig med at det bemærker, at den eneste større danske kommercielle tv-kanal, der ikke er aktiv på markedet, netop er TV2's public service-kanal. TV2 anslår endvidere, at nichekanalerne i dag har en markedsandel på markedet for betalings-tv på ca. […]%, og forventer, at stationens samlede markedsandel vil stige til ca. […]-[…]%, når TV2 kan opkræve abonnementsbetaling for public service-hovedkanalen i 2012.
(90)
TV2 påpeger, at det ikke har været i stand til at opnå lån fra banker og ikke engang så let et realkreditlån i dets ejendom på Kvægtorvet. TV2 påpeger, at usikkerheden om bl.a. de indledte statsstøttesager afskrækker bankerne fra at yde den nødvendige finansiering. TV2 finder, at omstruktureringsplanen er af en passende varighed, og påpeger, at en eventuel bedring af TV2's økonomiske situation kun vil have konsekvenser for TV2's træk på kreditfaciliteterne og ikke for TV2's forretningsmodel, der skal sikre TV2's rentabilitet på mellemlang og lang sigt.
(91)
TV2 hævder, at indførelsen af brugerbetaling for public service-hovedkanalen ikke indebærer statsstøtte, men blot giver kanalen samme muligheder som dens konkurrenter for at anvende markedets mest traditionelle middel til at at kunne agere på markedet, nemlig at kunne opkræve betaling hos de brugere, der vælger at gøre brug af dens ydelser. En fordrejning af konkurrencen vil kunne afhjælpes ved at anvende artikel 101 eller 102 i TEUF. Ifølge TV2 indebærer brugerbetalingen sammen med de andre elementer i omstruktureringsplanen ingen fordrejning af konkurrencen på de relevante markeder. TV2 anfører i den forbindelse, at planen blot vil sikre, at TV2-koncernen og navnlig public service-hovedkanalen har den fornødne likviditet indtil indførelsen af brugerbetaling. TV2 bemærker ligeledes, at en alternativ genindførelse af et ikke-markedskonformt middel som kompensationen for public service-forpligtelserne statsstøtteretligt ikke ville være at foretrække frem for indførelse af brugerbetaling.
(92)
TV2 understreger, at den manglende mulighed for at starte nye kanaler indebærer et reelt offer. TV2 påpeger, at det med overgangen til digital distribution og frasalget af sendenettet vil miste den fordel, som det hidtil har haft i kraft af sit medejerskab af distributionsnettet. Som svar på spørgsmålet i åbningsbeslutningen om, hvorvidt salg af visse programmer til tredjeparter eller begrænsninger i udsendelserne (f.eks. sport) bør overvejes, svarede TV2, at standardkontrakterne afskærer TV2 fra at videreoverdrage rettighederne til tredjeparter. Såvel dansk fiktion som sport indgår i TV2's offentlige service-program.
(93)
SBS ser ingen grund til, at en række muligvis dårlige ledelsesbeslutninger skal føre til, at finansieringsmodellen ændres med betydelige konkurrencefordrejende virkninger. SBS hævder, at hvis man ser bort fra de dårlige investeringsbeslutninger, opnåede TV2 positive resultater i perioden 2004-2008 og har en dominerende stilling på tv-reklamemarkedet. SBS finder endvidere, at omstruktureringsplanen strækker sig langt videre, end hvad der er nødvendigt. Nettonutidsværdien af retten til at opkræve brugerbetaling er bl.a. meget større end den beregnede optimale egenkapital som angivet i beslutningen om rekapitalisering. SBS fremfører også, at støtten i form af licensmidler på ca. 400 mio. DKK til de regionale kanaler bør medtages i konsekvensanalysen af omstruktureringsplanen.
(94)
SBS hævder, at hverken TV2 eller dets datterselskaber er støtteberettigede i henhold til rammebestemmelserne om omstrukturering. SBS påpeger i den forbindelse, at TV2 Danmark ifølge sin rapport for første halvår af 2009 havde en nettokapital på 644,9 mio. DKK, og at virksomheden ikke opfylder kriterierne for konkursbehandling. Tab som følge af public service-forpligtelsen bør analyseres i henhold til artikel 106, stk. 2, i TEUF, som den danske stat ikke har påberåbt sig.
(95)
SBS hævder, at omkostningsfordelingen mellem de forskellige dele af TV2-koncernen bør vurderes korrekt, specielt eftersom omkostningerne ved nichekanalerne er meget lave sammenlignet med konkurrenternes omkostninger. Hovedkanalen blev betragtet som en stand alone-virksomhed, der kunne gøres rentabel ved hjælp af passende prissætningsnormer.
(96)
SBS hævder, at TV2-koncernen var rentabel i perioden 2004-2008, hvis man ser bort fra de nu opgivne tabsgivende aktiviteter som f.eks. TV2 Radio og virkningerne af Kommissionens tilbagesøgningsbeslutning. TV2 kunne under alle omstændigheder blive rentabel ved f.eks. at reducere omkostningerne.
(97)
SBS anfægter desuden den markedsanalyse, som Danmark har fremlagt. SBS er især ikke enig i udsigterne for reklamemarkedet, hvor det forventer en vækst fra 2010 (78).
(98)
SBS anfører, at omstruktureringsplanen, hvis den overhovedet skal godkendes, bør være begrænset til den tid, det tager at frasælge aktiver for at løse likviditetsproblemer.
(99)
SBS fremfører, at indførelsen af brugerbetaling i praksis vil have samme virkning som en forøgelse af licensmidlerne og derfor må betragtes som statsstøtte i tråd med sag C-206/06 Essent Netwerk Noord BV. Der er væsentlige forskelle i forhold til sag C-345/02 (Pearle), eftersom foranstaltningen blev indført på Danmarks og TV2's eget initiativ, og brugergebyrerne ikke er øremærket til specifikke formål valgt af seerne.
(100)
SBS understreger vigtigheden, at brugergebyrerne analyseres inden for rammerne af omstruktureringsstøtten. En aftale om at indføre brugerbetaling vil sandsynligvis ændre TV2's og andre relevante tredjeparters som f.eks. bankers markedsadfærd fra datoen for omstruktureringsplanens godkendelse snarere end fra datoen for indførelsen af brugerbetaling. SBS kritiserede endvidere, at der ikke er noget loft over det brugerbetalingsbeløb, som TV2 kan opkræve, og heller ingen betingelser angående dets anvendelse. Brugerbetaling kan også anvendes til finansiering af kommercielle aktiviteter.
(101)
SBS fremfører endvidere, at indførelsen af brugerbetaling ikke kan forenes med begrebet »public service«. Dette er ensbetydende med, at omstruktureringsstøtten som sådan ikke kan godkendes efter artikel 106, stk. 2, i TEUF, medmindre planerne om brugerbetaling droppes. SBS fremfører ligeledes, at brugerbetaling har klare konkurrencebegrænsende virkninger og især kan føre til, at nogle operatører bliver nødt til at forlade markedet, samtidig med at det vil være muligt for TV2 at investere endnu mere agressivt i nyt indhold. Dette er især negativt, eftersom TV2 er enestående i kraft af at have en dominerende stilling på reklamemarkedet.
(102)
SBS hævder, at der er behov for tilstrækkeligt strenge kompenserende foranstaltninger. SBS foreslår derfor, at TV2 for det første ikke får mulighed for at indføre brugerbetaling. Der bør for det andet gøres brug af offentlige udbud for at sikre en mere korrekt intern prissætning, når programmer sælges fra TV2 til dets datterselskaber. TV2's regionale kanaler kunne for det tredje overføres til Danmarks Radio, idet de regionale kanaler modtager betydelig statstøtte, og de husstande, der betaler licensafgift og også får betalings-tv, kommer til at betale dobbelt for TV2's regionale kanaler. TV2 kunne for det fjerde ikke kun pålægges ikke at starte nye kommercielle kanaler, men også i det mindste at frasælge nogle af de eksisterende kanaler. Endelig bør TV2 forpligtes til at give konkurrerende operatører mulighed for at sende reklamer på dets net.
(103)
SBS foreslår ligeledes, at der indføres en række garantier for at sikre, at TV2 ikke anvender støtten og/eller brugergebyrerne til at forvride konkurrencen. Danmark bør for det første ikke have mulighed for at anvende diskriminerende brugergebyrer. TV2 bør for det andet ikke have mulighed for at bundle hovedkanalen med de øvrige kanaler på distributionsmarkedet, og TV2 bør forpligtes til at tilbyde TV2 som en selvstændig kanal. TV2 bør for det tredje afskæres fra at anvende støtten eller brugergebyrerne til andre aktiviteter end hovedkanalen og fra at dumpe priserne på reklamemarkedet. TV2 bør for det fjerde forpligtes til at afgive tilsagn om, at det ikke vil anvende ugennemsigtige rabatter.
(104)
Viasat hævder, at TV2 ikke er en kriseramt virksomhed, idet den især henviser til overskuddet i 2008. Viasat mener, at TV2 vil blive rentabel i fremtiden, bl.a. med henvisning til TV2's overskud for første halvår af 2009 (ifølge prognoserne et overskud på 249 før skat). I lyset af de senere oplysninger om, at TV2 havde tab i 2009, kæder Viasat dette mindre tab sammen med et generelt fald på reklamemarkedet med 18,7 % i forhold til 2008. Det viser, at TV2 nu formår at tilpasse sine omkostninger til det nuværende kommercielle og finansielle miljø. Viasat påpeger, at tabene i 2007 hovedsagelig skyldes TV2 Radio, der efterfølgende er blevet solgt fra. TV2 havde en faldende omsætning i 2008, men det havde de fleste virksomheder, og TV2 formåede stadig at øge sit overskud før skat.
(105)
Viasat hævder, at der ikke er bevis for kortfristede cash flow-behov. TV2 har derimod for nylig brugt et betydeligt beløb på indkøb af nye film. TV2 øgede samtidig sine udgifter, hvilket ifølge Visat skyldes en forøgelse af dets programlager, en forøgelse af udgifterne inden for generel fiktion og overinvesteringer i dyr dansk fiktion (79).
(106)
Viasat understreger mere detaljeret, at selv om en stor del af TV2's rentebærende gæld stadig er kortfristet, er det ikke et problem, så længe TV2 kan refinansiere den. TV2's finansielle omkostninger faldt i 2009 fra 49,2 mio. DKK til 19 mio. DKK. TV2 har også brugt betydelige midler på at købe nyt programindhold. Endvidere skyldtes det negative cash flow i perioden 2006-2008 hovedsagelig usædvanligt store investeringsaktiviteter og ikke udgifter i forbindelse med TV2's driftsaktiviteter. Den negative cash flow kunne således være blevet udlignet ved at udsætte eller reducere investeringerne. Grunden til TV2's stigende gæld var også den, at TV2 investerede kraftigt i perioden 2006-2008.
(107)
Viasat påpeger også, at rentebyrden ser ud til at være faldet fra 2008. Viasat sætter også spørgsmålstegn ved, om TV2 har problemer med at opnå lån, eftersom noget tyder på, at TV2 kun forsøgte at opnå lån fra Danske Bank, men ikke fra nogen andre banker. Dette skete endvidere på et tidspunkt, hvor det var mere vanskeligt end nu at opnå et lån.
(108)
Hvad angår de eksogene faktorer, er Viasat enig i, at BNP-væksten som antaget i åbningsbeslutningen vil være på 1,02 % pr. år. Viasat hæfter sig især ved, at de af PWC udarbejdede prognoser for væksten på reklamemarkedet, som den danske stat baserer sig på, er væsentligt mere konservative end de prognoser, der er udarbejdet af andre, og særlig prognoser udarbejdet af virksomheder, der er aktive på markedet. Viasat fremlægger i sine bemærkninger til åbningsbeslutningen sine egne prognoser for TV2-koncernen i perioden 2009-2019 (rapport fra Audon Partners), som viser, at TV2 ikke vil være nødt til at opgive sin virksomhed på kort eller mellemlang sigt.
(109)
Hvad angår public service-kanalens rentabilitet, understreger Viasat, at TV2-koncernen består af sådanne synergier, at det er umuligt at se rentabiliteten af hver enkelt aktivitet isoleret. Hovedkanalen bør således ikke vurderes isoleret. Ikke desto mindre er den interne afregning mellem TV2 og nichekanalerne skæv, idet prisen ligger væsentligt under omkostningerne. Viasat fremlægger rentabilitetsberegninger, hvor omkostningerne opdeles efter kanalens omsætning. Viasat anfører ligeledes, at der ved en sammenligning af nichekanalernes økonomiske resultater med andre sammenlignelige medievirksomheder i høj grad er noget, der tyder på, at der skal ses bort fra den segmenterede rapportering i TV2-koncernen. Endelig bemærker Viasat, at TV2 kunne auktionere retten til at retransmittere dets mest attraktive programmer, bortset fra sportsbegivenheder, på f.eks. drama-, fiktions- og dokumentarområdet, med henblik på at øge overskuddet for hovedkanalen. Viasat frygter også, at støtten vil blive brugt til at finansiere en agressiv markedsadfærd, og bemærker, at TV2 tidligere investerede i erhvervelser af dramaserier ved at overbyde konkurrenterne, hævede priserne for TV2 News og ydede rabatter.
(110)
Såfremt Kommissionen når frem til den konklusion, at der er behov for støtte, bør denne støtte tage sigte på det umiddelbare problem, dvs. cash flow-problemet, frem for driften. Dette er ensbetydende med, at TV2 ikke bør have mulighed for at blive en betalings-tv-kanal, idet det vil være tilstrækkeligt at yde TV2 en kreditfacilitet. Indførelsen af brugerbetaling vil desuden tilføre TV2 midler, der sætter det i stand til at fortsætte med at misbruge sin stilling på reklamemarkedet, og der vil være risiko for, at konkurrenter tvinges ud af markedet. Viasat sætter ligeledes spørgsmålstegn ved, om ordningen er i overensstemmelse med TV2's universelle public service-forpligtelse.
(111)
Viasat fremhæver først og fremmest de konkurrencebegrænsende virkninger af brugerbetaling, eftersom det vil skubbe andre operatørers programmer mod dyrere programpakker, hvorved de vil miste indtægter fra abonnementer og reklamer.
(112)
Viasat hævder desuden, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger ikke indebærer noget offer, eftersom der alligevel ikke er plads til yderligere kanaler. Viasat bemærker som nævnt ovenfor, at TV2 kunne auktionere retten til at retransmittere dets mest attraktive programmer, bortset fra sportsbegivenheder, på f.eks. drama-, fiktions- og dokumentarområdet, med henblik på at øge overskuddet for hovedkanalen.
(113)
Endelig anfører Viasat, at det er usandsynligt, at den danske stat vil kunne påberåbe sig artikel 106, stk. 2.
(114)
Boxer fremfører, at indførelsen af brugerbetaling delvis vil rette op på de nuværende konkurrenceproblemer, hvor Boxer i modsætning til andre leverandører af en platform ikke kan drage kommerciel fordel af, at det sender TV2. Boxer foreslår, at TV2's prissætning underlægges kontrol, enten fra politisk side eller ved konkurrencemyndighederne.
(115)
Hvad angår omstruktureringsstøtten, sætter nogle parter spørgsmålstegn ved, om TV2 er kriseramt (ASK), og om de kompenserende foranstaltninger ikke er for svage på et mættet marked (FDA). Nogle fremfører dog, at brugerbetaling kunne overvejes, hvis virksomheden er kriseramt (DI, TDC). Nogle mener, at omstruktureringsperioden er for lang (Discovery). Andre fremfører, at TV2 ikke bør have mulighed for at indføre brugerbetaling, hvis den bliver en økonomisk stabil virksomhed inden 2012.
(116)
Hvad angår brugerbetaling: Nogle parter (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) hævder, at brugergebyrer vil bevirke, at mindre kanaler skubbes ud af de eksisterende betalings-tv-pakker, eller at brugerne kommer til at betale mere.
(117)
Nogle parter mener, at et slutbrugergebyr på 25 DKK er for højt (FDA, TDC). FDA mener desuden, at opkrævningen af sådanne slutbrugergebyrer ikke er forenelig med TV2's rolle som en public service-radio- og tv-virksomhed.
VIII. VURDERING PÅ GRUNDLAG AF STATSSTØTTEREGLERNE
1. Omfanget af vurderingen
(118)
Som det fremgår af Danmarks bemærkninger, er den anmeldte omstruktureringsplan ikke blevet trukket tilbage. Danmark fremfører, at der ikke er behov for støtteforanstaltninger, og at alle støtteforanstaltninger vil blive ophævet, når omstruktureringsplanen, herunder slutbrugergebyrerne, er blevet godkendt, og TV2 ikke skal foretage yderligere betalinger som følge af Kommissionens to tidligere undersøgelser vedrørende TV2 (80). Kommissionen har med andre ord til dato ikke modtaget en ubetinget bekræftelse fra Danmark af, at disse foranstaltninger ikke længere indgår i omstruktureringsplanen i dag og derfor ikke længere falder ind under Kommissionens formelle undersøgelse.
(119)
Den eneste undtagelse er den foreslåede garanti vedrørende salget af sendenettet, der ikke er aktuel, eftersom salget allerede har fundet sted, og derfor ikke længere er relevant i denne sag. Kommissionen betragter ikke længere denne foranstaltning som anmeldt.
(120)
Kommissionen vil derfor i det følgende stadigvæk foretage en vurdering af de resterende anmeldte foranstaltninger (lån, midlertidige kreditfaciliteter og omstruktureringskreditfaciliteter) og kreditfaciliteten fra den godkendte redningsstøtte, der fortsat består.
2. Statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF
(121)
Det hedder i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:
»Bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«
(122)
For at artikel 107, stk. 1, i TEUF skal finde anvendelse, skal der være tale om en støtteforanstaltning, som kan tilskrives staten, som ydes ved hjælp af statsmidler, påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, fordrejer konkurrencen på fællesmarkedet og giver visse virksomheder selektive fordele. Anvendelsen af disse betingelser på de her omhandlede foranstaltninger undersøges nedenfor.
2.1. Statsmidler
(123)
Den ansvarlige lånekapital og de midlertidige kreditfaciliteter, der indgår i den oprindelige redningsstøtte (81) og omstruktureringsplanen, involverer midler, som regeringen med Folketingets tilslutning frigiver fra det danske statsbudget, hvorfor der er tale om statsmidler.
(124)
Danmark anfører, at rentesatserne og gebyrerne er dem, der gælder på markedet for sunde virksomheder. Ved at anvende de samme betingelser på en kriseramt virksomhed som TV2 går Danmark stadig glip af statslige midler. Grunden hertil er, at en privat kreditor ville tage hensyn til TV2's finansielle vanskeligheder og enten vælge ikke at yde lån eller kreditfaciliteter overhovedet eller yde dem til en højere rente end for sunde virksomheder.
(125)
Kommissionen finder, at den ret, som TV2 har fået til at opkræve slutbrugergebyrer fra 2012, ikke indebærer statsmidler som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Slutbrugergebyrerne er af privat oprindelse (82) og betales direkte af forbrugerne til distributøren for at kunne se TV2-kanalen. TV2 skal føre normale kommercielle forhandlinger med distributøren for at få sin kanal inkluderet i en digital pakke og give sit samtykke til en acceptabel betaling. Der findes ingen lovbestemmelse, som tvinger distributøren til at bringe TV2-hovedkanalen i sin pakke, da den gældende must carry-forpligtelse i § 6 i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed vil blive ophævet med indførelsen af slutbrugergebyrsystemet. Slutbrugergebyrerne og størrelsen af dem er ikke under statens permanente kontrol og står heller ikke til dennes rådighed (83). Staten er ikke involveret i prissætningen, der er en kommerciel beslutning truffet af TV2, ligesom den heller ikke opkræver gebyrerne for TV2 eller kan kontrollere eller råde over disse midler på nogen måde.
(126)
Brugergebyrerne kan ikke som hævdet af SBS sidestilles med licensafgifterne. SBS hævder, at brugergebyrerne i praksis vil have samme virkninger for husholdningerne som en forhøjelse af licensafgiften, eftersom de distributører, der udbyder pakkerne, altid vil inkludere TV2 Danmark. Dette obligatoriske element og den kendsgerning, at brugergebyrer kun kan ændres ved ændringer af lovgivningen (84), gør, at de må betragtes som statsstøtte (85). SBS påberåber sig i den forbindelse Domstolens retspraksis i Essent Networks-sagen (86).
(127)
I modsætning til den tidligere licensafgiftsordning i Danmark, der blev betragtet som statsstøtte af Kommissionen (87), er slutbrugerne dog ikke retligt forpligtede til at betale afgiften, men betaler et beløb som led i en aftale, som de frivilligt har indgået. Afgifterne opkræves heller ikke af en offentlig institution, sådan som det var tilfældet med licensafgiften, men af den private operatør Boxer og andre private distributører på de andre platforme. Staten vil ikke være involveret i inddrivelsen, hvis brugerne undlader at betale afgifterne, men distributøren vil skulle tage civilretlige skridt for at opnå betaling.
(128)
At TV2 får ret til at opkræve abonnementsafgifter ved en ændring af den tilladelse, der er udstedt af kulturministeriet, er ikke tilstrækkeligt til at fastslå, at der er statsmidler involveret. Det er ikke alle statslige foranstaltninger, der fører til tab af statsmidler. SBS's henvisning til Essent Network-dommen er ikke relevant i den forbindelse. I præmis 73 i den citerede dom sondres der mellem situationen i Essent-sagen og i Pearle-sagen (88), idet det fastslås, at afgiften i førstnævnte sag indgik i en af myndighederne fastlagt politik. For at adskille sagerne henviser Domstolen i Essent-sagen til, at indførelsen af afgiften var fastsat af lovgiver, men den fastslår ikke, at enhver statslig foranstaltning, der er fastsat i lovgivningen, automatisk indebærer statsmidler. Det fremgår klart af den citerede dom i Essent-sagen, idet der i præmis 75 yderligere sondres mellem denne sag og Preussen Elektra-sagen, hvor der var tale om en retsakt (og hvor der ifølge dommen ikke forelå statsstøtte), i henhold til hvilken elforsyningsvirksomheder var forpligtede til at købe elektricitet, der produceres i deres forsyningsområde fra vedvarende energikilder til mindstepriser. Domstolen fastslog i Essent-sagen, at de pågældende virksomheder i modsætning til Preussen Elektra-sagen var blevet udpeget til »at administrere statsmidler« (89). TV2 er i den foreliggende sag ikke blevet udpeget af staten til at administrere statsmidler, men ændringen af tilladelsen gennemfører blot en allerede eksisterende ret (på lovgivningsplan, se § 38 a., stk. 2, i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed) til en yderligere indtægtskilde.
(129)
Kommissionen finder derfor, at slutbrugergebyrerne ikke involverer statsmidler som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
2.2. Selektiv fordel
(130)
De statslige midler giver TV2 en økonomisk fordel, i og med at de samme finansielle instrumenter på markedsvilkår ville resultere i højere låneomkostninger eller højere gebyrer, hvis markedsaktørerne overhovedet ville acceptere at stille yderligere midler til rådighed for modtageren op til det påtænkte beløb, hvilket de ifølge den dokumentation, som Danmark har fremlagt, ikke ville.
2.3. Konkurrencefordrejning og påvirkning af samhandelen
(131)
Disse midler vil gøre det muligt for TV2 at fortsætte driften på de markeder, hvor selskabet er aktivt i dag. Disse markeder omfatter markedet (markederne) for køb og salg af transmissionsrettigheder, for betalings-tv-tjenester og for tv-reklamer i Danmark. På disse markeder konkurrerer TV2 med andre tv-selskaber såsom SBS, Viasat osv. Det følger heraf, at denne støtte ved at begunstige TV2 fordrejer eller truer med at fordreje konkurrence på disse markeder.
(132)
På de berørte markeder, såsom markederne for køb og salg af transmissionsrettigheder og tv-reklamer for produkter fra andre medlemsstater, der er bestemt til at sælges i Danmark, foregår der handel mellem medlemsstater (90). Desuden sender nogle af TV2 Danmark A/S's konkurrenter fra Det Forenede Kongerige og/eller er datterselskaber af koncerner med hjemsted i andre medlemsstater, hvis beslutning om at forblive eller øge deres aktiviteter på det danske marked kan blive påvirket af den planlagte støtte. Denne statsstøtte påvirker eller risikerer derfor at påvirke handelsmønstrene mellem medlemsstater.
(133)
Eftersom artikel 107, stk. 1, i TEUF finder anvendelse, skal omstruktureringsstøttepakken vurderes med hensyn til dens forenelighed med det indre marked.
3. Standstill-forpligtelsen
(134)
Danmark har overholdt standstill-forpligtelsen i artikel 3 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (91), eftersom Danmark anmeldte støtteforanstaltningerne i omstruktureringsplanen og til dato ikke har gennemført dem. Gennemførelsen af redningsstøtten blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 4. august 2008.
4. Statsstøttens forenelighed med det indre marked
4.1. Retsgrundlag
(135)
Foranstaltningernes forenelighed med det indre marked vil blive vurderet efter artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF og rammebestemmelserne. Det analyseres ikke, om artikel 106, stk. 2, i TEUF finder anvendelse på de pågældende foranstaltninger i forbindelse med finansiering af public service tv-virksomhed. Selv om TV2's finansielle vanskeligheder hovedsagelig skyldes public service-kanalen og mangelen på en forretningsmodel, der sikrer stabile indtægtskilder, er statsstøtteforanstaltningerne ikke begrænset til public service-opgaven, men rettet mod TV2 som koncern, dvs. også dens kommercielle aktiviteter. Desuden har de danske myndigheder ikke fremført nærmere argumenter for, at statsstøtteforanstaltningerne var forenelige med det indre marked på grundlag af artikel 106, stk. 2, i TEUF, og Kommissionen har heller ikke modtaget tilstrækkelige oplysninger til at kunne foretage en vurdering efter artikel 106, stk. 2, i TEUF og radio- og tv-meddelelsen (92).
(136)
Ifølge rammebestemmelserne kan redningsstøtte tildeles som midlertidig støtte til kriseramte virksomheder, indtil en omstruktureringsplan er udarbejdet, eller med henblik på at afhjælpe en akut likviditetskrise. I henhold til punkt 26 i rammebestemmelserne forlænges fristen for ophævelse af støtten, indtil Kommissionen har taget stilling til omstruktureringsplanen. Den kendsgerning, at redningsstøttefaciliteten fortsat gælder for TV2, er i overensstemmelse med denne bestemmelse, eftersom TV2 har fremlagt en omstruktureringsplan inden fristens udløb.
(137)
Omstruktureringsstøtte skal bygge på en realistisk, sammenhængende og omfattende plan for genetablering af virksomhedens langsigtede rentabilitet inden for en rimelig tidshorisont. Omstrukturering omfatter normalt følgende elementer: omstrukturering af alle aspekter af virksomhedens drift, reorganisering og rationalisering af virksomhedens aktiviteter, herunder opgivelse af tabsgivende aktiviteter og finansiel omstrukturering. Hvis der ydes statsstøtte til en omstrukturering, må det imidlertid ikke blot ske med henblik på at opveje hidtidige tab uden at tage fat på årsagerne til dem. Desuden skal i det mindste en del af omstruktureringen finansieres ved hjælp af virksomhedens egne midler. Endelig skal der træffes kompenserende foranstaltninger for at mindske støttens fordrejende virkninger. Kommissionen vil i det følgende se nærmere på, om disse betingelser er opfyldt.
4.2. Støtteberettigelse - kriseramt virksomhed
(138)
I henhold til punkt 9 i rammebestemmelserne anses en virksomhed for kriseramt, når virksomheden ikke med egne finansielle midler eller med de midler, som virksomheden kan opnå fra ejerne eller aktionærerne, er i stand til at standse de tab, som uden de offentlige myndigheders indgriben næsten med sikkerhed vil medføre virksomhedens ophør. I punkt 11 i rammebestemmelserne nævnes visse kriterier, i henhold til hvilke en virksomhed kan anses for kriseramt, selv om kriterierne i punkt 10 i rammebestemmelserne ikke er opfyldt. Det hedder i punkt 11: »Under alle omstændigheder er en kriseramt virksomhed kun støtteberettiget, når det kan godtgøres, at den er ude af stand til at komme på fode igen med egne midler eller med midler fra sine ejere/aktionærer eller fra markedskilder«.
(139)
Kommissionen har draget den konklusion, at TV2 udgjorde en sådan kriseramt virksomhed ved anmeldelsen af omstruktureringsplanen. Det fremgår af tallene i Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure og, hvad der er vigtigere, af de i betragtning 36-42 ovenfor nævnte tal, der blev fremsendt på et senere tidspunkt i januar 2010, og som beskriver en virksomhed med underskud, faldende markedsandele, stigende gæld og især en negativ cash flow som følge af faldende reklameindtægter, fejlinvesteringer og stigende rentebyrder. Selv om det senere viste sig, at virksomheden som vurderet af konkurrenterne havde overskud i 2008 (prognoserne fra slutningen af marts 2008 viste stadig et […] mio. DKK), var der tale om et lille overskud, som ikke i sig selv ændrer noget ved den konklusion, at virksomheden ikke kunne fortsætte driften uden ekstern finansiering. De private kreditfaciliteter, som var til rådighed for virksomheden, var kortfristede og kunne når som helst blive trukket tilbage. Virksomheden havde et akut likviditetsbehov, som ikke kunne dækkes ved hjælp af egne midler.
(140)
Virksomheden kunne heller ikke opnå ekstern finansiering. Der var risiko for, at TV2's kortfristede lån ville blive trukket tilbage. Som allerede nævnt i åbningsbeslutningen ønskede TV2's vigtigste bankforbindelse, […], i 2008 at begrænse sine låne- og kreditfaciliteter til TV2. Ud over TV2's problemer med selv at opnå realkreditbelåning af sin ejendom i Odense fremlagde Danmark dokumentation for, at også andre banker nægtede at yde TV2 langfristet belåning (se betragtning 44 ff. ovenfor). Bankerne henviste til svaghederne i TV2's konjunkturfølsomme indtægter fra reklamer, der blev anset for at være en urentabel forretningsmodel. Verserende retssager medvirkede hertil. TV2's finansiering blev derfor i stigende grad rettet mod kortfristede lån og var dermed skrøbelig. TV2 var med andre ord, som omhandlet i punkt 11 i rammebestemmelserne, ude af stand til at komme på fode igen med midler fra markedskilder.
(141)
Konkurrenternes bemærkninger giver heller ikke anledning til tvivl om disse konklusioner. Af hensyn til fuldstændigheden skal det bemærkes, at virksomheden i henhold til rammebestemmelserne for rednings- og omstruktureringsstøtte ikke nødvendigvis skal være under konkursbehandling. Der kan derimod - på strenge vilkår - ydes støtte med henblik på netop at forhindre en sådan situation.
(142)
Med hensyn til konkurrenternes argumenter om, at TV2 er eller kunne blive en rentabel virksomhed, viser ovennævnte resultater for TV2, at virksomheden havde overskud i 2008, men at den i modsætning til Viasats skøn fik et tab på 27 mio. DKK i 2009, der afveg væsentligt fra det af Viasat skønnede overskud på 249 mio. DKK. Overskuddet for 2010 skønnes også at blive væsentlig mindre end Viasats antagelse. Kommissionen har ikke fundet fejl i de metoder, der anvendes af TV2 og selskabets konsulent PWC, se også nr. 41 ovenfor.
(143)
Hvad angår den af Audon partners foretagne undersøgelse af TV2's kreditværdighed, som Viasat har fremlagt (93), og ifølge hvilken TV2 kunne have opnået lån, forholder virkeligheden sig anderledes, hvilket fremgår af bankernes reaktioner. Analysen bygger endvidere kun på tal og antagelser, som ikke er blevet krydstjekket med TV2. Nogle af disse tal ligger langt fra virkeligheden, hvilket tallene for 2009 og 2010 vidner om. Der gøres i selve rapporten opmærksom på, at der ikke er tale om en fuldstændig analyse (eftersom der af indlysende årsager ikke blevet taget kontakt med TV2), og at den anvendte model derfor har sine begrænsninger (94).
(144)
Den kendsgerning, at virksomheden har trukket langt mindre på redningsstøttekreditfaciliteten, end den kunne have gjort, er ikke ensbetydende med, at den ikke kan betragtes som en kriseramt virksomhed. Det ville være en absurd konklusion at udelukke en modtager af rednings- og omstruktureringsstøtte fra at være støtteberettiget, hvis omkostningsbesparelser og andre foranstaltninger i omstruktureringsplanen senere viser sig at være en succes og hjælper virksomheden med at løse sine finansieringsproblemer med overvejende egne midler. Det kan derimod føre til, at der på et vist tidspunkt ikke længere er behov for vedvarende statsstøtte, og det spørgsmål analyseres nedenfor (se betragtning 149 nedenfor). Kreditfaciliteten var under alle omstændigheder hele tiden udformet på en sådan måde, at virksomheden kun kunne få adgang til den i tilfælde af et dokumenteret og attesteret behov. Dette skulle holde støtten på et minimum, og TV2's bestræbelser på at gennemføre omstruktureringsprocessen så vidt muligt med egne midler er i overensstemmelse med denne betingelse.
(145)
Det skal desuden understreges, at Viasats og SBS' mange påstande, om at TV2's svage finansielle situation er selvskabt som følge af dårlige ledelsesbeslutninger og fejlinvesteringer, ikke er relevante for, om virksomheden er støtteberettiget efter rammebestemmelserne, der ikke interesserer sig for årsagen til støttemodtagerens finansielle problemer, men som kun søger at fastlægge, om støttemodtageren er en kriseramt virksomhed.
(146)
Konkurrenterne har også i forbindelse med den kendsgerning, at TV2's problemer overvejende skyldes public service-kanalen, hævdet, at tilpasninger i de interne omkostninger og afregningspriser kunne rette op på denne situation. Kommissionen finder imidlertid ikke, at dette argument er relevant i en situation, hvor støtten går til koncernen som sådan, herunder de kommercielle aktiviteter. Kommissionen bemærker dog, at TV2 har særskilte og reviderede regnskaber for public service-virksomheden og anden virksomhed, og at den følger en fuldt ud dokumenteret og revideret prissætning for interne afregninger, der er forholdsvis enkel og gennemsigtig, og som sigter mod at give et nøjagtigt billede af de forskellige aktiviteter baseret på afregningspriser på markedsvilkår.
(147)
Hvad angår de eksogene faktorer, er Viasat enig i, at væksten i BNP kan antages at ville ligge på 1,02 %. Med hensyn til udviklingen på reklamemarkedet er konkurrenterne enige i, at TV2's reklameindtægter faldt med 19 % i 2008. Viasat og SBS fejlfortolker dog Danmarks prognoser for den fremtidige udvikling på reklamemarkedet. I modsætning til deres opfattelse forudså Danmark ikke, at reklamemarkedet ville falde med 10 % om året i perioden 2009-2013, men udtalte blot, at man skønnede, at reklamemarkedet […].
(148)
Med hensyn til argumentet om, at de licensmidler, der tilføres de regionale tv-stationer, skulle have været medtaget i vurderingen af TV2's finansielle situation, finder Kommissionen, at licensmidlerne finansierer de regionale tv-stationers programproduktion og kun er relevante i forhold til dem. Kommissionen bemærker i den forbindelse, at de regionale TV2-stationer er uafhængige af TV2, og at de i henhold til loven om radio- og fjernsynsvirksomhed er underlagt deres egne public service-forpligtelser, som de modtager en tilhørende licensbetaling for. Med hensyn til SBS' påstand om, at seerne kommer til at betale to gange for programmet, skal det understreges, at en af betalingerne - abonnementsafgifterne for TV2-hovedkanalen - er et resultat af forbrugerens valg og som fastslået ovenfor ikke involverer statsstøtte. Af det ovenstående fremgår under alle omstændigheder, at TV2 som koncern var en kriseramt virksomhed med akutte finansieringsbehov, eftersom den ikke kunne opnå ekstern finansiering fra bankerne. Dette omfattede eventuelle potentielle fordele hidrørende fra dens forpligtelse til at sende disse programmer.
(149)
TV2's nødlidende situation ændrede sig imidlertid med salget af sendenettet. Indtægterne fra salget af sendenettet satte TV2 i stand til at tilbagebetale en del af sin gæld, og de økonomiske udsigter for selskabet blev langt lysere, som det fremgår af tallene i betragtning 62-64 ovenfor. Også på reklamemarkedet tegnede udsigterne sig mere positivt (95). TV2 var i stand til at tilbagebetale sit statslån fra redningsstøttefaciliteten. Afhængigt af udfaldet af de verserende statsstøttesager og omstruktureringsplanens godkendelse regner TV2 med at kunne dække sit finansieringsbehov frem til januar 2012, hvor abonnementsbetalingen indføres (96).
(150)
På baggrund af denne nye situation finder Kommissionen ikke, at TV2 længere kan kvalificeres som en kriseramt virksomhed. Efter vedtagelsen af nærværende afgørelse er der derfor ikke behov for nogen støtteforanstaltninger, og de anmeldte, men ikke anvendte låne- og kreditfaciliteter indeholdt i omstruktureringsplanen bør ophæves. Af samme grund bør også den eksisterende støttefacilitet, som blev godkendt i beslutningen om redningsstøtten, ophøre.
4.3. Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(151)
I henhold til punkt 34 i rammebestemmelserne skal støtten tildeles med det vilkår, at der gennemføres en omstruktureringsplan, der skal sætte virksomheden i stand til inden for en rimelig tidshorisont at genoprette sin rentabilitet. Omstruktureringsplanen beskriver de omstændigheder, der bragte selskabet i vanskeligheder, som værende forårsaget af nye aktiviteter, der viste sig ikke at være rentable, og stigende tab på public service-kanalen. Efter Kommissionens opfattelse tilgodeses disse vanskeligheder på tilfredsstillende vis i omstruktureringsplanen.
(152)
Kommissionen noterer, at omstruktureringsplanen indeholder finansielle og operationelle omstruktureringsforanstaltninger, der sammen med den ændrede forretningsmodel vil sætte selskabet i stand til at stå på egne ben. Kommissionen hæfter sig i den forbindelse især ved, at kravet i omstruktureringsplanen om frasalg af aktiver resulterede i det vellykkede frasalg af sendenettet, som gav TV2 tilstrækkelige midler til at kunne tilbagebetale sin gæld. Selskabet tilbagebetalte også den støtte, det havde modtaget via redningsstøttefaciliteten den 4. oktober 2010. Efter eget udsagn har selskabet nu tilstrækkelige midler til at kunne klare sig i tiden frem til indførelsen af brugerbetalingen (97). Andre foranstaltninger i form af omkostningsbesparelser vil også bidrage til at genoprette dets langsigtede rentabilitet (se betragtning 47 og 48 ovenfor).
(153)
TV2 har også opgivet tabsgivende aktiviteter, da selskabet i 2008 solgte sin tabsgivende radioaktivitet til SBS-koncernen.
(154)
TV2 forventes at få løst de strukturproblemer, der var årsagen til dets likviditetsproblemer, når det fra januar 2012 får lov til at opkræve abonnementsbetaling. Public service-kanalens manglende lønsomhed skyldes, at den er afhængig af en enkelt indtægtskilde i form af reklameindtægter, som er konjunkturafhængige og følsomme over for det økonomiske klima. Det fremgår også af reaktionerne fra de banker, der nægtede at yde lån på grund af manglende tiltro til udviklingen på reklamemarkedet og TV2's indjteningsevne. Den nye forretningsmodel vil give TV2 et mere stabilt indtægtsgrundlag med brugerbetaling for hovedkanalen. TV2 regner med yderligere nettoindtægter fra brugerbetalingen på […] mio. DKK i 2012. Desuden forventer selskabet et […] for koncernen i 2012. Kommissionen bemærker, at […] vil den anden indtægtskilde i form af brugerbetalingen også gøre det mere uafhængigt af nedgange inden for konjunkturfølsomme aktiviteter. Kommissionen bemærker, at de foranstaltninger, der skal vende udviklingen, er indeholdt i selve omstruktureringsplanen og ikke beror på eksterne faktorer.
(155)
Som oprindeligt anmeldt strækker omstruktureringsplanen sig over næsten fire år, frem til 31.12.2012. Dette tidsrum blev valgt, fordi den danske regering mente, at efter indførelsen af den nye forretningsmodel og de første erfaringer med den i praksis ville bankerne igen være villige til at låne penge til TV2, og denne periode måtte altså være lang nok til at give dette erfaringsgrundlag. Men eftersom al støtte vil blive ophævet, når denne afgørelse er vedtaget (se ovenfor), finder den danske regering nu, at omstruktureringsperioden bør ophøre ved bortfaldet af alle støtteforanstaltninger.
(156)
Kommissionen ser anderledes på det. Ifølge rammebestemmelserne skal omstruktureringen føre til, at virksomheden kan få genoprettet sin langsigtede rentabilitet. Kommissionen finder, at omstruktureringsperioden løber indtil det øjeblik, hvor virksomheden har gennemført alle omstruktureringsforanstaltninger til sikring af en sådan langsigtet rentabilitet. Selv om alle statsstøtteforanstaltninger bortfalder øjeblikkeligt med denne afgørelse, er det ikke allerede givet på dette tidspunkt, at TV2 vil have genoprettet sin langsigtede rentabilitet, så længe der fortsat ikke er indført en bæredygtig forretningsmodel for TV2. En sådan forretningsmodel vil først blive indført, når der indføres brugerbetaling. Indførelsen af brugerbetalingen er også den væsentligste omstruktureringsforanstaltning, der direkte afhjælper hovedårsagen til TV2's økonomiske vanskeligheder. Kommissionen konkluderer derfor, at omstruktureringsperioden løber frem til den 31. december 2012 eller det tidspunkt, hvor TV2 bliver i stand til at opkræve abonnementsbetalingen hos slutbrugerne, hvis det sker før den 31. december 2012. Det ser for øjeblikket ud til, at TV2 rent juridisk først har ret til at opkræve brugerbetaling, når dets tilladelse er blevet ændret, for selv om den nugældende radio- og fjernsynslov allerede giver TV2 mulighed for at opkræve brugerbetaling, udelukker TV2's nuværende tilladelse denne mulighed.
4.4. Forhindring af urimelige konkurrencefordrejninger
(157)
Ifølge punkt 38 i rammebestemmelserne skal der træffes kompenserende foranstaltninger for at sikre, at støttens skadelige virkninger for samhandelsvilkårene begrænses mest muligt, således at de positive virkninger, der søges opnået, kommer til at opveje de skadelige virkninger. Disse foranstaltninger kan bestå i frasalg af aktiver, kapacitetsnedskæringer eller indskrænkninger i aktivitetsniveauet på markedet. De skal (punkt 40 i rammebestemmelserne) stå i et rimeligt forhold til støttens konkurrencefordrejende virkninger og til virksomhedens størrelse og vægt på dens markeder.
(158)
I princippet kan påbuddet om ikke at åbne nye kanaler (som begrænser aktivitetsniveauet på markedet) betragtes som en kompenserende foranstaltning, da det afskærer TV2 fra at konkurrere om nye kunder og dermed er til gunst for konkurrenterne. Det kunne gavne TV2 at åbne nye kommercielle kanaler, fordi disse kanaler ville blive finansieret med en støt indtægtsstrøm baseret på abonnementsbetaling, som ikke er konjunkturfølsom, og som dermed kunne sikre koncernen den nødvendige indtjening, der ville kunne hjælpe med til at opveje de negative resultater fra public service-kanalen. Ifølge markedsanalyserne i omstruktureringsplanen er betalings-tv-markedet et marked i vækst (98). TV2's konkurrenter hævder imidlertid, at muligheden for at åbne nye kommercielle kanaler under alle omstændigheder ikke ville være aktuel for TV2, da markedet var mættet.
(159)
I den forbindelse hæfter Kommissionen sig ved, at TV2's konkurrenter selv startede nye kanaler i 2009 (SBS lancerede 6eren, Canal Digital vil åbne en sportskanal, Viasat startede en ny kanal den 23. marts 2009, og TV4-Gruppen lancerede i juli 2009 Canal 9).
(160)
Desuden har Danmark bekræftet, at TV2 på grund af omstruktureringen heller ikke vil kunne åbne radiokanaler (99). Det er yderst relevant, i betragtning af det nært forestående udbud af sendetilladelsen til den nye radiostation FM 4. Danmark gav oprindeligt udtryk for en interesse i, at TV2 kunne deltage i dette udbud, men bekræftede siden, at det ikke ville ske i betragtning af Kommissionens igangværende undersøgelse af omstruktureringsplanen, til trods for at der allerede forelå planer herom. I modsætning til, hvad konkurrenterne hævder, har påbuddet om ikke at åbne nye kanaler altså allerede haft betydning og udgør et offer for selskabet. Dette påbud finder Kommissionen væsentligt i lyset af punkt 46 i rammebestemmelserne, hvor det hedder, at støtten ikke må anvendes til at finansiere nye investeringer, der ikke er nødvendige for at genskabe virksomhedens rentabilitet.
(161)
Kommissionen finder, at de foreslåede kompenserende foranstaltninger også står i et rimeligt forhold til støtteforanstaltningernes fordrejende virkninger. Det skal påpeges, at disse foranstaltninger alle bortfalder på datoen for denne afgørelses vedtagelse. I den sammenhæng henviser Kommissionen til, at ingen af de anmeldte omstruktureringsstøtteforanstaltninger er blevet eller vil blive iværksat. Som det fremgår af betragtning 150 ff. ovenfor, vil også redningsstøttefaciliteten blive ophævet ved vedtagelsen af denne afgørelse. Det betyder, at selskabet ikke kommer til at modtage nogen statsstøtte. De beløb, der faktisk blev trukket på under redningsstøttefaciliteten, var imidlertid begrænsede (der blev trukket 223 mio. DKK af de 1 000 mio. DKK, der var til rådighed), størsteparten blev rent faktisk trukket som redningsstøtte (208 mio. DKK af de 223 mio. DKK blev trukket inden udgangen af 2008, dvs. inden for den seksmåneders redningsperiode), og alle de penge, der reelt blev trukket på kreditfaciliteten, er allerede blevet tilbagebetalt til staten. Det faktiske træk på kreditfaciliteten udgør 223 mio. DKK, hvilket heller ikke er uforholdsmæssigt meget i forhold til TV2's omsætning i 2008 ([…] %). I lyset heraf finder Kommissionen det ikke nødvendigt at kræve yderligere kompenserende foranstaltninger af Danmark og støttemodtageren. Kommissionen ser derfor heller ikke noget behov for nogen af de yderligere kompenserende foranstaltninger, konkurrenterne har foreslået.
(162)
Kommissionen er imidlertid ikke enig med Danmark i, at denne forpligtelse bør ophøre, når alle støtteforanstaltninger er bortfaldet (100). For det første havde Danmark selv fastsat en længere omstruktureringsperiode, indtil den 31. december 2012. For det andet er det intetsteds i rammebestemmelserne fastsat, at de kompenserende foranstaltninger skal have samme varighed som de iværksatte støtteforanstaltninger. For det tredje hviler omstruktureringsplanen på den forudsætning, at det først er i det øjeblik, hvor der i 2012 indføres brugerbetaling, at selskabet vil få adgang til ekstern finansiering. Først da vil den langsigtede rentabilitet være genoprettet. Danmark har selv gjort gældende, at støtteforanstaltningerne, herunder også den stadigt eksisterende redningsstøttefacilitet, ville være nødvendige for at dække likviditetsbehovet, indtil en mere stabil forretningsmodel for public service-kanalen var kommet på plads. Redningsstøttefaciliteten havde altså den funktion, at den har holdt selskabet på fode, indtil der kommer en ny forretningsmodel. På denne baggrund finder Kommissionen ikke, at denne kompenserende forpligtelse kan ophøre ved støttens bortfald eller vedtagelsen af denne afgørelse. Kommissionen finder det imidlertid muligt, at forpligtelsen til ikke at starte nye kanaler kan ophøre på et tidligere tidspunkt end omstruktureringsplanens udløb (31. december 2012), nemlig når der (efter en ændring af TV2's tilladelse) er indført brugergebyrer, og TV2 bliver i stand til at opkræve dem.
4.5. Støttens begrænsning til et minimum
(163)
I henhold til punkt 43 i rammebestemmelserne skal støttebeløbet og støtteintensiteten begrænses til det absolutte minimum af de omstruktureringsomkostninger, der er nødvendige for at kunne gennemføre omstruktureringen. Formålet med denne bestemmelse er at undgå, at virksomheden ved omstruktureringens afslutning kommer til at stå med et likviditetsoverskud, som den kunne udnytte til at agere aggressivt på markedet. Støttemodtagerne skal selv yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen med egne midler, herunder ved afhændelse af aktiver, som ikke er nødvendige for virksomhedens overlevelse. Bidraget skal være et reelt bidrag, dvs. et faktisk bidrag, hvilket udelukker forventede fremtidige gevinster såsom cash flow. Og det skal være så stort som muligt, mindst 50 %, når der er tale om en stor virksomhed. Kommissionen anser TV2 for at være en stor virksomhed i rammebestemmelsernes forstand.
(164)
Kommissionen deler ikke den danske regerings opfattelse af, at en hvilken som helst omkostning; og specielt omkostningsbesparelser, automatisk bør anses at udgøre omstruktureringsomkostninger. Omkostningsbesparelser er en omstruktureringsforanstaltning, og en virksomhed kan have udgifter ved at gennemføre omkostningsbesparelser. De omkostningsbesparelser, Danmark har beskrevet i denne sag, udgør ikke i sig selv en omstruktureringsomkostning. Danmark har fremlagt en liste over »klassiske« omstruktureringsomkostninger, som beløber sig til […] mio. DKK og omfatter transaktionsomkostninger i forbindelse med salget af sendenettet ([…] mio. DKK), omkostninger ved overgangen til den nye forretningsmodel ([…]-[…] mio. DKK) og omkostninger ved opsigelse af ansættelseskontrakter, advokatudgifter og konsulentudgifter ([…] mio. DKK). Kommissionen accepterer disse omkostninger som omstruktureringsomkostninger.
(165)
Ifølge Kommissionens beslutningspraksis omfatter omstruktureringsomkostninger alle ekstraordinære omkostninger, der er forbundet med genoprettelse af rentabiliteten, men ikke ordinære driftsomkostninger afholdt i omstruktureringsperioden. Denne sag drejer sig imidlertid om en virksomheds behov for likviditet til at kunne klare sig i en overgangsperiode, indtil en ny, bæredygtig forretningsmodel er kommet på plads. Som beskrevet ovenfor, havde TV2 reelle finansieringsproblemer, da selskabet ikke havde adgang til ekstern finansiering. I denne særlige sag, hvor der er tale om en rent finansiel omstrukturering, indtil virksomheden overgår til en mere stabil forretningsplan, kan Kommissionen også acceptere dette finansieringsbehov som en omstruktureringsomkostning. Det var kreditfaciliteten i redningsstøttebeslutningen (1 000 mio. DKK), der gav selskabet den nødvendige midlertidige stødpude til at dække dette behov. Men denne facilitet var midlertidig, og der kunne kun trækkes på den, når TV2 kunne dokumentere et af en ekstern revisor attesteret finansieringsbehov. I sidste ende trak TV2 ikke ret meget på denne kreditfacilitet (kun […] % af den). Desuden blev størsteparten ([…] mio. DKK) trukket i den periode, der var omfattet af Kommissionens beslutning i redningsstøttesagen, dvs. inden for den seksmåneders redningsperiode frem til fremlæggelsen af omstruktureringsplanen.
(166)
TV2 bidrager til de ovennævnte omstruktureringsomkostninger med salg af aktiver i form af frasalg af sendenettet, der indbragte 640 mio. DKK, og ekstern finansiering i form af et realkreditlån i sin ejendom i Odense på 80 mio. DKK. Bidraget på i alt 720 mio. DKK ligger et godt stykke over de 50 %, der gælder for store virksomheder. Som nævnt ovenfor, brugte TV2 pengene fra salget af sendenettet til at nedbringe sin gæld. Disse penge kan ikke bruges til andre formål. Som det fremgår af det ovenstående, vil alle støtteforanstaltninger desuden bortfalde på datoen for denne afgørelses vedtagelse, og der vil ikke blive iværksat nogen nye støtteforanstaltninger som anmeldt i omstruktureringsplanen, jf. betragtning 150 ovenfor. I relation til punkt 45 i rammebestemmelserne er der derfor ingen fare for, at der i selskabet kommer til at forblive nogen støtte, der overstiger, hvad der er nødvendigt.
4.6. Andre vilkår
(167)
For at sikre, at støtten ikke fordrejer konkurrencen i strid med den fælles interesse, kan Kommissionen i henhold til punkt 46 i rammebestemmelserne kræve yderligere foranstaltninger truffet af medlemsstaten.
(168)
Kommissionen har noteret sig de argumenter, Danmark fremførte under den formelle undersøgelse, og de intentioner, støttemodtageren gav udtryk for i sine indlæg om, at omstruktureringsplanen skal sætte TV2 i stand til at udnytte forretningsmuligheder på lige fod med andre og opkræve abonnementsbetaling. Danmark og TV2 peger endvidere på, at TV2's aktuelle egenkapitalgrundlag med en soliditetsgrad [og rentebærende nettogæld], der er betydeligt større [lavere] end konkurrenternes, alene er nødvendig på grund af usikkerhederne omkring de verserende statsstøttesager og forretningsmodellen. Både TV2 og Danmark tilkendegiver en generel vilje til at bringe kapitalstrukturen på niveau med TV2's konkurrenter, når først statsstøttesagerne er afsluttet.
(169)
Kommissionen ser da heller ikke noget behov for, at TV2 skulle have en kapitalstruktur, der var forskellig fra konkurrenternes, når først usikkerheden omkring forretningsmodellen og de verserende sager er afklaret. En kapitalstruktur baseret på en (kunstigt) stor egenkapital er en fordel for en virksomhed, fordi den dermed vil være i stand til at tiltrække finansiering til en relativt lav rente. Derfor er det ligeså vigtigt, at TV2 bringer sin kapitalstruktur tilbage på et niveau, der sikrer, at konkurrencen ikke fordrejes. Kommissionen ser gerne, at TV2 vender tilbage til en normal kapitalstruktur med udbyttebetaling til staten frem for aggressivt at udvide sin balance med lånefinansiering.
4.7. Tilsyn og årlig rapportering
(170)
I overensstemmelse med punkt 49 og 50 i rammebestemmelserne har Danmark givet tilsagn om at indsende rapporter til Kommissionen senest seks måneder efter godkendelsen af støtten.
4.8. Konkurrencesag
(171)
Kommissionen er bekendt med, at en af TV2's konkurrenter har indbragt klage til Kommissionen mod den planlagte indførelse af brugerbetaling. Kommissionen bemærker, at der kan være aspekter ved en statsstøtte, der er i strid med andre særlige traktabestemmelser end statsstøttereglerne, men som er så uløseligt forbundet med støttens formål, at det ikke er muligt at bedømme dem isoleret (101). Domstolen har statueret, at forpligtelsen til at sikre, at statsstøttereglerne anvendes i overensstemmelse med andre gældende bestemmelser, specielt gælder i relation til konkurrencereglerne, som også tilsigter at forhindre, at konkurrencen inden for fællesmarkedet fordrejes. Domstolen har dog i sin retspraksis anerkendt, at procedurer i statsstøtte- og konkurrencesager er underlagt selvstændige og særlige regler. Domstolen har således udtalt, at »når Kommissionen vedtager en beslutning om, hvorvidt en støtte er forenelig med fællesmarkedet, er den ikke forpligtet til at afvente udfaldet af en sideløbende procedure, der er iværksat i henhold til forordning nr. [1], når den ud fra en gennemgang af de foreliggende økonomiske forhold og uden herved at have anlagt et åbenbart urigtigt skøn er nået frem til den opfattelse, at støttemodtageren ikke handler i strid med artikel [101 og 102 i TEUF]«. (102) Konkurrencesagen behøver altså ikke at være formelt færdigbehandlet, før Kommissionen kan træffe afgørelse i statsstøttesagen.
(172)
Kommissionen vil gerne understrege, at det i denne sag ikke er selve støtten (redningsstøttefaciliteten), men et andet element i omstruktureringsplanen (brugerbetalingen), klagen er rettet mod. Brugerbetalingen vil blive indført i begyndelsen af 2012, dvs. efter at støttefaciliteten er bortfaldet, ved en ændring af TV2's tilladelse. Det må også tages med i betragtning, at størsteparten af den reelt udbetalte støtte blev ydet i løbet af redningsperioden og godkendt af Kommissionen i redningsstøttebeslutningen af 4. august 2008, og at støtten ophæves, når nærværende afgørelse træder i kraft.
(173)
Hvis denne klage eller bemærkningerne fra tredjeparter i denne sag også skal forstås som en klage over, at TV2 bliver en betalings-tv-kanal, er det tilstrækkeligt at konstatere, at den blotte indførelse af brugerbetaling for hovedkanalen ikke kan udgøre en overtrædelse af konkurrencereglerne. Når TV2's hovedkanal bliver en betalingskanal, kommer der en ny kanal til på betalings-tv-markedet. Dette må antages at kunne få indvirkning på de konkurrenter, der er aktive på dette marked, og f.eks. resultere i, at nogle af dem må forlade markedet (de respektive betalings-tv-pakker) eller sænke deres priser. Der er imidlertid blot tale om normale virkninger af en rentabel konkurrents indtræden på markedet. Den omstændighed, at der indføres brugerbetaling, og at det vil føre til øget konkurrence, er derfor ikke i sig selv i strid med artikel 102 og 106 i TEUF.
(174)
Klageren har på linje med nogle af de andre konkurrenter, der fremsatte bemærkninger, hævdet, at den planlagte indførelse af det såkaldte TV2-alene-kort ville få konkurrenceskadelige virkninger og samtidig begunstige distributøren Boxer. Ordningen med TV2-alene-kortet indebar, at kunderne kunne modtage TV2 gratis, hvis de ikke købte nogen andre betalings-tv-ydelser. Ifølge klageren ville TV2-alene-kortet derfor kunne få kunder, der overvejede at abonnere på betalings-tv, til at afstå fra det, hvilket var til skade for TV2's konkurrenter. Men eftersom Danmark har opgivet at indføre dette TV2-alene-kort, er påstandene om, at det ville være i strid med konkurrencereglerne, uden nogen relevans og kan ikke få nogen indflydelse på vurderingen af omstruktureringsplanen.
(175)
Hvad angår nogle konkurrenters frygt for, at støtten som sådan kan bruges til at finansiere en aggressiv markedsadfærd, påpeger Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at statsstøtten i sig selv vil medføre en overtrædelse af andre bestemmelser i TEUF eller automatisk vil få TV2 til at udøve en konkurrenceskadelig adfærd.
(176)
Kommissionen finder, at den anmeldte omstruktureringsplan er forenelig med det indre marked efter artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF, sammenholdt med Kommissionens rammebestemmelser for redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, dog på nedennævnte betingelser.
(177)
Da selskabet siden salget af sendenettet har befundet sig i en bedre økonomisk situation, finder Kommissionen, at ingen af de i omstruktureringsplanen indeholdte støtteforanstaltninger (låne- og kreditfaciliteter) bør iværksættes, og at den eksisterende kreditfacilitet (som blev godkendt i Kommissionens beslutning N 287/09 af 4. august 2008) bør ophæves med øjeblikkelig virkning på datoen for denne afgørelses vedtagelse. Kommissionen noterer, at den oprindeligt anmeldte garanti i forbindelse med salget af sendenettet - efter det stedfundne salg af sendenettet uden en garanti - ikke længere er relevant.
(178)
Kommissionen har endvidere noteret sig Danmarks tilsagn om, at den kompenserende foranstaltning i form af påbuddet om ikke at starte nye kanaler omfatter såvel radio- som tv-kanaler. Denne foranstaltning bør være gældende indtil den 31.12.2012 eller indtil indførelsen af brugerbetaling, såfremt støttemodtageren får mulighed for at opkræve brugerbetaling før denne dato. Indførelsen af brugerbetaling anses for at finde sted på det tidspunkt, hvor TV2 får retskrav på en sådan betaling.
(179)
Kommissionen noterer sig Danmarks tilsagn om at lade en uafhængig finansekspert sammenligne TV2's kapitalstruktur med kapitalstrukturen i andre medieselskaber og om at tilpasse kapitalstrukturen, hvis den afviger væsentligt fra medianen eller gennemsnittet for de relevante medieselskaber. Hvis der er vægtige grunde til ikke at tilpasse kapitalen, kan den danske regering anmelde en ændring af omstruktureringsplanen til Kommissionen -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den facilitet, som Danmark ydede TV2, og som blev godkendt som redningsstøtte af Kommissionen ved beslutning af 4. august 2008, er forenelig med det indre marked, forudsat at den omstruktureringsplan, der blev anmeldt den 4. februar 2009, gennemføres i fuldt omfang og på de i artikel 2, 3 og 4 fastsatte betingelser.
Artikel 2
Med virkning fra datoen for denne afgørelse skal den redningsstøttefacilitet, som Danmark ydede TV2, og som blev godkendt af Kommissionen ved beslutning af 4. august 2008, ophæves. Alle de andre støtteforanstaltninger, som Danmark anmeldte til Kommissionen den 4. februar 2009, må ikke iværksættes.
Artikel 3
Den af Danmark foreslåede kompenserende foranstaltning i form af påbud om, at TV2 ikke må åbne nye tv- eller radiokanaler, skal være gældende indtil den anmeldte omstruktureringsperiodes udløb den 31. december 2012. Såfremt TV2 får mulighed for at opkræve abonnementsbetaling (brugergebyrer) før denne dato, ophører påbuddet om ikke at starte nye radio- og tv-kanaler dog på dette tidspunkt.
Artikel 4
Den danske regering skal i slutningen af 2012 eller begyndelsen af 2013 lade en uafhængig finansekspert foretage en analyse af TV2's kapitalstruktur ved at sammenligne den med kapitalstrukturen i andre relevante medieselskaber. Hvis TV2's kapitalstruktur afviger væsentligt fra medianen eller gennemsnittet for de relevante medieselskaber, skal den danske regering tilpasse kapitalstrukturen på generalforsamlingen i april 2013 for at rette op på denne situation.
Artikel 5
Danmark underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne afgørelse Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.
Artikel 6
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Danmark.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. april 2011.
KOMISSION PÄÄTÖS,
annettu 20 päivänä huhtikuuta 2011,
valtiontuesta C 19/09 (ex N 64/09), jonka Tanska aikoo toteuttaa TV2 Danmark A/S:n rakenneuudistuksen hyväksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2011) 2614)
(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2012/109/EU)
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Komissio ilmoitti 4 päivänä elokuuta 2008 Tanskalle päätöksestään olla vastustamatta TV2 Danmark A/S:lle yhden miljardin Tanskan kruunun suuruisena lainana myönnettävää pelastamistukea, jäljempänä ’pelastamistukipäätös’ (3). Päätöksessä todettiin, että suunniteltu tuki oli EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan, josta on tullut Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 107 artiklan 3 kohdan c alakohta, ja erityisesti valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (4), jäljempänä ’suuntaviivat’, mukainen.
(2)
Pelastamistukipäätöksen ja suuntaviivojen mukaan komissiolle oli toimitettava rakenneuudistus- tai selvitystilasuunnitelma taikka näyttö siitä, että laina oli maksettu takaisin kokonaisuudessaan kuuden kuukauden kuluessa luvan myöntämisestä pelastamistukitoimenpiteelle, toisin sanoen 4 päivään helmikuuta 2009 mennessä.
(3)
Tanska antoi 4 päivänä helmikuuta 2009 komissiolle tiedoksi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan, josta on tullut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohta, mukaisesti TV2 Danmark A/S:ää koskevan rakenneuudistussuunnitelman.
(4)
Komissio ilmoitti Tanskalle 2 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuen suhteen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan, josta on tullut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohta, mukainen menettely.
(5)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5). Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa.
(6)
Komissio vastaanotti asianomaisilta osapuolilta seuraavat huomautukset.
-
1.10.2009
TDC A/S ja You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (tuensaaja)
-
2.10.2009
MTG Viasat (joka toimitti lisäliitteitä 15 päivänä lokakuuta 2009 päivätyllä kirjeellä)
-
2.10.2009
Danish Cable Television Association
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd ja SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komissio välitti huomautukset Tanskalle 27 päivänä lokakuuta 2009. Myöhässä vastaanotettu Telia Stofan huomautus välitettiin Tanskalle 30 päivänä marraskuuta 2009. Tanskalle annettiin mahdollisuus vastata, ja sen huomautukset vastaanotettiin kahdessa kirjeessä, jotka koskivat kolmansien huomautusten eri näkökohtia: 29 tammikuuta 2010 päivätyllä Tanskan hallituksen kirjeellä, joka vastaanotettiin Tanskan pysyvän edustuston välityksellä ja kirjattiin saapuneeksi 23 päivänä helmikuuta 2010, ja 29 päivänä maaliskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 30 päivänä maaliskuuta 2010 ja jonka liitteet kirjattiin saapuneiksi myöhemmin 14 päivänä huhtikuuta 2010. Tanskan hallitus toimitti 8 päivänä kesäkuuta 2010 lisätietoja uuden mediapoliittisen sopimuksen hyväksymisestä vuosille 2011-2014.
(8)
TV2 Danmark A/S toimitti 9 päivänä kesäkuuta 2010 tietomuistion TV2:n lähetysverkon myynnistä.
(9)
Komission ja tuensaajan, TV2 Danmark A/S:n, välinen kokous pidettiin 8 päivänä kesäkuuta 2010. Kokouksen seurantatoimena komissio lähetti Tanskalle 30 päivänä kesäkuuta 2010 kysymyksiä, joihin Tanska toimitti vastauksia 9 päivänä heinäkuuta 2010.
(10)
Viasat toimitti lisätietoja sähköpostitse 26 päivänä toukokuuta 2010 ja kirjeillä, jotka kirjattiin saapuneiksi 1 päivänä kesäkuuta 2010 ja 6 päivänä heinäkuuta 2010.
(11)
Tanska toimitti komission 23 ja 28 päivänä heinäkuuta 2010 esittämiin kysymyksiin vastaukset 17 päivänä elokuuta 2010. Komission ja Tanskan välillä pidettiin kokous 14 päivänä syyskuuta 2010, minkä jälkeen Tanska toimitti lisähuomautuksia 15 päivänä lokakuuta 2010.
(12)
Viasat toimitti komissiolle lisätietoja 22 päivänä joulukuuta 2010 ja SBS puolestaan 7 päivänä helmikuuta 2011.
(13)
Komissio lähetti 14 päivänä tammikuuta 2011 Tanskalle tiedonsaantipyynnön, johon Tanska vastasi 3 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. Tanska pyysi 28 päivänä tammikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä uuden kokouksen järjestämistä. Kokous pidettiin 7 päivänä helmikuuta 2011. Lisätietoja toimitettiin 24 päivänä helmikuuta 2011.
(14)
Tanskan viranomaisten pyynnöstä järjestettiin uusi kokous 4 päivänä maaliskuuta 2011, minkä jälkeen Tanska toimitti lisätietoja 11, 17 ja 18 päivänä maaliskuuta 2011 sekä 6 ja 14 päivänä huhtikuuta 2011 saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä. Tanska ilmoitti komissiolle 11 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että kaikkia rakenneuudistussuunnitelman osia ei toteutettaisi (jäljempänä selvitetty ’TV2-alene-kortti’). Tanska toimitti 17 ja 18 päivänä maaliskuuta sekä 6 ja 14 päivänä huhtikuuta 2011 tarkistetut rahoitustiedot, joissa kyseinen muutos oli otettu huomioon.
(15)
On syytä panna merkille, että Viasat Broadcasting UK Ltd haki 24 päivänä maaliskuuta 2009 pelastamistukipäätöksen kumoamista Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelta (nykyään Euroopan unionin yleinen tuomioistuin) (6). Lisäksi Viasat Broadcasting UK Ltd pyysi 15 päivänä toukokuuta 2009 komissiota aloittamaan SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn pelastamistukipäätöksen kumoamiseksi (7). Nämä toimet koskevat eri päätöstä eivätkä estä komissiota esittämästä näkemystään rakenneuudistussuunnitelmasta. Tuomioistuinmenettely kuitenkin keskeytettiin 17 päivänä toukokuuta 2010 annetulla määräyksellä, kunnes komissio olisi tehnyt lopullisen päätöksen rakenneuudistusasiassa (8).
(16)
MTG/Viasat teki 14 päivänä joulukuuta 2009 kantelun, jossa se väitti Tanskan rikkovan muun muassa SEUT-sopimuksen 106 ja 102 artiklaa, kun se on ottanut käyttöön TV2-kanavan käyttäjämaksut.
II TUENSAAJA: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S rekisteröitiin vuonna 2003 täysimääräisesti Tanskan valtion omistuksessa olevaksi osakeyhtiöksi. Yhtiö otti vastuulleen vuonna 1986 perustetun itsenäisen julkisen laitoksen, TV2:n, toiminnan. Danmark A/S:llä on intressejä useassa eri yhtiössä, joihin kuuluu kokonaan omistettuja tytäryhtiöitä, yhtiökumppaneita, yhteisyrityksiä ja vähemmistöomistuksia. TV2 Danmark A/S, jäljempänä ’TV2’, on TV2-konsernin emoyhtiö, ja se toimii julkisen palvelun televisiokanavana, TV2, jäljempänä myös ’pääkanava’.
(18)
Nykyinen liiketoimintamalli: Aiemmin TV2-pääkanavaa rahoitettiin televisiolupamaksuilla ja mainostuloilla. Vaikka alueellisia kanavia edelleen rahoitetaan osittain edellä mainitulla tavalla, televisiolupamaksuihin perustuva pääkanavan rahoitus päättyi heinäkuussa 2004, minkä jälkeen voimassa on enää mainostuloihin perustuva rahoitus. Mainostulot ovat nykyään pääkanavan ainoa tulolähde kaupallisilta kanavilta saatujen voittojen lisäksi. TV2:lla ei nykyään ole oikeutta kerätä pääkanavan tilausmaksuja.
(19)
Julkisen palvelun velvoitteet: Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 38 a §:n 1 momentissa asetetaan TV2:lle julkisen palvelun velvoite ja säädetään, että julkisen palvelun ohjelmia on tarjottava koko kansalle 10 §:ssä tarkoitettujen periaatteiden mukaisesti. Näitä yleisiä velvoitteita täydennetään julkisen palvelun toimiluvassa ja sen liitteissä annetuilla yksityiskohtaisemmilla kuvauksilla.
(20)
Komissio on hyväksynyt (9) TV2-pääkanavan täyttävän julkisen palvelun velvoitetta, minkä unionin yleinen tuomioistuin on vahvistanut (10). TV2:n julkisen palvelun toiminta aiheuttaa enemmän kuin […] (11) sen kustannuksista (12).
(21)
TV2-pääkanavalla on edelleen julkisen palvelun velvoite lähettää alueellisia ohjelmia TV2:n julkisen palvelun toimiluvan 2.5 kohdan mukaisesti (13). Alueellista ohjelmasisältöä tuotetaan TV2:n alueellisilla asemilla. Kahdeksan alueellista asemaa ovat riippumattomia TV2:sta. Niitä hallinnoidaan Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 31 §:llä ja sitä seuraavilla pykälillä (14). TV2:n kahdeksalla alueellisella asemalla on kullakin edustajisto, jossa on alueellisen kulttuuri- ja yhteiskuntaelmän edustus. TV2 ei voi olla jäsenenä näissä edustustoissa. Alueellisten asemien on Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 31 §:n ja sitä seuraavien pykälien mukaisesti harjoitettava julkisen palvelun toimintaa, ja niiden ohjelmistossa on korostettava alueellisia näkökohtia. Näiden asemien toiminta rahoitetaan pääasiallisesti lupamaksuilla (15). TV2:lla on velvollisuus lähettää näitä alueellisia ohjelmia tavanomaisessa ohjelmavirrassaan (16). TV2 ei vaikuta valittuun tv-formaattiin, esim. varmistaakseen, että se on yhteneväinen pääkanavan yleisen tv-ohjelmatarjonnan kanssa. Valtakunnallisten ja alueellisten ohjelmien välissä TV2 välittää mainoksia, jotka on suunnattu alueellisille markkinoille, ja saa mainoksista tuloja.
(22)
Jakeluvelvoite: Pääkanavalla on nykyään Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 6 §:n mukaan jakeluvelvoite, jonka perusteella satelliittiantennijärjestelmää käyttävien kanavan jakelijoiden (mukaan lukien kaupallisia kaapeleita käyttävät kanavan jakelijat) on otettava säännöksessä mainitut kanavat (toisin sanoen TV2 ja DR) kaikkiin ohjelmapaketteihinsa (17).
Tv-kanavien jakelijoilla, jotka toimivat satelliittiverkossa, ei ollut velvoitetta sisällyttää TV2-pääkanavaa ohjelmapaketteihinsa, mutta ne tekivät kuitenkin niin, koska kanava on erittäin suosittu (18).
(23)
Televisiolähetykset Tanskassa: Televisio-ohjelmia lähetetään Tanskassa viidellä eri tavalla, jotka perustuvat vaihtoehtoisiin tv-signaalin vastaanottotapoihin, joita ovat kaapeliverkko (jota käyttävät YouSee ja Stofa), satelliittiantenniverkko (paikalliset kaapeliverkossa toimivat ohjelmien lähettäjät), lähetykset lautasantennien välityksellä (Viasat ja Canal Digital), laajakaistalähetykset (IPTV) ja maanpäälliset lähetykset. Analoginen maanpäällinen signaali poistettiin käytöstä 1 päivänä marraskuuta 2009, ja Tanskan maanpäälliset tv-signaalit digitalisoitiin. Boxer-yhtiö voitti kaupallisia portinvartijatoimia koskevan tarjouskilpailun ja vastaa tilauksiin perustuvien kanavien lähettämisestä maanpäällisissä verkoissa. Nykyään TV2-pääkanava lähettää ohjelmia vapaalla kentällä, ilman että sen katsomisesta peritään lupamaksuja (19).
(24)
TV2:n toiminta: TV2 toimii pääasiallisesti ohjelmien lähettäjänä ja tv-mainosten myyjänä. Se myös hankkii ja myy kansainvälisillä markkinoilla audiovisuaalisia oikeuksia (esim. Euro 2008 tai olympiakisat) lähetyksiin, joita se voi itse lähettää tai jälleenmyydä. TV2 toimii lähes yksinomaan tv-lähetysten tai muilla mediamarkkinoilla Tanskassa. TV2-pääkanava on suurin tv-kanava Danmarks Radion ohella (viimeksi mainittua julkista yhtiötä rahoitetaan yksinomaan lupamaksuilla, ja se toimii kahdella julkisen palvelun kanavalla).
TV2-pääkanava kilpailee nykyään tv-mainonnan markkinoilla muun muassa Viasatin kanavien TV3:n ja TV3+:n kanssa. Viasatin omistaa Swedish Modern Times Group A/S (MTG), joka myös lähettää ohjelmia satelliittiverkossa. TV2 kilpailee myös mainostuloista SBS A/S:n kanssa, jonka omistaa saksalainen ProSiebenSat. TV2:n maksu-tv-kanavat, kuten TV2 Zulu ja TV2 Charlie, kilpailevat muiden kaupallisten kanavien kanssa tukkutason markkinoilla maksu-tv-pakettien lähetyksistä.
(25)
Kaupalliset toimet: TV2 tarjoaa useita kaupallisia palveluja, joihin kuuluvat TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film ja TV2 News. Se omistaa myös 50 prosenttia TV2 Sportsista. TV2 Zulua, TV2 Charlieta ja TV2 Newsiä rahoitetaan tilausmaksuilla ja mainoksilla, kun taas TV2 Filmiä rahoitetaan yksinomaan tilausmaksuilla.
(26)
Kuten Tanska (20) sekä TV2 Danmark A/S ja sen kilpailija Viasat (21) ovat myöntäneet, pääkanavan toiminta on elintärkeää kaupallisten kanavien tuottamien tulojen hankkimiseksi.
(27)
TV2:n on täytynyt pitää vuodesta 2001 alkaen kirjaa erikseen kaupallisista palveluistaan ja julkisista palveluistaan, ks. määräys nro 740 (22). Kirjanpitoa valvovat ulkoiset tilintarkastajat.
(28)
Muu liiketoiminta: Lisäksi TV2 Danmark A/S omistaa useita tytäryhtiöitä ja on mukana useissa tv-toiminnan sisältöön ja radioon liittyvissä yhteisyrityksissä. Sillä oli aiemmin myös DR:n kanssa lähetysverkko (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M ja Fordelingsnet). Tanskan toimittamien tietojen mukaan Broadcast Service Denmark on Tanskan johtava lähetystoiminnan harjoittaja lähetysverkkojen suunnittelussa, rakentamisessa, toiminnassa ja palveluissa. Lähetysverkon omistivat yhdessä Danske Radio ja TV2 suoraan tai yhteisomistukseen perustuvassa kumppanuudessa (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 on kuitenkin rakenneuudistuksen yhteydessä myynyt osuutensa tästä verkosta.
(29)
TV2:een liittyvät kansalliset kilpailun rajoittamista koskevat tapaukset: Komissio panee merkille, että Tanskan kilpailuviranomaiset tutkivat parhaillaan TV2:n käyttäytymistä mainosmarkkinoilla. Tanskan kilpailuneuvosto teki 21 päivänä joulukuuta 2005 päätöksen, jonka mukaan TV2 oli rikkonut SEUT-sopimuksen 102 artiklaa ja vastaavia kansallisia säännöksiä, kun se oli käyttänyt kanta-asiakasalennuksia mainosmarkkinoilla. Kilpailuasioiden muutoksenhakutuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen 1 päivänä marraskuuta 2006, mutta Østre Landsret (Itä-Tanskan hovioikeus) vahvisti päätöksestä 22 päivänä kesäkuuta 2009. Viimeksi mainitun päätöksestä valitettiin korkeimpaan oikeuteen, joka säilytti Østre Landsretin tuomion 18 päivänä maaliskuuta 2011 antamassaan tuomiossa. Asia oli jatkoa aiemmassa asiassa 29 päivänä marraskuuta 2000 annetulle päätökselle, jossa Tanskan kilpailuneuvosto oli todennut, että TV2:n vuonna 2000 myöntämissä alennuksissa oli kyse hallitsevan markkina-aseman väärinkäytöstä.
III MUUT TV2:TA KOSKEVAT VIREILLÄ OLEVAT MENETTELYT
(30)
Komissio teki 19 päivänä toukokuuta 2004 ja 2 päivänä helmikuuta 2005 päätökset (23) TV2:n toiminnan tukemisesta julkisista varoista ennen sen yhtiöittämistä ja sen jälkeistä pääomitusta. Ensimmäisessä päätöksessä komissio määräsi TV2:lle myönnetyn sisämarkkinoille soveltumattoman tuen, joka oli 628,1 miljoonaa Tanskan kruunua, takaisinperimisestä. Tanska määräsi tuen takaisinperimisestä tuensaajalta korkoineen, ja peri TV2:lta takaisin 1,05 miljardia Tanskan kruunua. Toisessa päätöksessä ei vastustettu pääomitusta, jossa oli kyse 440 miljoonan Tanskan kruunun suuruisesta pääoman lisäyksestä ja myöhemmästä velan muuntamisesta osakkeiksi 394 miljoonan Tanskan kruunun arvosta, eikä katsottu sitä sisämarkkinoille soveltumattomaksi.
(31)
Unionin yleinen tuomioistuin kumosi 22 päivänä lokakuuta 2008 komission päätöksen takaisinperimisestä (24). Yleinen tuomioistuin antoi 24 päivänä syyskuuta 2009 (25) määräyksen pääomituksesta annetusta päätöksestä todeten, että päätöstä ei ollut syytä antaa, koska pääomitusta koskeva päätös - joka perustui takaisinperimisestä annettuun päätökseen - perustui tosiseikkoihin, joita ei enää ollut, joten päätökseltä puuttui asiasisältö ja tarkoitus. Yleinen tuomioistuin katsoi, että molemmat päätökset koskivat saman oikeusasian kahta eri puolta.
(32)
Komission tutkimukset, jotka koskivat edellä mainittua asiaa, toteutettiin samanaikaisesti kyseisen menettelyn kanssa, ja komission päätös edellä mainitussa asiassa annetaan samaan aikaan kuin tämä päätös.
IV RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
1. Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman asiayhteys
(33)
Kuten komission päätöksessä, jossa annettiin lupa yhden miljardin Tanskan kruunun suuruiselle pelastamistuelle, on todettu, TV2 Danmarkilla oli vuonna 2008 vakavia likviditeettiongelmia, jotka johtuivat erityisesti radiotoimintaan tehdyistä merkittävistä investoinneista, ennakoitua alhaisemmista mainostuloista ja korkeammista korkokuluista. Näitä likviditeettitarpeita ei olisi voitu ratkaista ottamalla luottoa yksityisiltä luottolaitoksilta (pankeilta). Pelastamistukipäätöksen mukaisesti Tanska antoi rakenneuudistussuunnitelman tiedoksi suuntaviivoissa määrättyjen kuuden kuukauden kuluessa.
(34)
Rakenneuudistussuunnitelma, joka toimitettiin komissiolle 4 päivänä helmikuuta 2009, oli tulosta siitä, että Tanskan puolueiden suuri enemmistö sopi vuosien 2007-2010 mediapoliittiseen sopimukseen tehtävästä lisäyksestä, joka julkaistiin 9 päivänä tammikuuta 2009.
(35)
Tanskan 4 päivänä helmikuuta 2009 toimittama ilmoitus koski useita rakenneuudistuksen tukitoimenpiteitä, koska sen mukaan komission pelastamistukipäätöksessä havaitut lyhyen aikavälin likviditeetti- ja maksukyvyttömyysongelmat eivät olleet poistuneet. Näiden ongelmien vuoksi TV2 Danmark A/S luokiteltiin suuntaviivoissa tarkoitetuksi vaikeuksissa olevaksi yritykseksi (26), mitä komissiolla ei ollut syytä vastustaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ja mikä Tanskan mukaan päti edelleen, vaikka TV2 oli saanut pelastamistukea. Tämä voidaan osoittaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä mainituilla tiedoilla (27).
(36)
Menettelyn myöhemmässä vaiheessa ja erityisesti vastineeksi kolmansien huomautuksiin Tanska toimitti uuden päivitetyn PWC:n tutkimuksen TV2:n taloudellisesta tilanteesta. Yhteenveto päivitetyistä tiedoista esitetään seuraavassa taulukossa (28).
TV2 Danmark A/S:n kehitys
avainlukuina
(miljoonaa Tanskan kruunua)
2006
2007
2008
2009
Voitto ennen veroja
142
- 213
18
-28
Liikevaihto
1 980
2 251
2 206
2 029
Nettokassavirta
79
- 550
-73
-60
Korollinen nettovelka
232
564
622
659
Nettokorkokulut
10
19
41
31
Omaisuuserien nettoarvo
815
598
616
601
Tanskan mukaan TV2:n ongelmat johtuvat muun muassa ilman kestävää liiketoimintamallia toimineen julkisen palvelun kanavan kasvaneesta kannattamattomuudesta (29) ja epäonnistuneista investoinneista aiheutuneista tappioista.
(37)
Tappiot: Koska TV2 Danmark A/S:n mainostulot olivat talousarviossa esitettyä alhaisemmat ja koska yhtiö oli tehnyt useita epäonnistuneita investointeja (joista merkittävin TV2 Radioon), se tuotti vuonna 2007 huomattavan tappion (214 miljoonaa Tanskan kruunua, oman pääoman tuotto -36 prosenttia). Lisäksi vuoden 2008 maaliskuun lopussa kyseisen vuoden tulosennuste viittaa uuteen tappioon, joka oli ennen veroja jopa […] miljoonaa Tanskan kruunua, vaikkakin ennuste katsottiin hyvin riippuvaiseksi kehityksestä mainosmarkkinoilla. Yhtiö tuotti tappiota myös vuonna 2009.
(38)
Liikevaihto/markkinaosuus: TV2-pääkanavan markkinaosuus pieneni useiden vuosien ajan ennen pelastamistukea, ja se pienenee edelleen. TV2:n historiallinen liiketoimintaetu poistui maanpäällisten analogisten TV-lähetysten lakkauttamisen myötä ja DTT:n (digitaalinen maanpäällinen televisio) käyttöönotto on johtanut jakelumahdollisuuksien tasapuolistumiseen marraskuusta 2009 alkaen. Jakeluvelvoitteen poistamisen (ks. jäljempänä 52 kappale) uskotaan johtavan markkinaosuuksien pienenemiseen entisestään. TV2-pääkanavan ”kaupallinen” markkinaosuus (21-50-vuotiaat, jotka muodostavat kaupallisesti kiinnostavimman katsojaryhmän) oli vuosina 2003-2009 pienentynyt jo 19 prosentilla 56,2 prosentista 45,6 prosenttiin (30). TV2:n kaupallisen markkinaosuuden uskotaan olevan […] prosenttia vuonna 2013 (31).
(39)
Velkaantuneisuus / negatiivinen kassavirta / korkokulut: Kuten edellä esitetystä taulukosta selviää, TV2 Danmark A/S:n korolliset nettovelat kasvoivat 232 miljoonasta Tanskan kruunusta vuonna 2006 622 miljoonaan Tanskan kruunuun vuonna 2008 (ennen verkon myyntiä ja velan suurimman osan takaisinmaksamista, korollinen nettovelka budjetoitiin […] miljoonaksi Tanskan kruunuksi vuonna 2010). Taulukosta selviävät lisäksi TV2 Danmark A/S:n negatiivinen kassavirta, velan kasvu, kasvavat korkokulut ja supistuva omaisuuserien nettoarvo 31 päivän joulukuuta 2006 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisenä aikana.
(40)
Optimistisen skenaarion / pessimistisen skenaarion analyysi: Alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään perusskenaario, optimistinen skenaario ja pessimistinen skenaario herkkyyslaskelmin. Skenaariot perustuvat markkinaennusteisiin, jotka ovat ulkoisista tekijöistä johtuvia (PriceWaterhouseCoopers). Skenaarioissa ennustetaan reaali-BKT:n kasvua, mistä johdetaan TV-mainonnan markkinoiden kasvuarvio (tai laskuarvio), joka yhdessä markkinaosuuslaskelmien kanssa tuottaa TV2:n mainostuloennusteet. Perusskenaariossa esitetään BKT:n heikkoa ([…] prosentin kasvua vuosina 2009 ja 2010, […] prosentin kasvua vuonna 2011 ja […] prosentin kasvua vuonna 2012). Tv-mainonnan markkinoiden ennustettiin […] vuosina 2009-2012 […] miljoonasta Tanskan kruunusta […] miljoonaan Tanskan kruunuun ([…] prosenttia). Pessimistisessä skenaariossa reaali-BKT:n uskottiin kasvavan vähemmän (nollakasvu vuosina 2009 ja 2010 ja kasvua […] prosenttia vuonna 2011 ja […] prosenttia vuonna 2012). Mainoskulujen ennustettiin […] […] miljoonasta Tanskan kruunusta vuonna 2009 […] miljoonaan Tanskan kruunuun vuonna 2012 ([…] prosenttia). Optimistisessa skenaariossa ennustettiin hieman suurempaa BKT:n kasvua kuin perusskenaariossa ja siksi myös hienoista kasvua tv-mainosmarkkinoilla […] miljoonasta Tanskan kruunusta vuonna 2009 […] miljoonaan Tanskan kruunuun vuonna 2012 ([…] prosenttia). Yhdessä ennustetun markkinaosuuksien menettämisen kanssa TV2:n mainostulojen ennustettiin […], perusskenaariossa […] prosenttia, pessimistisessä skenaariossa […] prosenttia ja optimistisessa skenaariossa […] prosenttia vuosina 2009-2012, mikä vastasi […] prosentin, […] prosentin ja […] prosentin […].
(41)
Vuosina 1999-2009 TV2:n mainostulot ovat kasvaneet 1,9 prosentin (geometriseen) keskiarvoon, jossa on otettava huomion 12 prosentin peruspoikkeama (32). Ottaen huomioon TV2:n mainostulojen herkkyys suhdannevaihteluille ja yleiset taloudelliset näkymät arvion tekohetkenä, PWC:n laskelmia vuosille 2009-2012 ei voida hylätä perusteettomina.
(42)
PWC:n selvitys päivitettiin syyskuussa 2009, ja siinä otettiin huomioon tuoreemmat ennusteet mainostuloista ja tarjottiin perusskenaariossa esitettyä heikommat näkymät (33). Tv-mainonnan markkinat supistuivat vuonna 2009 18,7 prosentilla vuodesta 2008 (34). TV2:n mainostulot vähenivät neljä prosenttia vuonna 2008 (1 667 miljardista 1 597 miljardiin Tanskan kruunuun) ja 24 prosenttia vuonna 2009 (1 597 miljardista 1 220 miljardiin Tanskan kruunuun) (35).
(43)
Tanska katsoo, että TV2:n vaikeudet johtuvat aiempina vuosina tehdyistä merkittävistä investoinneista aiheutuneista veloista, TV2:lle myönnettyä valtiontukea koskevan tutkinnan tuloksen epävarmuudesta ja ennen kaikkea julkisen palvelun liiketoimintamallista, joka perustuu ainoastaan mainostuloihin. Erityisesti radiotoiminta on aiheuttanut merkittäviä tappioita sen käynnistämisvuodesta 2007 alkaen. Radiotoiminta päätettiin huhtikuussa 2008 lakkauttaa.
(44)
Pankeilta saatavan ulkoisen rahoituksen puuttuminen: Rakenneuudistussuunnitelmassa otetaan huomioon TV2:n pankkien epävarmuus pääkanavan nykyisen liiketoimintamallin suhteen ja TV2:lle aiemmin myönnetyistä tuista käynnissä olevien menettelyjen mahdollisen tuloksen suhteen. Rakenneuudistussuunnitelmassa rajoitetaan pankeille yrityksestä aiheutuvat riskit nykyisten lainojen tai luottojärjestelyjen supistumiseen entisestään. Tanska on toimittanut näyttöä siitä, että 22 päivänä huhtikuuta 2009 sen jälkeen, kun yhtiön tilinpäätös oli julkaistu, yhtiön pääpankki […] pyysi supistamaan lainaansa ja luottojärjestelyjään yhtiöön nähden (36).
(45)
TV2:lla oli vaikeuksia Odensessa sijaitsevien toimitilojensa kiinnittämisessä, ja se ilmoitti, että rakennusten arvo ja mahdollisen kiinnityksen arvo olivat alentuneet (37). Lopulta TV2 sai Nordea-pankilta 80 miljoonan Tanskan kruunun suuruisen lainan, joka oli odotettua pienempi. Myöhemmin Tanska toimitti päivitettyjä tietoja pankin vähentyneestä kiinnostuksesta kaupallisten lainojen myöntämiseen. Näistä tiedoista selviää, ettei yksikään pankki, johon oli otettu yhteyttä ([…], […], […] ja […]), katsonut TV2:n olevan luottokelpoinen. Tämä johtui odotuksista, jotka kohdistuivat TV2:n ainoana tulolähteenä olevilla mainosmarkkinoilla tapahtuvaan kehitykseen. TV2:n ansaitsemiskyky kyseenalaistettiin, ja vireillä olleiden menettelyjen katsottiin lisäävän riskejä (38).
2. Alun perin ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman kuvaus ja siihen tehdyt muutokset
(46)
Ilmoitettu TV2:n rakenneuudistussuunnitelma koskee ajanjaksoa 4 päivästä helmikuuta 200931 päivään joulukuuta 2012. Sen tarkoituksena oli korjata TV2:n liiketoiminnan heikkoutta, erityisesti aivan liian suurta lyhytaikaisten velkojen osuutta taseessa ja julkisen palvelun kanavan liiketoimintamallia, joka katsottiin kestämättömäksi, koska se perustui suhdanneherkistä mainostuloista saatavaan rahoitukseen. Suunnitelma koostui seuraavista pääosista: i) taseeseen vaikuttava rahoitusrakenteen uudistus, ii) toiminnan rakenneuudistus, iii) julkisen palvelun kanavan TV2:n uudenlainen rahoitus, joka toteutetaan ottamalla käyttöön uusi liiketoimintamalli, iv) tukitoimenpiteet ja v) vastasuorite/vastasuoritteet.
(47)
Rahoitusrakenteen uudistustoimenpiteiden oli tarkoitus koostua pääasiallisesti seuraavista neljästä osasta: 50 prosentin osuuden myynti BSD-lähetysverkon omistusosuudesta (39), Odensen toimitilojen (Kvaegtorvet) kiinnitys, jonka uskottiin tuottavan […] miljoonaa Tanskan kruunua, suunniteltujen pääomainvestointien lykkääminen ja alaskirjaus sekä irtautuminen tietyissä läheisillä media-aloilla toimivissa yhtiöissä olleista vähemmistöosakkuuksista, […]:ssa, Momondossa, […]:ssa ja […]:ssa. Näiden toimenpiteiden uskottiin tuottavan […] miljoonan Tanskan kruunun tulot, joista osa käytettäisiin lyhytaikaisen luotonoton vähentämiseen.
(48)
Toiminnan rakenneuudistustoimenpiteillä täydennetään 280 miljoonalla Tanskan kruunulla kustannuksia alentavia toimenpiteitä, jotka oli aloitettu jo vuonna 2008 ja joihin kuuluivat East Productionin toiminnan lopettaminen ja sen integroiminen TV2:een, TV2:n osuuksien sulkeminen tai alaskirjaus […]ssa/ssä ja 40 miljoonan Tanskan kruunun suuruiset lisäkustannussäästöt. Lisäksi TV2 on ilmoittamisajankohdan jälkeen onnistunut ottamaan käyttöön lisäkustannussäästöjä 30 päivänä maaliskuuta 2009 hyväksytyssä suunnitelmassa, jonka mukaan pääomainvestointeja supistetaan vuonna 2009 30 miljoonan Tanskan kruunun arvosta ja muita kustannuksia vähennetään 97 miljoonaa Tanskan kruunua (40).
(49)
Uuden rahoitustoimenpiteen (käyttäjämaksut) (41) tarkoituksena on laajentaa julkisen palvelun kanavan, TV2:n, vakaita tulolähteitä. Asiasta tehtiin päätös tärkeimpien poliittisten puolueiden välillä 9 päivänä tammikuuta 2009 allekirjoitetussa sopimuksessa, joka koski vuosien 2007-2010 mediapoliittisen sopimuksen muuttamista.
(50)
Tilausmaksujen periminen: Pääkanavan liiketoimintamalli on tarkoitus saada kestäväksi, kun TV2:lle annetaan lupa ottaa käyttöön käyttäjämaksut, toisin sanoen tilausmaksut, joilla rahoitetaan julkisen palvelun kanavaa 1 päivästä tammikuuta 2012 alkaen. Lisäksi TV2 saa edelleen mainostuloja.
(51)
Kanavan jakelijat perivät maksut loppukäyttäjiltä. Loppukäyttäjän maksamaa maksua ei vahvista hallitus, vaan siitä sovitaan TV2:n ja kanavan jakelijoiden (muun muassa DTT Boxerin) välisissä tavanomaisissa kaupallisissa neuvotteluissa. TV2 odottaa perivänsä kanavan jakelijoilta kuukausittain noin 10-12 Tanskan kruunua (ilman alv:oa) kotitaloudelta (42). Käyttäjämaksujen käyttöönotolla vuonna 2012 on tarkoitus antaa kotitalouksille riittävästi aikaa vaihtaa nykyiset MPEG 2 -teknologian laitteet, joilla voidaan vastaanottaa vapaan kentän digitaalisia maanpäällisiä tv-lähetyksiä (DR1, DR2 ja TV2), MPEG 4-formaatin laitteisiin. Tanska uskoo, että rakenneuudistussuunnitelman tällä osalla palautetaan TV2:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus. TV2 odottaa käyttäjämaksujen aikaansaavan noin […] miljoonan Tanskan kruunun nettokasvun tuloissa vuonna 2012 (43).
(52)
Tarkoituksena ei ole velvoittaa säännösteitse kanavan jakelijoita sisällyttämään TV2:ta ohjelmapaketteihinsa. Päinvastoin nykyinen jakeluvelvoite poistetaan, kun käyttäjämaksut otetaan käyttöön (44). Tämä johtuu nykyisen Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 6 luvun 38 a §:n 2 momentin sanamuodosta, jonka mukaan, jos kulttuuriministeri antaa TV2:lle luvan periä käyttäjämaksuja, kanavan jakeluvelvoiteasema päättyy. Toisin sanoen jakeluvelvoite päättyy automaattisesti, kun käyttäjämaksut otetaan käyttöön. Käytännössä TV2-pääkanavaa todennäköisesti lähetetään kaapeli- ja antenniverkoissa entiseen tapaan. Jakelijat voivat muuttaa ohjelmapakettien rakennetta niin, että TV2 korvaa jonkin toisen maksullisen kanavan.
(53)
Käyttäjämaksujen perimiseen suunniteltiin alun perin poikkeuksia, ja tarkoitus oli, että TV2 ei perisi maksuja loppukäyttäjiltä, jotka eivät vastaanota mitään muuta maksullista tv-kanavaa (ns. TV2-alene-kortti eli pelkkä TV2). Tämä olisi johtanut siihen, että loppukäyttäjät, jotka vastaanottaisivat ainoastaan vapaasti kentällä toimivia (FTA) kanavia, voisivat edelleen katsoa TV2:n ohjelmia maksutta. Tämä mahdollisuus sisältyi 18 päivänä marraskuuta 2010 annettuun kulttuuriministeriön ehdotusluonnokseen, mutta sitä ei toteuteta. Näin ollen TV2 perii vuodesta 2012 alkaen maksuja kaikilta loppukäyttäjiltä, jotka haluavat vastaanottaa TV2:n julkisen palvelun kanavan lähetyksiä. Mahdollisuus periä loppukäyttäjiltä käyttäjämaksuja edellyttää TV2:n lupaehtojen muuttamista, minkä kulttuuriministeriö toteuttaa.
(54)
Alun perin ilmoitetut tukitoimenpiteet: Kuten alun perin ilmoitettiin, rakenneuudistukseen piti liittyä kolme tukitoimenpidettä, joiden kokonaisarvo olisi enintään 1 375 miljardia Tanskan kruunua. Toimenpiteet olivat seuraavat:
-
300 miljoonan Tanskan kruunun suuruinen pääomalaina
-
arviolta 475 miljoonan Tanskan kruunun arvoiselle lähetysverkon myynnille annettava takaus ja
-
alustavasti 600 miljoonan Tanskan kruunun suuruinen tilapäinen luottojärjestely, joka toteutettaisiin siinä tapauksessa, ettei TV2 onnistuisi hankkimaan ulkoista rahoitusta.
(55)
Tanska totesi, että korkoprosentit ja takausmaksut olisivat samat kuin terveillä yrityksillä. Näitä toimenpiteitä ei koskaan toteutettu. Tarkempia tietoja annetaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä (45).
(56)
Pelastamistukea koskeva luottojärjestely, joka oli suuruudeltaan noin 1 000 Tanskan kruunua, sellaisena kuin siihen annettiin lupa 4 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission päätöksessä, jätettiin voimaan.
(57)
Tanska toimitti tietoja rakenneuudistuskustannuksista ja tarjosi näistä kaksi eri laskentavaihtoehtoa. Ensiksikin Tanska väitti, että TV2:n rakenneuudistus oli taloudellista rakenneuudistusta, jossa likviditeettivajeen täyttämiskustannukset ovat itse asiassa rakenneuudistuskustannuksia, toisin sanoen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamisesta aiheutuvia kustannuksia. Tanska katsoo, että, olivatpa kustannukset mitkä tahansa, TV2 itse maksaa ne kokonaisuudessaan. Tanska lähtee siitä, että komission päätöksen antamisajankohtana kaikkia tukitoimenpiteitä ei ollut toteutettu tai ne maksettaisiin takaisin kokonaisuudessaan (46). Tanska katsoo myös, että TV2:n rakenneuudistustapauksessa kustannussäästöt olisi hyväksyttävä myös rakenneuudistuskustannuksiksi, koska kustannussäästöillä on tarkoitus kilpailukyvyn parantamisen lisäksi varmistaa TV2:n taloudellinen elinkelpoisuus puhtaasti kaupalliselta kannalta tarkasteltuna (47). Siinä tapauksessa, että rakenneuudistuskustannukset laskettaisiin perinteisemmällä tavalla, jossa kustannussäästöjä ei oteta huomioon, jouduttaisiin keskittymään koituneisiin kertaluonteisiin satunnaisiin kuluihin, joiden Tanska ilmoittaa olevan […] miljoonaa lähetysverkon transaktiokustannuksia, kustannuksia maksu-tv:hen siirtymisestä (käyttäjämaksut) sekä asianajo- ja konsultointikuluja ja työsopimusten irtisanomiskustannuksia (48).
(58)
Vastasuoritteena TV2 sitoutui alun perin olemaan avaamatta uusia tv-kanavia rakenneuudistuskauden aikana eli 31 päivään joulukuuta 2012 asti. Tanska korostaa, että kyseessä on yhtiön kannalta uhraus, sillä uudet kanavat vähentäisivät TV2:n riippuvuutta mainostuloista. Digitaaliympäristössä katsojille tarjotaan koko ajan lisää erikoistuneita kanavia, ja TV2 huomauttaa, että sen kilpailijat avaavat uusia kanavia kyseisenä ajanjaksona.
(59)
Rakenneuudistuksen kestosta, jonka ilmoitettiin päättyvän 31 päivänä joulukuuta 2012, Tanskan viranomaiset totesivat, että TV2:n intressissä on korvata kaikki valtiontuki aikaisemmin ja siten saada rakenneuudistuskausi päättymään aikaisemmin (49).
3. Rakenneuudistusprosessin myöhempi kehitys
(60)
Kuten rakenneuudistussuunnitelmassa määrätään, TV2 myi lähetysverkkonsa 30 päivänä syyskuuta 2010 ruotsalaiselle Teracom AB:lle, joka omistaa Boxerin. Myynti tuotti TV2:lle noin 640 miljoonaa Tanskan kruunua ennen veroja, ja kyseisellä määrällä lyhennettiin TV2:n velkaa.
(61)
TV2 saattoi myös kiinnittää toimitilansa Odensessa, tosin ennakoitua alhaisemmasta arvosta. […] miljoonan Tanskan kruunun sijaan TV2 sai vain 80 miljoonan Tanskan kruunun lainan.
(62)
TV2 maksoi takaisin 4 päivänä lokakuuta 2010 kaikki komission pelastamistukipäätöksessä hyväksytystä luottojärjestelystä suoritetut nostot. TV2 oli nostanut pelastamistukijärjestelystä yhteensä 223 miljoonaa Tanskan kruunua. Vuoden 2008 lopussa, toisin sanoen pelastamistukikauden kuutena kuukautena, TV2 oli nostanut 208 miljoonaa Tanskan kruunua (50). Lähetysverkon myynti oli rakenneuudistussuunnitelmassa ennakoitua onnistuneempi, ja Tanska lähetti sen jälkeen seuraavat oikaistut luvut TV2:n taloudellisesta tilanteesta (luvut perustuvat pääkanavan tilausmaksuihin) (51).
(miljoonaa Tanskan kruunua)
Toteutunut
2009
Arvioitu
2010
Ennuste
2011
Ennuste
2012
Ennuste
2013
Tulot
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Kulut
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
EBIT
-2
25
(…)
(…)
(…)
Jatketun toiminnan voitto ennen veroja
-28
42
(…)
(…)
(…)
Keskeytetyn toiminnan voitto ennen veroja
1
397
(…)
(…)
(…)
Voitto verojen jälkeen
-14
353
(…)
(…)
(…)
Oma pääoma vuoden lopussa
601
952
(…)
(…)
(…)
Korollinen nettovelka vuoden lopussa
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
[…] tarjosi 13 päivänä lokakuuta 2010 TV2:lle […] miljoonan Tanskan kruunun arvoista lisäluottojärjestelyä. Järjestely kasvattaisi TV2:n pitkän aikavälin luottojärjestelyjä […] […] miljoonasta Tanskan kruunusta […] miljoonaan Tanskan kruunuun (52). Tarjoukseen sisältyivät kuitenkin seuraavat ehdot:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Edellä esitetyn perusteella TV2 uskoo saavansa rahoitusjärjestelyjä noin […]-[…] miljoonan Tanskan kruunun arvosta vuoden 2012 loppuun mennessä. Tämä sisältää […]-[…] miljoonaa Tanskan kruunua ja ulkoiset lisäluottojärjestelyt, joiden arvo on […] miljoonaa Tanskan kruunua (53).
(65)
Tanska toimitti myös tietoja TV2:n pääomarakenteesta. Koska ulkoisen rahoituksen saamisessa esiintyi vaikeuksia, jotka johtuivat epävarmuudesta vireillä olevien menettelyjen lopputuloksen suhteen ja TV2:n liiketoimintamallista, joka oli suuresti riippuvainen mainostuloista, Tanskan mukaan TV2:n olisi tukeuduttava vähemmän velkaan ja enemmän omaan pääomaan. Komissio panee merkille myös, että TV2:n oman pääoman ehtoinen rahoitus poikkeaa suuresti vertailukelpoisten toimijoiden rahoituksesta.
(66)
Pääomarakennetta voidaan arvioida tarkemmin vakavaraisuussuhteen perusteella, toisin sanoen arvioimalla kirjanpidollisen oman pääoman suhdetta taseen loppusummaan. PWC (Tanskan käyttämä rahoituskonsulttiyritys) osoittaa, että TV2:n kaltaisten yritysten vakavaraisuussuhde on keskimäärin noin […] prosenttia (mediaani) ([…] prosenttia vuoden 2009 lopussa) (54). TV2:n kaltaisten yritysten keskimääräinen vakavaraisuussuhde on alhaisempi kuin TV2:n vakavaraisuussuhteen oletetaan olevan rakenneuudistuskauden lopussa. Lähetysverkon myynnin jälkeen TV2:n vakavaraisuussuhde oli […] prosenttia vuonna 2010. Sen ennustetaan yltävän […] prosenttiin vuoden 2011 lopussa ja […] prosenttiin vuoden 2012 lopussa. TV2:n toimittamien tuoreimpien ennusteiden mukaan velkaantuneisuusaste (korollinen nettovelka suhteessa EBITDA:an) olisi noin […] vuoden 2010 lopussa, […] vuoden 2011 lopussa ja […] vuonna 2012. Vertailukelpoisten yritysten keskimääräinen velkaantuneisuusaste (mediaani) on vuoden 2009 lopussa noin […] ([…]) (55).
4. Uusien rahoitusparametrien vaikutus rakenneuudistussuunnitelmaan
(67)
Tanska vahvisti, ettei ainuttakaan rakenneuudistussuunnitelmassa alun perin ehdotetusta kolmesta tukitoimenpiteestä toteutettu koskaan, vaan Tanska odotti komission päätöstä asetuksen (EY) N:o 659/1999 3 artiklassa säädetyn täytäntöönpanokiellon mukaisesti (56). Viimeisimmän kehityksen perusteella merkityksellisiä ovat kuitenkin ainoastaan nykymuotoisen rakenneuudistussuunnitelman mukainen laina ja luottojärjestely (57). Ilmoitettu toimenpide, joka koskee ehdotettua takausta lähetysverkon myynnille, ei ole enää merkityksellinen eikä käyttökelpoinen (58), koska myynti toteutettiin onnistuneesti ilman takaukseen turvautumista (59). Toistaiseksi vain väliaikainen luottojärjestely on voimassa.
TV2:n lähetysverkon myynnin jälkeen parantuneen taloudellisen tilanteen perusteella Tanska totesi, että kaikki tukitoimenpiteet voidaan kumota edellyttäen ainoastaan, että rakenneuudistussuunnitelma hyväksytään (ja annetaan mahdollisuus ottaa käyttöön käyttäjämaksut) ja että komissio tekee vanhoista valtiontukitapauksista päätöksen, jossa ei velvoiteta enempään valtiontuen takaisinmaksuun Tanskan valtiolle (60). TV2 toteaa, että tällaisessa tilanteessa sillä on riittävä rahoitus vuoteen 2012 asti sen jälkeen, kun pääkanavan tilausmaksut otetaan käyttöön (61). Rakenneuudistussuunnitelmaa sellaisenaan ei peruta. Edelleen voimassa olevasta pelastamistukijärjestelystä TV2 ei saa varoja, koska sille asetetut ehdot (asiantuntijan vahvistama todennettu likviditeettitarve) eivät täyty (62).
(68)
Tanska sitoutui alkuperäisessä rakenneuudistussuunnitelmassa siihen, ettei TV2 avaisi uusia tv-lähetyskanavia. Myöhemmin tarkennettiin, että sitoumus koski myös radiokanavia, mutta Tanskan viranomaisten mukaan tämä vastasuorite olisi lopetettava, kun kaikki tukitoimenpiteet on poistettu, sillä Tanskan viranomaiset katsovat, että tällöin myös rakenneuudistuskausi päättyy (63). Komission tutkinnan kuluessa Tanskan hallitus päätti järjestää tarjouskilpailun julkisen palvelun radiokanavasta (64). Tämän uuden radiokanavan tarkoituksena on saada aikaan kilpailua Tanskan julkisen palvelun radiolähetysmarkkinoilla, joita nykyään hallitsee julkinen toimija DR, jolla on lähes 80 prosenttia kuulijakunnasta. TV2 aikoi alun perin osallistua tähän tarjouskilpailuun, jonka voittaja voitaisiin todeta vasta, kun tukitoimenpiteet ovat päättyneet. Tutkinnan kuluessa Tanska kuitenkin vahvisti, ettei TV2 osallistuisi tähän tarjouskilpailuun, koska komission tutkimus oli käynnissä (65).
(69)
TV2 toteaa, että niin kauan kuin menettelyt ovat vireillä, TV2:n taloudellista tilannetta voidaan verrata sen kilpailijoihin ainoastaan ansaitsemissuhteen perusteella. TV2 on kuitenkin tietoinen siitä, että pääomaan perustuvat tunnusluvut (kuten vakavaraisuussuhde) ovat merkityksellisiä vasta, kun liiketoimintamallista ei ole epävarmuutta ja oikeusriidat on ratkaistu (66). Tanskan hallitus katsoi, ettei TV2:ta pitäisi ylipääomittaa, ja oli valmis ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla tämä varmistettaisiin, kun käyttäjämaksut otetaan käyttöön vuonna 2012. Tanskan hallitus haluaa TV2:n omistajana varmistaa, että TV2:n pääomarakenne vastaa tavanomaisia markkinaolosuhteita, heti kun käyttäjämaksu on otettu käyttöön ja taloudellinen tilanne sen myötä normalisoitu.
(70)
Tätä tarkoitusta varten Tanska on sitoutunut kuulemaan riippumatonta talousasiantuntijaa vuoden 2012 lopussa tai vuoden 2013 alussa. Asiantuntija analysoi TV2:n pääomarakennetta ja vertaa sitä muiden vastaavien mediayhtiöiden pääomarakenteeseen. Jos TV2:n pääomarakenne poikkeaa merkittävästi vastaavien yhtiöiden keskiarvosta, Tanskan hallitus on sitoutunut korjaamaan pääomarakennetta huhtikuussa 2013 pidettävässä yleiskokouksessa tilanteen oikaisemiseksi. Mikäli on olennaisia syitä olla korjaamatta pääomarakennetta, Tanskan hallitus ilmoittaa komissiolle rakenneuudistussuunnitelman muuttamisesta. Tanskan hallitus sitoutuu uudistamaan pääomapohjan rakenteen osingonjaolla, josta päätetään yleiskokouksessa huhtikuussa 2013, ja pitäytymällä lisäämästä TV2:n velkaa, mikä kasvattaisi tasetta.
(71)
Tanska aikoo myös toimittaa komissiolle hyvissä ajoin ennen huhtikuussa 2013 pidettävää kokousta analyysin ja hallituksen suunnitelmat toimista, joita analyysin perusteella toteutetaan.
V. TIIVISTELMÄ 2 PÄIVÄNÄ HEINÄKUUTA 2009 TEHDYSTÄ KOMISSION PÄÄTÖKSESTÄ ALOITTAA MENETTELY
(72)
Komissio katsoi muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että ilmoitetut lainat ja rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvät takaukset ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa, josta on tullut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohta, tarkoitettua valtiontukea. Tämän jälkeen komissio tarkasteli rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuutta sisämarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan, josta on tullut SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta, nojalla sekä rakenneuudistusta koskevien komission suuntaviivojen (67) nojalla. Komissio kehotti esittämään huomautuksia siitä, estäisikö EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan (SEUT-sopimuksen 107 artikla) soveltaminen TV2:lle osoitettujen julkisen palvelun tv-yhtiön tehtävien suorittamista.
(73)
Komissio esitti epäilynsä ilmoitetun rakenneuudistussuunnitelman soveltuvuudesta sisämarkkinoille seuraavilta osin:
-
Komissio hyväksyi toistaiseksi sen, että TV2 Danmark A/S oli suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, mutta kehotti esittämään asiasta huomautuksia, koska TV2:n kilpailijat olivat todenneet kassavirtaongelmien olleen itse aiheutettuja ja helposti ratkaistavissa ilman, että ne vaikuttaisivat yhtiön elinkelpoisuuteen. Kilpailijat väittivät myös, että TV2 oli vuonna 2008 kannattava yritys.
-
Ottaen huomioon, että rakenneuudistussuunnitelmaan on sisällyttävä sellaisesta toiminnasta luopuminen, joka rakenneuudistuksen jälkeenkin olisi edelleen rakenteellisesti tappiollista (68), komissio mietti, voitaisiinko rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneillä toimenpiteillä palauttaa TV2:n kannattavuus. Komissiolla ei ollut mahdollisuutta vahvistaa suunnitelman perustana olevien yleisten markkinaolettamusten paikkansa pitävyyttä (esim. kehitystä mainosmarkkinoilla, BKT:n kasvua ja TV2:n katsojakunnan säilyttämistä).
-
Ottaen huomioon taloudellinen tilanne, jossa rakenneuudistussuunnitelma käynnistettiin, sen pitkäkestoisuus kyseenalaistettiin.
-
Lisäksi, koska rakenneuudistussuunnitelmaan vuosina 2010-2011 kuuluvien taloudellisten ja toiminnallisten rakenneuudistustoimenpiteiden onnistunut toteuttaminen voisi saattaa TV2-kanavan käyttäjämaksujen käyttöönoton tarpeettomaksi TV2 Danmark A/S:n pitkän aikavälin elinkelpoisuuden varmistamiseksi ja koska näiden maksujen kilpailuvaikutuksista ei ollut tehty arviota, oli mietittävä, oliko näiden maksujen jo päätetty vaiheittainen automaattinen käyttöönotto vuoteen 2012 mennessä asianmukainen.
-
Komissio esitti epäilyjään siitä, oliko ainoa vastasuorite eli uusien tv-kanavien avaamisesta pitäytyminen oikeasuhteinen tukeen nähden, TV2 Danmark A/S:n kokoon nähden ja ottaen huomioon sen suhteellinen merkitys markkinoilla (69).
-
Komissio mietti, voitaisiinko tukea rakenneuudistuskustannusten kattamisen lisäksi käyttää aggressiivisen markkinakäyttäytymisen rahoittamiseen.
VI TIIVISTELMÄ TANSKAN VIRANOMAISTEN NÄKEMYKSISTÄ
(74)
On syytä panna merkille, että seuraavassa tiivistelmässä Tanskan ja kolmansien osapuolten huomautuksista ei esitetä huomautuksia TV2-alene-korttijärjestelmän toiminnasta, sillä rakenneuudistussuunnitelman tätä osaa ei toteuteta.
(75)
Tanskan viranomaiset väittävät, että TV2 on vaikeuksissa oleva yritys, mikä on osoitettu PWC:n selvityksessä (70), jota myöhemmin päivitettiin (71). Tämä näkemys esitettiin myös kolmansien osapuolten huomautuksiin annetussa vastineessa (72).
(76)
Vähän ennen rakenneuudistussuunnitelman ilmoittamista tehdyn PWC:n selvityksen mukaan TV2 ei voi elpyä omilla varoillaan tai markkinarahoituksella. Tanska väittää myös, että komissiolle toimitettu rakenneuudistussuunnitelma perustuu realistiseen olettamuksiin ja skenaarioihin ja osoittaa, että yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus voidaan palauttaa. Mainosmarkkinat ovat kuitenkin heikentyneet verrattuna rakenneuudistussuunnitelman perusskenaarioon. Mainosmarkkinat supistuivat 19 prosenttia vuoden 2009 ensimmäisellä vuosipuoliskolla, ja TV2:n mainostulot supistuivat 24 prosenttia vuonna 2009. Rakenneuudistustoimenpiteet toteutetaan mahdollisimman pian, lukuun ottamatta käyttäjämaksuja, joiden toteuttamista on lykättävä vuoteen 2012 niissä esiintyneiden toiminnallisten ja teknisten ongelmien vuoksi. Tanska väitti myöhemmin lähettämässään kirjeessä edelleen PWC:n arvioiden perusteella, että ennuste oli itse asiassa huonontunut alkuperäiseen rakenneuudistussuunnitelmaan verrattuna ja että TV2:n EBIT vuonna 2009 oli […] miljoonaa Tanskan kruunua alhaisempi kuin rakenneuudistussuunnitelmassa oli arvioitu (73). Tanska toteaa myös, että, kuten eri pankkien lausunnoissa on osoitettu, yhtiö ei kykene hankkimaan ulkoista rahoitusta, koska pankit epäilevät pääkanavan liiketoimintamallia, suhtautuvat kriittisesti syklisiin mainostuloihin tulolähteenä ja katsovat vireillä olevista menettelyistä johtuvan epävarmuuden aiheuttavan ongelmia.
(77)
Toiminnallisten ja taloudellisten rakenneuudistussuunnitelmien on analysoitu olevan enin, mitä voidaan toteuttaa vaarantamatta TV2:n julkisen palvelun kanavan ohjelmiston laatua. Toimenpiteillä TV2 saadaan käyttämään paremmin omia varojaan ja siten vähentämään tuen määrä minimiin.
(78)
Koska lähetysverkon myynti oli osoittautunut ennakoitua onnistuneemmaksi, hallitus vakuutti myöhemmin, että kaikki tukitoimenpiteet voitaisiin peruuttaa ja jättää toteuttamatta sen jälkeen, kun komissio olisi hyväksynyt rakenneuudistussuunnitelman ja ratkaissut 19 päivästä toukokuuta 2004 alkaen käsiteltävänä olevan valtiontukiasian ilman uusien tuen takaisinmaksamismääräysten antamista (74).
(79)
Käyttäjämaksut, joita ei katsota valtiontueksi, tuottavat vakaammat toimintatulot ja saavat pankit vakuuttuneiksi TV2:n liiketoimintamallin pätevyydestä. Rakenneuudistuksen tuloksena yhtiön koko EBIT-marginaali on todennäköisesti […]-[…] prosenttia, minkä ansiosta yhtiö selviytyisi omin varoin.
(80)
Vaikka ohjelmapakettien hintojen ja rakenteen muutoksia on mahdotonta ennustaa, TV2:n käyttäjämaksujen käyttöönotto ei todennäköisesti johda TV2:n kilpailijoiden epäsuorasti toteuttamaan rahoitukseen tai niiden kapasiteetin supistumiseen. Tämän uuden rahoitustavan katsotaan merkitsevän muutosta TV2:n pitkän aikavälin perusrahoitusehtoihin ja saattavan TV2:n yhdenvertaiseen asemaan kanavan yksityisten kilpailijoiden kanssa (75).
(81)
Lopuksi Tanskan viranomaiset väittävät, että ehdotettu vastasuorite, jonka mukaan TV2 pidättyisi avaamasta uusia tv-lähetyskanavia (sittemmin myös radiokanavia), merkitsee TV2 Danmark A/S:lle todellista uhrausta, ottaen huomioon, että monipuolistaminen on sen etujen mukaista, jotta se voisi säilyttää kokonaismarkkinaosuutensa, kattaa tulojen menetyksen ja etulyöntiaseman menetyksen kilpailijoille, jotka avaavat edelleen uusia kanavia. Myöhemmin Tanska katsoi, että toimenpide lopetettaisiin, kun kaikki tukitoimenpiteet olisi kumottu, toisin sanoen tämän päätöksen antamisajankohtana.
(82)
Aloittamispäätöksessä tehdystä ehdotuksesta - joka koskee TV2:n premium-sisällön tuottamiskapasiteetin muuttamista - Tanska toteaa, että julkisen palvelun velvoite kattaa urheilun, myös tärkeimmät urheilutapahtumat, ja elokuvatuotannon tukemisen. Lisäksi Tanska väittää, että vakiosopimukset estävät TV2:ta myöntämästä oikeuksia kolmansille, mikä puolestaan estää huutokaupat.
(83)
Tanska katsoo, että rakenneuudistusprosessi on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen. Tanska on kuitenkin tietoinen siitä, että PWC:n tuloarvioiden mukaan pääkanava tuottaisi edelleen tappiota rakenneuudistuskauden päätyttyä (76). Tanska katsoo, että TV2:n on täytettävä julkisen palvelun tehtävä, jota se ei voi laiminlyödä. Tämä julkisen palvelun tehtävästä johtuva erityinen tilanne olisi otettava huomioon arvioitaessa asiaa yritysten pelastamista ja rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen ja SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella. Olisi kaupallisesti hyödytöntä sulkea julkisen palvelun kanava, sillä se tuottaa merkittävästi synergiaa pääkanavan ja temaattisesti erikoistuneiden kanavien välille.
VII TIIVISTELMÄ ASIANOMAISTEN KOLMANSIEN OSAPUOLTEN NÄKEMYKSISTÄ
(84)
TV2 mainitsee huomautuksissaan ensiksi yleisesti ne seikat, joiden se katsoo olevan ratkaisevia rakenneuudistussuunnitelmaa arvioitaessa.
(85)
TV2:n mukaan sen päätoiminta perustuu laajan ja kalliin julkisen palvelun velvoitteisiin, jotka hallitsevat yrityksen pääkanavaa. TV2 toteaa, että kyseisellä toiminnalla on nykyään suurempi kuin […] prosentin osuus pääkanavan kustannuksista.
(86)
TV2 viittaa nykytilanteeseen johtaneeseen poliittiseen päätökseen. Tanskan hallitus ja osapuolet, jotka tukivat nykyistä mediapoliittista sopimusta, sopivat, että rakenneuudistussuunnitelmassa ei otettaisi uudelleen käyttöön julkista korvausta julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä TV2:lle aiheutuneiden kulujen perusteella. Samassa yhteydessä päätettiin myös kestävän markkinaperusteisen liiketoimintamallin käyttöönotosta TV2:lle, millä varmistettaisiin, että yritys kykenisi kilpailemaan kyseisillä markkinoilla julkisen palvelun velvoitteestaan huolimatta. TV2 oli tyytyväinen päätökseen. TV2:n mukaan tässä yhteydessä tärkein seikka on julkisen palvelun pääkanavalle asetetun tilausmaksujen perimiskiellon kumoaminen 1 päivästä tammikuuta 2012 alkaen. TV2:n mukaan tukeen ei sisälly toiminnallista tai kaupallista hyötyä vaan että sillä yksinkertaisesti varmistetaan TV2:lle mahdollisuus käyttää sen kilpailijoiden saatavilla olevia rahoitusvaihtoehtoja. TV2:n mukaan sen pääkanavaa ei voida tarkastella erillisenä, sillä pääkanava ja erikoistuneet kanavat yhdessä tuottavat yhtiön taloudellisen tuloksen. TV2:n on joka tapauksessa täytettävä julkisen palvelun tehtävänsä, mikä olisi otettava huomioon sovellettaessa suuntaviivoja tai SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaa.
(87)
TV2 huomauttaa, että vaikka se hallitsee Tanskan televisiomainonnan markkinoita, kilpailu näillä markkinoilla on kovaa, ja sille on ominaista taloudellisesti vahvojen monikansallisten yhtiöiden läsnäolo. TV2 toteaa myös, ettei sen kilpailijoita estetä pääsemästä markkinoille, sillä ne ovat avanneet useita uusia kanavia Tanskan televisiomarkkinoilla (muun muassa SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) ja Canal 9 (Bonnier).
(88)
Lisäksi TV2 kertoo Tanskan televisiomarkkinoiden kilpailutilanteesta, että sen markkinaosuudet ja katsojaluvut ovat pienentyneet merkittävästi (77), […], mikä johtuu muun muassa analogisen signaalin lopettamisesta marraskuussa 2009. TV2:n mukaan vuoteen 2012 saakka voimassa oleva kielto avata uusia televisiokanavia vähentää entisestään sen kilpailukykyä ja heikentää yritystä.
(89)
Maksu-tv-markkinoista TV2 toteaa, ettei sillä ole hallitsevaa asemaa kyseisillä markkinoilla. Lisäksi TV2 toteaa, että TV2:n julkisen palvelun kanava on ainoa Tanskassa toimiva merkittävä kaupallinen tv-kanava, joka ei toimi näillä markkinoilla. Lisäksi TV2 arvioi, että erikoistuneiden kanavien nykyinen osuus maksu-tv-markkinoilla on noin […] prosenttia, ja uskoo kanavan kokonaismarkkinaosuuden kasvavan noin […]-[…] prosenttiin sen jälkeen, kun TV2 voi alkaa periä julkisen palvelun kanavan tilausmaksuja vuonna 2012.
(90)
TV2 toteaa, ettei se voinut saada pankeilta lainoja ja että jopa Kvaegtorvetilla olevan omaisuuden kiinnitys oli vaikeaa. TV2 toteaa, että muun muassa vireillä olevista valtiontukiasioista johtunut epävarmuus esti pankkeja antamasta tarvittavaa rahoitusta. TV2 katsoo rakenneuudistussuunnitelman voimassaolon olevan asianmukainen ja toteaa, että sen taloudellisen tilanteen paraneminen vaikuttaa ainoastaan sen nostoihin luottojärjestelyistä eikä sen liiketoimintamalliin, minkä pitäisi varmistaa TV2:n kannattavuus keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
(91)
TV2:n mukaan julkisen palvelun kanavan käyttäjämaksujen käyttöönottoon ei sisälly valtiontukea, vaan sillä ainoastaan annetaan kanavalle samat mahdollisuudet kuin sen kilpailijoille käyttää markkinoiden tavanomaisimpia toimintatapoja, toisin sanoen periä käyttäjiltä maksu palvelujensa käytöstä. Kilpailun vääristyminen voitaisiin estää soveltamalla SEUT-sopimuksen 101 tai 102 artiklaa. TV2:n mukaan käyttäjämaksu ja rakenneuudistussuunnitelman muut osat eivät vääristä kilpailua kyseisillä markkinoilla. TV2:n mukaan suunnitelmalla vain varmistetaan, että TV2-yhtiöllä ja erityisesti sen julkisen palvelun kanavalla on tarvittava likviditeetti siihen asti, kun käyttäjämaksut otetaan käyttöön. TV2 toteaa myös, että muun kuin markkinoihin perustuvan rahoituksen uudelleen käyttöönoton mahdollisuus korvauksena julkisesta palvelusta ei ole valtiontukilainsäädännön kannalta parempi vaihtoehto kuin käyttäjämaksujen käyttöönotto.
(92)
TV2 korostaa, että uusien kanavien avaamiskielto merkitsee sille todellista uhrausta. Se toteaa menettäneensä digitaaliseen järjestelmään siirtymisen ja sen verkon myynnin vuoksi sillä siihen asti olleen edun, joka perustui sen osuuteen verkon omistuksesta. Aloittamispäätöksessä esitettyyn kysymykseen, voitaisiinko tiettyjen ohjelmien myyntiä kolmansille osapuolille tai (esim. urheilu-)lähetysten rajoittamista harkita, TV2 vastaa, että vakiosopimukset estävät TV2:ta siirtämästä oikeuksia kolmansille osapuolille. Sekä Tanskan fiktio- että urheiluohjelmat kuuluvat TV2:n julkisen palvelun ohjelmistoon.
(93)
SBS ei näe mitään syytä siihen, että huonot liikkeenjohdolliset päätökset johtaisivat rahoitusmallin muuttamiseen huomattavine kilpailua vääristävine vaikutuksineen. SBS:n mukaan huonoja investointipäätöksiä lukuun ottamatta TV2 teki hyvää tulosta vuosina 2004-2008 ja sillä oli hallitseva asema tv-mainonnan markkinoilla. Lisäksi SBS katsoo, että rakenneuudistussuunnitelman soveltamisala on tarpeettoman laaja. Käyttäjämaksujen perimisoikeuden nettonykyarvo on esimerkiksi paljon suurempi kuin arvioitu optimaalinen oma pääoma sellaisena kuin se on todettu pääomituspäätöksessä. SBS tuo myös esiin, että alueellisille kanaville lupamaksujen muodossa myönnetty tuki, joka on vuosittain noin 400 miljoonaa Tanskan kruunua, olisi otettava huomioon rakenneuudistussuunnitelman vaikutuksia arvioitaessa.
(94)
SBS katsoo, ettei TV2 eivätkä sen tytäryhtiöt ole rakenneuudistusta koskevien suuntaviivojen mukaan tukikelpoisia. Tässä yhteydessä SBS toteaa, että TV2 Danmarkilla oli vuoden 2009 puolivuotiskertomuksen mukaan 644,9 miljoonan Tanskan kruunun suuruinen nettopääoma ja että se ei täyttänyt maksukyvyttömyysmenettelyn kriteerejä. Julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä mahdollisesti aiheutuvia tappioita olisi SBS:n mukaan analysoitava SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan perusteella, mutta Tanskan hallitus ei ole vedonnut kyseiseen määräykseen.
(95)
SBS katsoo, että kustannusten jakautumista TV2-yhtiön eri osien kesken olisi arvioitava asianmukaisesti, erityisesti koska erikoistuneiden kanavien kustannukset ovat hyvin alhaiset kilpailijoiden kuluihin verrattuna. Pääkanavan katsottiin toimivan yksin, ja se voitaisiin saada kannattavaksi asianmukaisella vakiohinnoittelulla.
(96)
SBS:n mukaan TV2-yhtiö oli kannattava vuosina 2004-2008, jos tappiota tuottava toiminta, kuten TV2 Radio, joista on luovuttu, ja takaisinperimistä koskevan komission päätöksen vaikutus jätetään pois laskelmista. TV2:sta voisi joka tapauksessa tulla kannattava esim. kustannuksia vähentämällä.
(97)
SBS torjuu lisäksi Tanskan toimittaman markkina-analyysin. Erityisesti SBS torjuu näkemyksen mainosmarkkinoista, joiden se uskoo kasvavan vuodesta 2010 alkaen (78).
(98)
SBS toteaa, että jos rakenneuudistussuunnitelmaa hyväksytään lainkaan, sitä olisi rajoitettava ajallisesti koskemaan aikaa, joka kuluu omaisuuden myyntiin likviditeettiongelmien ratkaisemiseksi.
(99)
SBS toteaa, että käyttäjämaksujen käyttöönotolla olisi käytännössä sama vaikutus kuin lupamaksujen korottamisella, joten se olisi luokiteltava valtiontueksi asiassa C-206/06, Essent Netwerk Noord BV, annetun tuomion mukaisesti. Tilanne poikkeaa merkittävästi asiasta C-345/02 (Pearle), koska toimenpide otettiin käyttöön yksinomaan Tanskan ja TV2:n aloitteesta ja koska käyttäjämaksuja ei ole varattu katsojien valitsemia erityisiä tarkoituksia varten.
(100)
SBS korostaa, että on tärkeää analysoida käyttäjämaksuja rakenneuudistustuen yhteydessä. Sopimus käyttäjämaksujen käyttöönotosta vaikuttaa todennäköisesti TV2:n ja asiaan liittyvien kolmansien osapuolten, muun muassa pankkien, markkinakäyttäytymiseen rakenneuudistussuunnitelman hyväksymisajankohdasta alkaen eikä niinkään käyttäjämaksujen käyttöönottoajankohdasta alkaen. Lisäksi SBS arvostelee sitä, ettei käyttäjämaksuille, joita TV2 voi periä, ole asetettu ylärajaa eikä niiden käytölle ehtoja. Käyttäjämaksuja voidaan SBS:n mukaan käyttää myös kaupallisen toiminnan rahoittamiseen.
(101)
SBS toteaa lisäksi, että käyttäjämaksujen käyttöönoton ei voida katsoa olevan yhteneväinen julkisen palvelun käsitteen kanssa. Näin ollen rakenneuudistustukea sellaisenaan ei voida perustella SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdalla ilman, että luovutaan suunnitelmista periä käyttäjämaksuja. SBS toteaa myös, että käyttäjämaksuilla on selvästi kilpailunvastaisia vaikutuksia ja erityisesti että tietyt markkinatoimijat voivat joutua poistumaan markkinoilta ja että TV2 pystyy investoimaan entistä aggressiivisemmin uuteen sisältöön. Tämä on kielteistä, erityisesti koska TV2 on poikkeuksellinen toimija siinä mielessä, että sillä on hallitseva asema mainosmarkkinoilla.
(102)
SBS katsoo, että on asettava riittävän tiukat vastasuoritteet. Näin ollen SBS ehdottaa ensin, että TV2:lla ei saisi olla oikeutta ottaa käyttöön käyttäjämaksuja. Toiseksi olisi järjestettävä tarjouskilpailu, jolla varmistettaisiin asiallisempi sisäinen hinnoittelu, kun TV2 myy ohjelmia tytäryrityksilleen. Kolmanneksi TV2:n alueelliset kanavat voitaisiin siirtää Danmarks Radiolle, koska alueelliset kanavat saavat olennaisia määriä valtiontukea ja koska kotitaloudet, jotka maksavat lupamaksuja ja katsovat maksu-tv:tä, tulevat maksamaan kahdesti TV2:n alueellisten kanavien vastaanottamisesta. Neljänneksi TV2:n olisi sen lisäksi, että siltä kielletään uusien kaupallisten kanavien avaaminen, myytävä joitakin nykyisiä kanaviaan. Lopuksi TV2 olisi velvoitettava sallimaan kilpailijoiden mainokset verkossaan.
(103)
SBS ehdottaa myös, että olisi perustettava useita suojatoimenpiteitä, joilla varmistettaisiin, ettei TV2 käytä tukea ja/tai käyttäjämaksuja kilpailun vääristämiseen. Ensiksi Tanska ei saisi soveltaa käyttäjämaksuja syrjivästi. Toiseksi TV2:lta olisi kiellettävä pääkanavan sitominen muihin kanaviin lähetysmarkkinoilla, ja TV2 olisi velvoitettava tarjoamaan TV2:ta yksin toimivana kanavana. Kolmanneksi olisi estettävä, että TV2 käyttäisi tukea ja käyttäjämaksuja muuhun kuin pääkanavan toimintaan eikä hintojen polkemiseen mainosmarkkinoilla. Neljänneksi TV2 olisi velvoitettava sitoutumaan siihen, ettei se käytä läpinäkyviä alennuksia.
(104)
Viasat katsoo, ettei TV2 ole vaikeuksissa oleva yritys, viitaten erityisesti vuoden 2008 tulokseen. Viasatin mukaan TV2 olisi vastaisuudessa kannattava, ja se viittaa muun muassa TV2:n tulokseen vuoden 2009 alkupuoliskolla (jolle ennustetaan 249 miljoonan kruunun voittoa ennen veroja). Ottaen huomioon myöhemmät tiedot, joiden mukaan TV2 itse asiassa tuotti tappiota vuonna 2009, Viasat katsoo, että tämä vähäinen tappio liittyy mainosmarkkinoilla tapahtuneeseen yleiseen 18,7 prosentin supistumiseen vuodesta 2008. Viasatin mielestä TV2 on onnistunut mukauttamaan kustannuksensa nykyiseen kaupalliseen ja taloudelliseen ympäristöön. Vuoden 2007 tappioiden Viasat katsoo johtuvan pääasiallisesti TV2 Radiosta, joka myöhemmin myytiin. TV2:n liikevaihto laski vuonna 2008, mutta samoin kävi useimmille yrityksille, ja siitä huolimatta TV2 kuitenkin onnistui lisäämään voittojaan ennen veroja.
(105)
Viasat katsoo, ettei lyhyen aikavälin kassavirtatarpeita ole osoitettu. TV2 on sitä vastoin käyttänyt äskettäin huomattavan summan uusien elokuvien hankintaan, minkä lisäksi se on Viasatin mukaan lisännyt kustannuksiaan kasvattaessaan ohjelmavarantoa. Yleisten fiktio-ohjelmien kustannukset ovat kasvaneet, ja kalliisiin tanskalaisiin fiktio-ohjelmiin on yli-investoitu (79).
(106)
Viasat tarkentaa, että vaikka suuri osa TV2:n korollisesta velasta on lyhytaikaista, se ei ole ongelma niin kauan kuin TV2 pystyy jälleenrahoittamaan velan. TV2:n rahoituskulut supistuivat vuonna 2009 49,2 miljoonasta 19 miljoonaan Tanskan kruunuun. TV2 on käyttänyt huomattavia summia uuden sisällön hankkimiseen. Lisäksi vuosien 2006-2008 negatiivinen kassavirta johtui pääasiallisesti epätavallisen laajasta investointitoiminnasta eikä TV2:n operatiiviseen toimintaan liittyvistä kustannuksista. Näin ollen negatiivinen kassavirta olisi voitu estää lykkäämällä tai vähentämällä investointeja. Samoin TV2:n velan kasvu johtui yhtiön vuosina 2006-2008 tekemistä mittavista investoinneista.
(107)
Viasat myös toteaa, että korkorasite näyttää vähentyneen vuodesta 2008. Viasat pohtii myös, onko TV2:lla lainansaantiongelmia, sillä TV2 näyttää hakeneen lainaa ainoastaan Danske Bankilta. Lainanhakeminen tapahtui lisäksi aikana, jolloin oli nykyistä vaikeampaa saada lainaa.
(108)
Ulkoisten tekijöiden suhteen Viasat yhtyy aloittamispäätöksessä esitettyyn arvioon BKT:n 1,02 prosentin vuotuisesta kasvusta. Viasat huomauttaa erityisesti, että PWC:n esittämät mainosmarkkinoiden kasvuennusteet, joihin Tanskan hallitus tukeutuu, ovat olennaisilta osiltaan varovaisemmat kuin muiden esittämät ennusteet, erityisesti kyseisillä markkinoilla toimivien yritysten tekemät ennusteet. Aloittamispäätöksestä esittämissään huomautuksissa Viasat toimittaa oman ennusteensa TV2:n tilanteesta vuosina 2009-2019 (Audon Partnersin selvitys). Tämän ennusteen mukaan TV2 ei joudu luopumaan liiketoiminnasta lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.
(109)
Julkisen palvelun kanavan kannattavuuden osalta Viasat korostaa, että TV2-yhtiössä on niin paljon synergioita, ettei kunkin toiminnan kannattavuutta voida tarkastella erikseen. Pääkanavaa ei tämän vuoksi saisi arvioida erikseen. Tästä riippumatta TV2:n ja erikoistuneiden kanavien välinen sisäinen laskutus on epäasianmukainen, sillä hinta on merkittävästi kustannuksia alhaisempi. Viasat toimittaa kannattavuuslaskelmat, joissa kustannukset on jaettu kanavien liikevaihdon mukaan. Viasat toteaa myös, että erikoistuneiden kanavien taloudellisen tuloksen vertaaminen vastaavien mediayhtiöiden tulokseen viittaa siihen, että TV2-yhtiön segmentoitu raportointi olisi hylättävä. Viasat huomauttaa lopuksi, että TV2 voisi huutokaupata suosituimpien ohjelmiensa, esim. draama-, fiktio- ja dokumenttiohjelmiensa, uudelleenlähetysoikeudet, urheilutapahtumia lukuun ottamatta, lisätäkseen pääkanavan voittoja. Viasat pelkää myös, että tukea voitaisiin käyttää aggressiiviseen markkinakäyttäytymiseen, ja toteaa, että aiemmin TV2 investoi draamasarjojen hankintoihin voittamalla kilpailijansa, nosti TV2:n uutisten hintoja ja myönsi alennuksia.
(110)
Viasat katsoo, että jos komissio päättelee, että tuki on välttämätöntä, tuki olisi kohdistettava välittömään ongelmaan, toisin sanoen kassavirtaongelmaan, eikä niinkään toimintaan. Tämän vuoksi TV2:sta ei saisi tulla maksu-tv-kanavaa. Riittäisi, että sille myönnettäisiin luottojärjestely. Lisäksi käyttäjämaksuilla TV2 saisi varoja, joilla se voisi jatkaa mielivaltaista käyttäytymistä mainosmarkkinoilla, mistä aiheutuisi vaara kilpailijoiden poistumisesta markkinoilta. Viasat kysyy myös, onko järjestely yhteneväinen TV2:n yleisen julkisen palvelun velvoitteen kanssa.
(111)
Viasat korostaa käyttäjämaksujen kilpailunvastaisia vaikutuksia, sillä niiden vuoksi muiden toimijoiden on tukeuduttava kalliimpiin ohjelmapaketteihin, ja ne menettävät tilauksiin ja mainoksiin perustuvia tuloja.
(112)
Viasat toteaa lisäksi, että ehdotetut vastasuoritteet eivät merkitse uhrausta, sillä uusille kanaville ei kuitenkaan ole tilaa. Kuten edellä on todettu, Viasatin mukaan TV2 voisi huutokaupata oikeudet suosituimpien ohjelmiensa (urheilutapahtumia lukuun ottamatta), esim. draama-, fiktio- ja dokumenttiohjelmiensa, uudelleenlähetyksiin lisätäkseen pääkanavan voittoja.
(113)
Lopuksi Viasat toteaa myös, että Tanskan hallitus ei todennäköisesti voi vedota SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohtaan.
(114)
Boxer toteaa, että käyttäjämaksujen käyttöönotolla korjataan osittain nykyiset kilpailuongelmat tilanteessa, jossa Boxer, toisin kuin muut ohjelmiston tuottajat, ei voi kaupallisesti käyttää hyväkseen sitä, että se lähettää TV2:n ohjelmistoa. Boxer ehdottaa, että TV2:n hinnoitteluun olisi kohdistettava joko poliittista tai kilpailuviranomaisten valvontaa.
(115)
Eräät asianomaiset pohtivat rakenneuudistustuen suhteen, onko TV2 vaikeuksissa (ASK) ja ovatko vastasuoritteet kypsillä markkinoilla liian vähäisiä (FDA). Toiset taas toteavat, että jos yhtiö on vaikeuksissa, käyttäjämaksuja voitaisiin harkita (DI, TDC). Toiset katsovat, että rakenneuudistuskausi on liian pitkä (Discovery). Toiset taas toteavat, että, jos TV2 on taloudellisesti vakaa yhtiö vuoteen 2012 mennessä, sillä ei saisi olla oikeutta periä käyttäjämaksuja.
(116)
Käyttäjämaksut: Eräät asianomaiset (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery ja Stofa) toteavat, että käyttäjämaksujen vuoksi pienet kanavat joutuvat luopumaan nykyisistä maksu-tv-paketeista tai nostamaan kuluttajien maksuja.
(117)
Eräät asianomaiset katsovat, että 25 Tanskan kruunun suuruinen käyttäjämaksu on liian korkea (FDA, TDC). FDA katsoo myös, että tällaiset käyttäjämaksut eivät ole yhteneväisiä TV2:n julkisen palvelun tuottajan aseman kanssa.
VIII VALTIONTUKISÄÄNTÖIHIN PERUSTUVA ARVIO
1. Arvion soveltamisala
(118)
Kuten Tanskan toimittamista asiakirjoista selviää, ilmoitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta ei ole luovuttu. Tanska toteaa, ettei tukitoimenpiteitä tarvita ja että kaikista tukitoimenpiteistä luovutaan sen jälkeen, kun rakenneuudistussuunnitelma, mukaan lukien käyttäjämaksut, on hyväksytty ja jollei TV2:lta vaadita lisämaksuja komission kahden aiemman TV2:ta koskeneen tutkinnan perusteella (80). Toisin sanoen komissio ei ole toistaiseksi vastaanottanut Tanskalta ehdotonta vahvistusta sille, että kyseiset toimenpiteet eivät enää kuuluisi rakenneuudistussuunnitelmaan eivätkä näin ollen myöskään komission muodollisen tutkinnan piiriin.
(119)
Ainoa poikkeus on lähetysverkon myynnille ehdotettu takaus, jota ei toteuteta, koska myynti on jo tapahtunut eikä sen vuoksi ole nyt esillä olevan asian kannalta merkityksellinen. Komissio ei enää katso, että tämä toimenpide olisi ilmoitettava.
(120)
Jäljempänä komissio näin ollen arvioi muita ilmoitettuja toimenpiteitä (lainaa ja tilapäisiä ja rakenneuudistukseen liittyviä luottojärjestelyjä) sekä pelastamistukeen liittyvää luottojärjestelyä, joka on edelleen voimassa.
2. SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen olemassaolo
(121)
SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa:
”jollei perussopimuksissa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.
(122)
Jotta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa voitaisiin soveltaa, on oltava valtion myöntämä tuki, jota myönnetään valtion varoista, joka vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua sisämarkkinoilla myöntämällä valikoivaa taloudellista etua tietyille yrityksille. Jäljempänä tarkastellaan edellä esitettyjen ehtojen soveltumista nyt esillä oleviin toimenpiteisiin.
2.1 Valtion varat
(123)
Alkuperäiseen pelastamistukeen kuuluneisiin ja rakenneuudistussuunnitelmaan kuuluviin pääomalainaan ja väliaikaisiin luottojärjestelyihin (81) sisältyy hallituksen Folketingetin suostumuksella Tanskan valtionbudjetista myöntämiä varoja, jotka näin ollen ovat valtion varoja.
(124)
Tanskan mukaan korkoprosentit ja -maksut vastaavat markkinoilla terveisiin yrityksiin sovellettavia prosentteja ja maksuja. Soveltamalla samoja ehtoja TV2:n kaltaiseen vaikeuksissa olevaan yritykseen Tanska kuluttaa valtion varoja. Tämä johtuu siitä, että yksityinen velkoja ottaisi huomioon TV2:n taloudelliset vaikeudet eikä myöntäisi lainaa tai luottojärjestelyä, tai jos myöntäisikin, niin perisi siitä korkeampia maksuja kuin terveiltä yrityksiltä.
(125)
Komissio katsoo, että TV2:lle myönnettävässä oikeudessa periä käyttäjämaksuja vuodesta 2012 alkaen ei ole kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista. Käyttäjämaksut ovat yksityisiä (82), ja kuluttajat maksavat ne suoraan kanavan jakelijalle maksuna mahdollisuudesta katsoa TV2-kanavaa. TV2:n on käytävä tavanomaisia kaupallisia neuvotteluja jakelijan kanssa saadakseen kanavansa osaksi digitaalista pakettia ja sopiakseen kohtuullisesta korvauksesta. Lainsäädännössä kanavan jakelijaa ei pakoteta sisällyttämään TV2-pääkanavaa pakettiinsa, sillä nykyisen Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 6 §:ssä säädetty jakeluvelvoite poistuu käyttäjämaksujärjestelmän käyttöönoton myötä. Hallitus ei myöskään valvo jatkuvasti käyttäjämaksuja tai niiden suuruutta eivätkä ne ole hallituksen käytettävissä (83). Hallitus ei vaikuta hinnoitteluun, josta TV2 tekee kaupallisen päätöksen, eikä kerää eikä valvo TV2:n maksuja eivätkä ne ole millään tavalla hallituksen käytettävissä.
(126)
Käyttäjämaksuja ei voida rinnastaa lupamaksuihin, kuten SBS väittää. SBS väittää, että käyttäjämaksuilla on käytännössä kotitalouksille sama vaikutus kuin lupamaksujen korotuksella, koska TV2 Danmark kuuluu aina kanavan jakelijan paketteihin. Tämän pakollisuuden vuoksi ja sen vuoksi, ettei käyttäjämaksuja voida muuttaa lainsäädäntöä muuttamalla (84), käyttäjämaksut olisi SBS:n mukaan luokiteltava valtiontueksi (85). Tässä yhteydessä SBS lainaa yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Essent Netwerks antamaa tuomiota (86).
(127)
Toisin kuin Tanskan aiemmassa lupamaksujärjestelyssä, jonka komissio katsoi olevan valtiontukea (87), loppukäyttäjillä ei tässä tapauksessa ole lakisääteistä velvoitetta maksaa maksuja, vaan he maksavat korvauksen osana sopimusta, jonka he ovat tehneet vapaaehtoisesti. Maksuja eivät peri julkiset laitokset, kuten lupamaksuja, vaan yksityinen toimija Boxer ja muut toisten ohjelmistojen yksityiset jakelijat. Valtio ei suorita täytäntöönpanotoimia sellaisissa tapauksissa, joissa käyttäjät eivät maksa maksuja. Kanavan jakelijan on tällöin turvauduttava siviilioikeudelliseen menettelyyn saadakseen maksunsa.
(128)
Kulttuuriministeriön TV2:lle myöntämään toimilupaan tehdyllä muutoksella myönnetty oikeus periä tilausmaksuja ei riitä perusteeksi sille, että asiaan liittyisi valtion varoja. Kyseessä ei ole valtion toimi, joka johtaisi valtion varojen menettämiseen. Tässä mielessä SBS:n viittaus asiassa Essent Netwerks annettuun tuomioon ei ole perusteltu. Kyseisen tuomion 73 kohdassa erotetaan toisistaan Essentin tilanne ja asiassa Pearle vallinnut tilanne (88) ja todetaan, että ensin mainitussa asiassa kyseessä ollut maksu sisältyi viranomaisten määrittämään politiikkaan. Erottaakseen kyseiset asiat toisistaan yhteisöjen tuomioistuin viittaa Essent-asiassa siihen, että maksu otetaan käyttöön lainsäädäntöteitse, muttei katso, että kaikki valtion toimenpiteet automaattisesti johtaisivat siihen, että niihin sisältyisi valtion varoja. Tämä selviää edellä mainitussa asiassa Essent annetusta tuomiosta, sillä tuomion 75 kohdassa erotetaan kyseinen asia asiasta Preussen Elektra, jossa oli kyse lainsäädäntötoimesta (ja johon ei katsottu sisältyvän valtion varoja), jolla sähkönjakelijat olisi velvoitettu ostamaan uusiutuvien energialähteiden tarjonnan alueella tuotettua sähköä vähimmäishintaan. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi, että asiassa Essent kyseiset yritykset oli valtuutettu ”hoitamaan valtion varoja”, toisin kuin asiassa Preussen Elektra (89) kyseessä olleessa tilanteessa. Nyt esillä olevassa asiassa valtio ei ole kehottanut TV2:ta hoitamaan valtion varoja. Toimilupaan tehty muutos koskee ainoastaan jo olemassa olevaa oikeutta (lainsäädännöstä ks. Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetun lain 38 a §:n 2 momentti) lisätulolähteeseen.
(129)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että käyttäjämaksuihin ei sisälly SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2.2 Valikoiva etu
(130)
Toimenpiteeseen sisältyvillä valtion varoilla TV2:lle myönnetään etu siinä mielessä, että vastaavat rahoitusvälineet markkinaehdoin nostaisivat lainakustannuksia tai maksuja, jos markkinatoimijat ylipäätään suostuisivat antamaan edunsaajan käyttöön suunnitellun määrän lisävaroja. Tanskan toimittamien todisteiden mukaan yksikään toimija ei halunnut tehdä niin.
2.3 Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan
(131)
Kyseisten varojen ansiosta TV2 voi jatkaa toimintaansa entisillä markkinoillaan, joihin kuuluvat lähetysoikeuksien myyminen ja ostaminen, maksu-tv-palvelujen markkinat ja tv-mainosten markkinat Tanskassa. Näillä markkinoilla TV2 kilpailee muiden tv-yhtiöiden kanssa, muun muassa SBS:n ja Viasatin kanssa. Tästä seuraa, että koska kyseinen tuki suosii TV2:ta, se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua kyseisillä markkinoilla.
(132)
Kyseisillä markkinoilla, muun muassa lähetysoikeuksien ostamisessa ja myymisessä ja Tanskassa myytävien toisten jäsenvaltioiden tuotteiden mainostamisessa, käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa (90). Lisäksi tietyt TV2 Danmark A/S:n kilpailijat jakavat kanaviaan Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja/tai ovat muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yhtiöiden tytäryhtiöitä, ja suunniteltu tuki voi vaikuttaa niiden päätökseen säilyttää tai lisätä toimintaansa Tanskan markkinoilla. Näin ollen kyseinen valtiontuki vaikuttaa tai uhkaa vaikuttaa jäsenvaltioiden välisen kaupankäynnin malleihin.
(133)
Koska SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovelletaan, on arvioitava rakenneuudistustukipaketin soveltuvuutta sisämarkkinoille.
3. Täytäntöönpanokielto
(134)
Tanska on noudattanut neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (91) 3 artiklassa säädettyä täytäntöönpanokieltoa, sillä se on ilmoittanut rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneet tukitoimenpiteet eikä ole toistaiseksi pannut niitä täytäntöön. Pelastamistuen toteuttamiseen annettiin lupa 4 päivänä elokuuta 2008 annetulla komission päätöksellä.
4. Valtiontuen soveltuvuus sisämarkkinoille
4.1 Oikeusperusta
(135)
Toimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille arvioidaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla luettuna yhdessä suuntaviivojen kanssa. SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan soveltamista kyseisiin toimenpiteisiin julkisen palvelun kanavan lähetysten rahoittamisen kannalta ei tutkita. TV2:n taloudelliset vaikeudet johtuivat lähinnä julkisen palvelun kanavan lähetysten tarjoamisesta ja vakaat rahoituslähteet takaavan liiketoimintamallin puuttumisesta, kun taas valtiontukitoimenpiteet eivät rajoitu julkisen palvelun lähetysten tarjoamiseen, vaan ne on tarkoitettu TV2:lle yhtiönä, mukaan lukien yhtiön kaupallinen toiminta. Tanskan viranomaiset eivät ole myöskään esittäneet tarkempia argumentteja valtiontukitoimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla, eikä komissio ole saanut riittävästi tietoja, joiden perusteella se voisi tehdä arvionsa SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla luettuna yhdessä valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan annetun komission tiedonannon (92) kanssa.
(136)
Suuntaviivoissa annetaan mahdollisuus myöntää pelastamistukea väliaikaisena tukena vaikeuksissa oleville yrityksille, kunnes rakenneuudistussuunnitelma valmistuu, tai ratkaisemaan akuutti maksuvalmiuskriisi. Suuntaviivojen 26 kohdan mukaan lainan takaisinmaksun tai takauksen voimassaolon päättymisen määräaikaa pidennetään, kunnes komissio tekee suunnitelmasta päätöksen. Pelastamistukijärjestelyn soveltaminen edelleen TV2:een on kyseisen määräyksen mukaista, sillä TV2 on toimittanut rakenneuudistussuunnitelman määräajassa.
(137)
Rakenneuudistustuen on perustuttava realistiseen, johdonmukaiseen ja kauaskantoiseen suunnitelmaan, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa. Rakenneuudistukseen sisältyvät yleensä seuraavat seikat: yrityksen toiminnan kaikkien osien uudistaminen, yrityksen toiminnan uudelleen järjestely ja rationalisointi, mukaan lukien luopuminen tappiollisesta toiminnasta ja rahoituksen uudistaminen. Jos rakenneuudistustoimenpiteille myönnetään valtiontukea, niitä ei voida rajoittaa koskemaan vain tappioiden korvaamista puuttumatta tappioihin johtaneisiin syihin. Lisäksi rakenneuudistus on rahoitettava ainakin osittain yhtiön omilla varoilla. On myös toteutettava vastasuoritteita tuen vääristävien vaikutusten vähentämiseksi minimiin. Jäljempänä komissio tarkastelee, onko edellä mainitut edellytykset täytetty.
4.2 Tukikelpoisuus - Vaikeuksissa oleva yritys
(138)
Suuntaviivojen 9 kohdan mukaan kyse on vaikeuksissa olevasta yrityksestä, jos yritys ei pysty omilla taikka omistajilta/osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä, jos viranomaiset eivät puutu tilanteeseen. Suuntaviivojen 11 kohdassa annetaan kriteerejä, joiden mukaan yritys on vaikeuksissa, vaikka suuntaviivojen 10 kohdassa asetetut kriteerit eivät täyty. Suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yritys ”voidaan kuitenkin katsoa tukikelpoiseksi vasta kun on varmistettu, ettei yritys kykene saneeraukseen omilla taikka omistajiltaan/osakkailtaan tai markkinalähteistä saaduilla varoilla”.
(139)
Komissio päättelee, että TV2 oli edellä kuvattu vaikeuksissa oleva yritys rakenneuudistussuunnitelman ilmoittamisen ajankohtana. Tämä selviää muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyistä luvuista ja vielä tarkemmin tämän päätöksen 36-42 perustelukappaleessa esitetyistä luvuista, jotka toimitettiin myöhemmin tammikuussa 2010 ja jotka osoittavat yrityksen tappiollisuutta, supistuvia markkinaosuuksia, kasvavaa velkaantumista ja ennen kaikkea negatiivista kassavirtaa. Edellä kuvatut seikat johtuvat mainostulojen supistumisesta, virheinvestoinneista ja kasvavista korkorasitteista. Vaikka myöhemmin kävi ilmi, että yhtiö oli, kuten sen kilpailijat olivat arvioineet, tehnyt voittoa vuonna 2008 (maaliskuun lopussa 2008 esitetty ennuste osoitti kuitenkin edelleen […] miljoonan Tanskan kruunun suuruista […]), voitto oli vähäinen, eikä se muuta havaintoa, jonka mukaan yhtiö ei voisi jatkaa toimintaansa ilman ulkoista rahoitusta. Yhtiön käytössä olleet yksityiset luottojärjestelyt olivat lyhytaikaisia, ja ne voitiin peruuttaa milloin tahansa. Yhtiöllä oli akuutti likviditeettitarve, jota se ei voinut täyttää omilla varoillaan.
(140)
Yhtiö ei myöskään voinut saada ulkoista rahoitusta. Oli olemassa vaara, että lyhytaikaiset luotot peruttaisiin. Kuten aloittamispäätöksessä on jo todettu, TV2:n päärahoittajapankki, […], pyysi supistamaan lainaansa ja luottojärjestelyjään vuonna 2008. TV2:n ongelmien, joihin kuului vaikeudet saada kiinnitys sen Odensessa oleville toimitiloille, lisäksi Tanska osoitti, että muutkin pankit kieltäytyivät myöntämästä TV2:lle pitkäaikaisia lainoja (ks. edellä tämän päätöksen 44 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Pankit esittivät mainostuloihin perustuvan TV2:n suhdanneherkän tulovirran heikkoudet ja tällaisen liiketoimintamallin kestämättömyyden. Ongelmia pahensivat vireillä olleet menettelyt. Edellä esitetyn johdosta TV2:n rahoitus perustui entistä enemmän lyhytaikaisiin velkoihin, ja oli näin ollen hauras. Toisin sanoen TV2 ei kyennyt, suuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitetulla tavalla, saneeraukseen markkinalähteistä saatavilla varoilla.
(141)
Kilpailijoiden toimittamassa aineistossa edellä esitettyjä havaintoja ei ole kyseenalaistettu. Selvyyden vuoksi on todettava, ettei suuntaviivoissa edellytetä yrityksen olevan varsinaisessa maksukyvyttömyysprosessissa. Tukea voidaan sitä vastoin myöntää - tiukat edellytykset täyttäen - nimenomaan maksukyvyttömyyden ehkäisemiseksi.
(142)
Kilpailijoiden väitteistä, joiden mukaan TV2 on kannattava yritys tai voi tulla kannattavaksi, on todettava, että edellä mainitut TV2:n tulokset osoittavat, että yhtiö tuotti voittoa vuonna 2008, mutta toisin kuin Viasat arvioi, yhtiö tuotti 27 miljoonan Tanskan kruunun suuruiset tappiot vuonna 2009, mikä poikkesi merkittävästi Viasatin ennusteesta, jonka mukaan TV2 tuottaisi voittoa 249 miljoonan Tanskan kruunun arvosta. Vuoden 2010 voitot arvioidaan myös paljon pienemmiksi kuin Viasat oli arvioinut. Komissio ei ole havainnut virheitä TV2:n ja sen konsulttiyrityksen PWC:n käyttämissä menetelmissä (ks. edellä tämän päätöksen 41 kappale).
(143)
Viasatin toimittamasta TV2:n luottoluokitustutkimuksesta, jonka teki Audon partners (93) ja jonka mukaan TV2 olisi voinut saada luottoa, on todettava, että pankkien reaktiot osoittavat todellisen kuvan olleen toinen. Lisäksi analyysi perustuu lukuihin ja arvioihin, joita ei ole tarkastettu TV2:n kanssa. Jotkin luvut poikkeavat suuresti todellisuudesta, kuten vuosien 2009 ja 2010 luvut osoittavat. Selvityksessä itsessään korostetaan, ettei kyseessä ole kokonaisvaltainen analyysi (koska ymmärrettävistä syistä TV2:een ei oltu yhteydessä) ja että käytetty malli on samasta syystä rajallinen (94).
(144)
Vaikka yhtiö nosti pelastamistuen luottojärjestelystä paljon vähemmän kuin olisi voinut, se ei tarkoita sitä, ettei yhtiötä voida katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Olisi järjenvastaista katsoa, ettei pelastamis- ja rakenneuudistustuen saaja ole tukikelpoinen, jos rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyy kustannuksia vähentäviä toimenpiteitä ja muut toimenpiteet osoittautuvat myöhemmin onnistuneiksi ja auttavat yhtiötä ratkaisemaan rahoitusongelmiaan käyttäen laajalti omia varojaan. Edellä esitetty voi kuitenkin johtaa siihen, että käynnissä olevaa valtiontukea ei tiettynä ajankohtana enää tarvita. Tätä näkökulmaa käsitellään jäljempänä (ks. 149 kappale). Luottojärjestely rakennettiin kuitenkin aina niin, että yhtiö voi käyttää sitä ainoastaan, jos se pystyi osoittamaan käytön tarpeellisuuden. Näin toimittiin tuen pysyttämiseksi mahdollisimman vähäisenä, ja TV2:n pyrkimys käyttää mahdollisimman paljon omia varojaan oli tämän vaatimuksen mukainen.
(145)
Lisäksi on korostettava, että Viasatin ja SBS:n lukuisat väitteet, joiden mukaan TV2:n heikko taloudellinen tilanne oli itse aiheutettu huonoilla liikkeenjohdollisilla päätöksillä ja epäonnistuneilla investoinneilla, eivät vaikuta siihen, onko TV2:n suuntaviivojen mukaan tukikelpoinen. Suuntaviivoissa ei vaadita esittämään syytä tuensaajan taloudellisiin ongelmiin, vaan ainoastaan varmistamaan, että tuensaaja on todella vaikeuksissa oleva yritys.
(146)
Kilpailijat ovat tähän liittyen väittäneet myös, että TV2:n ongelmat johtuvat suuresti julkisen palvelun kanavan tehtävistä ja että tilanne voitaisiin parantaa korjaamalla sisäisiä kustannuksia ja laskutushintoja. Komissio ei kuitenkaan pidä tätä väitettä merkityksellisenä tilanteessa, jossa tuki myönnetään yhtiöille itselleen, myös sen kaupallista toimintaa varten. Komissio huomauttaa kuitenkin, että TV2:lla on erillinen ja tarkastettu kirjanpito julkisille palveluille ja muulle toiminnalle ja täysin dokumentoitu ja tarkastettu sisäisen laskutuksen hinnoittelupolitiikka, joka on melko yksinkertainen ja avoin ja jonka tarkoituksena on antaa asianmukainen kuva markkinaehtoiseen hinnoitteluun perustuvasta toiminnasta.
(147)
Viasat yhtyy näkemykseen ulkoisista tekijöistä ja arvioon BKT:n 1,02 prosentin kasvusta. Mainosmarkkinoiden kehityksen suhteen osapuolet ovat samaa mieltä siitä, että TV2:n mainostulot vähenivät 19 prosenttia vuonna 2008. Viasat ja SBS tulkitsevat kuitenkin virheellisesti Tanskan ennustetta mainosmarkkinoiden tulevasta kehityksestä. Toisin kuin nämä ovat ymmärtäneet, Tanska ei ennustanut mainosmarkkinoille 10 prosentin vuotuista supistumista vuosina 2009-2013, vaan totesi pelkästään arvionsa olevan, että mainosmarkkinat […].
(148)
Väitteestä, jonka mukaan alueellisille lähetysasemille myönnetyt lupamaksut olisi täytynyt sisällyttää arvioon TV2:n taloudellisesta tilanteesta, komissio katsoo, että lupamaksuilla rahoitetaan alueellisten lähetysten ohjelmatuotantoa, joten niillä on merkitystä vain siltä kannalta. Tähän liittyen komissio huomauttaa, että TV2:n alueelliset asemat ovat riippumattomia TV2:sta ja niitä koskevat niiden omat julkisen palvelun velvoitteet, joista on säädetty Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetussa laissa ja joita varten ne saavat luparahoitusta. Tarkasteltaessa SBS:n väitettä, jonka mukaan katsojat maksavat ohjelmista kahteen kertaan, on korostettava, että toinen maksu - TV2-pääkanavan tilausmaksut - perustuu asiakkaan valintaan eikä sen ole todettu sisältävän valtiontukea. Edellä on joka tapauksessa osoitettu, että TV2 yhtiönä oli vaikeuksissa oleva yritys, jolla oli akuutteja rahoitustarpeita, sillä se ei saanut pankeilta lainkaan ulkoista rahoitusta. Kaikki mahdolliset edut, joita voi koitua sen velvoitteesta lähettää kyseisiä ohjelmia, on otettu huomioon.
(149)
TV2:n vaikea tilanne muuttui kuitenkin, kun se myi lähetysverkon. Lähetysverkon myynnistä saaduilla tuloilla TV2 saattoi maksaa takaisin osan velkaansa, ja taloudelliset näkymät kirkastuivat selvästi, mikä näkyy edellä tämän päätöksen 62-64 kappaleessa esitetyistä luvuista. Myös mainosmarkkinoiden näkymät olivat myönteisemmät (95). TV2 kykeni maksamaan pelastamistukijärjestelystä nostamansa valtionvelan. Valtiontukiasioiden tuloksesta riippuen ja rakenneuudistussuunnitelman tultua hyväksytyksi TV2 uskoo, että sillä on riittävä rahoitus vuoteen 2012 saakka, jolloin tilausmaksut otetaan käyttöön (96).
(150)
Komissio ei katso, että TV2 voitaisiin nykytilanteessa luokitella vaikeuksissa olevaksi yritykseksi. Tämän päätöksen antamisen jälkeen ei siis ole tarvetta tukitoimenpiteisiin, ja rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyneet laina- ja luottojärjestelyt, joita ei ole toteutettu ja jotka on ilmoitettu, olisi peruttava. Samasta syystä pelastamistukipäätökseen perustuva nykyinen tukijärjestely olisi myös lopetettava.
4.3 Pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen
(151)
Suuntaviivojen 34 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpano, ja sillä on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa. Rakenneuudistussuunnitelmassa kuvataan olosuhteita, joissa yhtiö joutui vaikeuksiin, jotka johtuivat kannattamattomaksi osoittautuneesta uudesta toiminnasta ja julkisen palvelun kanavan lisääntyneestä kannattamattomuudesta. Komissio katsoo, että edellä esitetyt seikat on otettu asianmukaisesti huomioon rakenneuudistussuunnitelmassa.
(152)
Komissio huomauttaa, että rakenneuudistussuunnitelmassa määrätään taloudellisista ja toiminnallisista rakenneuudistustoimenpiteistä, joilla yhdessä mukautetun liiketoimintamallin kanssa onnistutaan saamaan yhtiö tulemaan toimeen omin varoin. Tähän liittyen komissio toteaa ensiksi, että rakenneuudistussuunnitelmassa esitetty vaatimus myydä omaisuutta sai aikaan lähetysverkon onnistuneen myynnin, joka tuotti TV2:lle riittävästi varoja velkojensa takaisinmaksamiseen. TV2 maksoi myös 4 päivän lokakuuta 2010 pelastamistukijärjestelystä nostetun tuen. Yhtiö itse toteaa, että sillä on nyt riittävästi varoja käytettävissään, kunnes käyttäjämaksut hyväksytään (97). Kustannussäästöjen muodossa olevilla muilla toimenpiteillä parannetaan myös yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta (ks. edellä 47 ja 48 kappale).
(153)
Yhtiö on luopunut myös tappiollisesta toiminnastaan. Vuonna 2008 se myi tappiollisen radiotoimintansa SBS-yhtiölle.
(154)
TV 2:n odotetaan ratkaisevan likviditeettiongelmiin johtaneet rakenteelliset ongelmansa sen jälkeen, kun sille on annettu lupa periä tilausmaksuja tammikuusta 2012 alkaen. Julkisen palvelun kanavan kannattamattomuus johtuu sen tukeutumisesta vain yhteen tulolähteeseen eli mainostuloihin, jotka ovat herkkiä suhdanteille ja taloudellisen ilmaston muutoksille. Tämä näkyy myös pankkien reaktioissa, kun nämä kieltäytyivät myöntämästä rahoitusta, koska olivat huolestuneita mainosmarkkinoiden suuntauksista ja epäilivät TV2:n ansaitsemiskykyä. Uusi liiketoimintamalli tuottaa TV2:lle vakaammat tulot pääkanavan vastaanottamisesta perittävillä tilausmaksuilla. TV2 ennustaa käyttäjämaksuista koituvan lisätuloja […] miljoonan Tanskan kruunun arvosta vuonna 2012. Yhtiö myös ennustaa tuottavansa voittoa […] vuonna 2012. Komissio huomauttaa, että […] toisen tulolähteen, käyttäjämaksujen, ansiosta yhtiö ei enää ole myöskään yhtä herkkä suhdanteiden vaihteluille. Komissio huomauttaa, että muutoksen tuottavat toimenpiteet perustuvat rakenneuudistussuunnitelmaan eivätkä ulkoisiin tekijöihin.
(155)
Rakenneuudistussuunnitelman alun perin ilmoitettu kesto 31 päivään joulukuuta 2012 tarkoittaa lähes neljää vuotta. Tämä aikaväli valittiin, koska Tanskan hallitus uskoi, että kun uusi liiketoimintamalli olisi otettu käyttöön ja siitä olisi saatu ensimmäiset käytännön kokemukset, pankit olisivat olleet valmiit myöntämään lainaa TV2:lle. Aikaväli valittiin riittävän pitkäksi kokemuksen hankkimista varten. Koska tuki kuitenkin lopetetaan tämän päätöksen antamisen myötä (ks. edellä), Tanskan hallitus katsoo nyt, että rakenneuudistuskauden päätyttyä kaikkien tukitoimenpiteiden olisi myös päätyttävä.
(156)
Komissio on eri mieltä. Suuntaviivojen mukaan rakenneuudistuksella olisi palautettava yhtiön pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Komissio katsoo, että rakenneuudistuskausi jatkuu, kunnes yhtiö on toteuttanut kaikki rakenneuudistustoimenpiteet, joilla varmistetaan pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Vaikka kaikki valtiontukitoimenpiteet lopetetaan tämän päätöksen hyväksymisen jälkeen, TV2:n pitkän aikavälin elinkelpoisuus ei ole varmaa kyseisestä ajankohdasta alkaen niin kauan, kuin TV2:lta puuttuu kestävä liiketoimintamalli. Tällainen liiketoimintamalli saadaan aikaan vain ottamalla käyttöön käyttäjämaksut. Käyttäjämaksujen käyttöönotto on myös tärkein rakenneuudistustoimenpide, jolla ratkaistaan vakavin syy TV2:n taloudellisiin vaikeuksiin. Tämän vuoksi komissio päättelee, että rakenneuudistuskausi päättyy 31 päivänä joulukuuta 2012, tai ajankohtana, jolloin TV2 kykenee perimään loppukäyttäjiltä tilausmaksuja siinä tapauksessa, että tämä toteutuu ennen 31 päivää joulukuuta 2012. Nyt näyttää siltä, että juridiselta kannalta TV2:lla on oikeus periä käyttäjämaksuja vasta, kun sen toimilupaa on muutettu (vaikka nykyisessä Tanskan televisio- ja radiotoiminnasta annetussa laissa annetaan jo TV2:lle mahdollisuus periä käyttäjämaksuja, sitä ei nykyisessä toimiluvassa sallita).
4.4 Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen
(157)
Suuntaviivojen 38 kohdan mukaan, jotta kaupankäynnin edellytyksiä haittaavat vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset, on toteutettava vastasuoritteita niin, että tavoitellut myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. Vastasuoritteisiin voi kuulua omaisuuserien myynti, kapasiteetin tai markkinaläsnäolon supistamiset. Suuntaviivojen 40 kohdan mukaan toimenpiteet on suhteutettava tuesta aiheutuviin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin ja yrityksen suhteelliseen painoarvoon merkityksellisillä markkinoilla.
(158)
Periaatteessa sitoutuminen olemaan avaamatta uusia kanavia (toisin sanoen rajoittamaan markkinaläsnäoloa) voidaan katsoa vastasuoritteeksi, koska siinä TV2 suljetaan pois uusien asiakkaiden hankkimista koskevasta kilpailusta, mikä hyödyttää sen kilpailijoita. Uusien kaupallisten kanavien avaaminen hyödyttäisi TV2:ta, sillä kanavat rahoitettaisiin vakaasta tulolähteestä, joka perustuu tilausmaksuihin, jotka eivät ole suhdanneherkkiä ja jotka tuottaisivat yhtiölle välttämättömiä tuloja tasapainottaen osittain julkisen palvelun kanavan tuottamia negatiivisia tuloksia. Rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyn markkina-anlyysin mukaan maksu-tv-markkinat kasvavat (98). TV2:n kilpailijat väittävät kuitenkin, ettei TV2:lla muutenkaan ollut mahdollisuutta avata uusia kanavia, koska markkinat olivat kypsät.
(159)
Tähän liittyen komissio huomauttaa, että TV2:n kilpailijat itse avasivat kanavia vuonna 2009 (SBS toi markkinoille 6erene-kanavan, Canal Digital tuo markkinoille urheilukanavan, Viasat toi markkinoille kanavan 23 päivänä maaliskuuta 2009 ja TV4-yhtiö Canal 9:n heinäkuussa 2009).
(160)
Tanska on myös vahvistanut, että rakenneuudistuksen vuoksi TV2 ei myöskään saanut tuoda markkinoille uusia radiokanavia (99). Tämä sitoumus on hyvin merkityksellinen siinä mielessä, että uuden FM 4 -radioaseman toimiluvasta ollaan järjestämässä tarjouskilpailua. Alun perin Tanska ilmaisi intressinsä TV2:n osallistumiseen kyseiseen tarjouskilpailuun, mutta totesi myöhemmin, ettei tarjousta voitu tehdä, koska rakenneuudistussuunnitelma oli parhaillaan komission tutkittavana, siitä huolimatta, että todellisuudessa suunnitelmat tarjouskilpailua varten oli jo tehty. Toisin sanoen, toisin kuin kilpailijat väittävät, sitoutuminen olemaan avaamatta uusia kanavia on osoittautunut todella merkitykselliseksi ja merkitsee uhrausta yhtiölle. Komissio katsoo, että tämä sitoutuminen on merkittävä ottaen huomioon suuntaviivojen 46 kohta, jonka mukaan tukea ei saa käyttää rahoittamaan uusia investointeja, jotka eivät ole tarpeen yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(161)
Komissio katsoo myös ehdotettujen vastasuoritteiden olevan oikeasuhteiset tukitoimenpiteistä aiheutuviin vääristäviin vaikutuksiin nähden. On syytä korostaa, että nämä kaikki toimenpiteet päättyvät tämän päätöksen antamisajankohtana. Tähän liittyen komissio haluaa korostaa, ettei yhtäkään ilmoitettua rakenneuudistustoimenpidettä ole toteutettu eikä toteuteta. Kuten edellä 150 kappaleesta ja sitä seuraavista kappaleista selviää, myös pelastamistukijärjestely lopetetaan sen jälkeen, kun tämä päätös on annettu. Tämä tarkoittaa sitä, ettei yhtiö sen jälkeen saa minkäänlaista valtiontukea. Pelastamistukijärjestelyistä nostettu summa oli kuitenkin rajallinen (käytettävissä olleesta yhdestä miljardista Tanskan kruunusta nostettiin 223 miljoonaa). Suurin osa tuesta nostettiin pelastamistukena (223 miljoonasta Tanskan kruunusta nostettiin 208 miljoonaa vuoden 2008 loppuun mennessä, toisin sanoen kuuden kuukauden kuluessa), ja kaikki luottojärjestelystä todellisuudessa nostetut varat on jo maksettu takaisin valtiolle. Luottojärjestelystä todellisuudessa nostettu määrä - 223 miljoonaa Tanskan kruunua - ei myöskään ole liiallinen ottaen huomioon TV2:n liikevaihto ([…] prosenttia). Edellä esitetyn perusteella komissio ei katso välttämättömäksi vaatia Tanskalta ja tuensaajalta uusia vastasuoritteita. Tästä syystä komissio ei näe tarvetta uusiin vastasuoritteisiin, joita kilpailijat ovat ehdottaneet.
(162)
Komissio ei kuitenkaan hyväksy Tanskan ehdotusta, jonka mukaan sitoumus voitaisiin päättää sen jälkeen, kun kaikki tukitoimenpiteet ovat päättyneet (100). Ensiksikin Tanska itse on määrännyt pidemmän rakenneuudistuskauden 31 päivään joulukuuta 2012 asti. Toiseksi suuntaviivoissa ei määrätä, että vastasuoritteiden keston olisi vastattava käynnissä olevien tukitoimenpiteiden kestoa. Kolmanneksi rakenneuudistussuunnitelman lähtökohta on, että yhtiö voi saada ulkoista rahoitusta vasta, kun käyttäjämaksut on otettu käyttöön vuonna 2012. Vasta tällöin pitkän aikavälin elinkelpoisuus on palautettu. Tanska itse on väittänyt, että tukitoimenpiteitä, mukaan lukien edelleen voimassa oleva pelastamistukijärjestely, tarvittaisiin täyttämään likviditeettivaje, kunnes julkisen palvelun kanavan vakaampi liiketoimintamalli on perustettu. Pelastamistukijärjestelyn tarkoituksena oli pitää yhtiö toiminnassa, kunnes uutta liiketoimintamallia aletaan toteuttaa. Edellä esitetyn perusteella komissio ei katso, että sitoumus vatasuoritteista voisi päättyä, kun tuki päättyy tämän päätöksen antamisajankohtana. Komissio katsoo kuitenkin mahdolliseksi, että velvoite olla saattamatta markkinoille uusia kanavia voisi päättyä rakenneuudistussuunnitelman päättymisajankohtaa (31 päivänä joulukuuta 2012) aikaisemmin, toisin sanoen, kun käyttäjämaksut on otettu käyttöön (TV 2:n toimiluvan muuttamisen jälkeen) ja kun TV2 kykenee perimään niitä.
4.5 Välttämättömään rajattu tuki
(163)
Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan tukimäärä ja -intensiteetti on rajattava määrään, joka on ehdottomasti välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tämän määräyksen perustana on ajatus, jonka mukaan yhtiöllä ei rakenneuudistuksen jälkeen ole liiallista likviditeettiä, jota se voisi käyttää aggressiiviseen markkinakäyttäytymiseen. Tuensaajien odotetaan osallistuvan rakenneuudistussuunnitelmaan merkittävällä määrällä omia varojaan, myös myymällä omaisuuseriä, jotka eivät ole välttämättömiä yrityksen toiminnan jatkumisen kannalta. Tällaisen osallistumisen on oltava todellista eikä siihen saa sisältyä mahdollisia tulevia voittoja, kuten kassavirtaa. Sen on oltava mahdollisimman suuri, vähintään 50 prosenttia suurilla yrityksillä. Komissio katsoo, että TV2 on suuntaviivoissa tarkoitettu suuri yritys.
(164)
Komissio ei yhdy Tanskan hallituksen näkemykseen, jonka mukaan kaikki kustannukset, erityisesti kustannussäästöt, olisi automaattisesti katsottava rakenneuudistuskustannuksiksi. Kustannussäästöt ovat rakenneuudistustoimenpiteitä, ja yritykselle voi koitua menoja kustannusten säästämisestä. Kustannussäästöt, sellaisina kuin Tanska on ne kuvannut nyt esillä olevassa asiassa, eivät sellaisenaan merkitse rakenneuudistuskustannuksia. Tanska on toimittanut luettelon perinteisistä rakenneuudistuskustannuksista, joiden määrä on […] miljoonaa Tanskan kruunua ja jotka kattavat lähetysverkon myyntiin liittyneet transaktiokustannukset ([…] miljoonaa Tanskan kruunua), uuteen liiketoimintamalliin siirtymisestä aiheutuneet kustannukset ([…]-[…] miljoonaa Tanskan kruunua) ja työsopimusten päättämisestä aiheutuneet henkilöstökulut, asianajo- ja konsultointimaksut, ([…] miljoonaa Tanskan kruunua). Komissio hyväksyy nämä kulut rakenneuudistuskustannuksiksi.
(165)
Komission vakiintuneen päätöskäytännön mukaan rakenneuudistuskustannuksiin kuuluvat kaikki yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisesta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset, mutteivät rakenneuudistuskautena aiheutuneet säännölliset toimintakustannukset. Nyt esillä olevassa asiassa on kuitenkin kyse yrityksen likviditeettitarpeesta, jotta se selviäisi siirtymäkauden yli, kunnes uusi kestävä liiketoimintamalli on saatu aikaan. Kuten edellä on korostettu, TV2:lla on aito rahoitustarve, koska se ei ole saanut ulkoista rahoitusta. Nyt esillä olevassa asiassa, joka sisältää puhtaasti rahoituksen rakenneuudistuksen, kunnes yritys vaihtaa vakaampaan liiketoimintamalliin, komissio voi hyväksyä myös tämän rahoitustarpeen rakenneuudistuskustannukseksi. Pelastamistukea koskevan päätöksen luottojärjestelyllä (miljardi Tanskan kruunua) hankittiin välttämätön väliaikainen puskuri, jolla katettiin rahoitusvaje. Järjestely oli kuitenkin vain tilapäinen ja sitä voitiin käyttää ainoastaan, jos TV2 pystyi osoittamaan ulkoisen tilintarkastajan vahvistaman rahoitustarpeen. Kaiken kaikkiaan TV2 ei juuri tehnyt nostoja luottojärjestelystä (vain […] prosenttia järjestelystä). Lisäksi suurin osa nostetusta luotosta ([…] miljoonaa Tanskan kruunua) nostettiin komission pelastamistukipäätöksen kattamana ajanjaksona, toisin sanoen rakenneuudistussuunnitelman toimittamista edeltäneenä kuuden kuukauden pituisena pelastamiskautena.
(166)
TV2 on kattanut edellä mainittuja rakenneuudistuskustannuksia myymällä lähetysverkon 640 miljoonalla Tanskan kruunulla ja hankkimalla ulkoista rahoitusta kiinnittämällä Odensen toimitilansa 80 miljoonasta Tanskan kruunusta. 720 miljoonan Tanskan kruunun osuus on huomattavasti suurempi kuin suurille yrityksille määrätty 50 prosenttia. Kuten edellä on todettu, TV2 lyhensi velkaansa verkon myynnistä saaduilla tuloilla, joten tällä tavalla käytettyjä varoja ei voida käyttää muuhun tarkoitukseen. Lisäksi edellä esitetyn perusteella on selvää, että kaikki tukitoimenpiteet lopetetaan tämän päätöksen voimaantulosta alkaen eikä uusia tukitoimenpiteitä, sellaisina kuin ne on ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelmassa, oteta käyttöön (ks. edellä tämän päätöksen 150 kappale). Näin ollen ei ole olemassa suuntaviivojen 45 kohdassa tarkoitettua vaaraa siitä, että yrityksen käyttöön jäisi enemmän tukea kuin on tarpeen.
4.6 Muut ehdot
(167)
Suuntaviivojen 46 kohdan mukaan komissio voi edellyttää jäsenvaltiolta ylimääräisiä toimenpiteitä, joilla voidaan estää kilpailun vääristyminen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(168)
Komissio panee merkille Tanskan muodollisen tutkinnan kuluessa esittämät argumentit ja tuensaajan liitteissä ilmaiseman aikomuksen, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelman avulla TV2 voi hyödyntää samoja liiketoimintamahdollisuuksia kuin muut ja periä tilausmaksuja. Lisäksi Tanska ja TV2 toteavat, että TV2:n nykyinen mittava pääomapohja ja kilpailijoita korkeampi vakavaraisuusaste (ja alhaisempi korollinen nettovelka) on tarpeen ainoastaan vireillä olevista valtiotukiasioista ja liiketoimintamallista aiheutuvan epävarmuuden vuoksi. TV2 ja Tanska ilmaisevat yleisen halunsa palauttaa pääomarakenne vastaamaan TV2:n kaltaisten yritysten tilannetta heti, kun valtiontukiasiat on saatettu päätökseen.
(169)
Komissio ei myöskään katso, että TV2:n pääomarakenteen olisi poikettava TV2:n kaltaisten yritysten vastaavasta rakenteesta sen jälkeen, kun liiketoimintamalli ja vireillä olevat asiat on ratkaistu. Pääomarakenne, joka perustuu (keinotekoisesti) suureen omaan pääomaan, on edullinen yritykselle, koska se voi hankkia rahoitusta melko alhaisella korkoprosentilla. Yhtä tärkeää on, että TV2 onnistuisi palauttamaan pääomarakenteensa sellaiselle tasolle, että kilpailun vääristyminen voitaisiin estää. Komissio haluaisi TV2:n palaavan tavanomaiseen pääomarakenteeseen maksamalla valtiolle osinkoja eikä niinkään paisuttamalla aggressiivisesti tasettaan velkarahoituksella.
4.7 Seuranta ja vuosikertomus
(170)
Tanska on sitoutunut suuntaviivojen 49 ja 50 kohdan mukaisesti toimittamaan komissiolle kertomuksia kuuden kuukauden kuluessa tuen hyväksymisestä.
4.8 Kilpailun rajoitukset
(171)
Komissio toteaa, että yksi TV2:n kilpailija on tehnyt kantelun käyttäjämaksujen käyttöönotosta. Komissio on tietoinen siitä, että perussopimuksen muiden kuin valtiontukea koskevien erityisten määräysten vastaiset tukiseikat voivat olla niin kiinteästi sidoksissa tuen kohteeseen, ettei niitä voida arvioida erikseen (101). Unionin tuomioistuin on korostanut, että velvollisuus varmistaa valtiontukisääntöjen noudattaminen yhtenäisesti perussopimuksen muiden määräysten kanssa on entistä tärkeämpää erityisesti silloin, kun myös kyseisten muiden määräysten tarkoituksena on estää kilpailun vääristyminen. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä myönnetään kuitenkin, että valtiontukimenettely ja kilpailua rajoittava menettely ovat toisistaan riippumattomia menettelyjä, ja niihin kumpaankin sovelletaan omia erityisiä menettelysääntöjä. Unionin tuomioistuin on todennut, että kun ”komissio tekee päätöksen valtiontuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, se ei ole velvollinen odottamaan (…) asetuksen N:o [1] nojalla aloitetun rinnakkaisen menettelyn tulosta, jos se on tilanteen taloudellisen tarkastelun - jossa ei ole tehty mitään ilmeistä arviointivirhettä - perusteella vakuuttunut siitä, ettei tuensaaja riko [SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklaa]” (102). Kilpailua koskevan asian ei näin ollen tarvitse olla muodollisesti päätetty ennen kuin komissio tekee päätöksen valtiontukiasiassa.
(172)
Komissio haluaa korostaa, että nyt esillä olevassa asiassa kilpailun rajoittamisesta tehty kantelu ei perustu tukeen sinänsä (pelastamistukijärjestelyyn), vaan toiseen rakenneuudistussuunnitelman osaan (käyttäjämaksuihin). Käyttäjämaksut otetaan käyttöön vuoden 2012 alussa, toisin sanoen sen jälkeen, kun tukijärjestely on poistettu, muuttamalla TV2:n toimilupaehtoja. On syytä ottaa huomioon myös, että suurin osa todellisesti nostetusta tuesta nostettiin pelastamiskautena ja että komissio antoi siihen luvan 4 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä päätöksellä ja että kaikki tuki lopetetaan tämän päätöksen tultua voimaan.
(173)
Mikäli kilpailun rajoittamisesta tehty kantelu ja kolmansien huomautukset tässä menettelyssä on ymmärrettävä myös kanteluksi siitä, että TV2:sta tulee maksu-tv, riittää, kun todetaan, että pelkkä pääkanavan käyttäjämaksujen käyttöönotto ei voi merkitä kilpailulainsäädännön rikkomista. Kun TV2-pääkanavasta tulee maksu-tv-kanava, kyseinen kanava tulee maksu-tv-markkinoille. TV2-pääkanavan tulo markkinoille vaikuttaa todennäköisesti ainoastaan kyseisillä markkinoilla toimiviin kilpailijoihin ja aiheuttaa muun muassa joidenkin toimijoiden (joilla on vastaavat maksu-tv-paketit) poistumisen kyseisiltä markkinoilta, tai saa ne alentamaan hintojaan. Nämä vaikutukset ovat kuitenkin tavanomaisia silloin, kun elinkelpoinen kilpailija astuu markkinoille. Pelkästään käyttäjämaksujen käyttöönotto ja niistä aiheutuva kilpailun kiihtyminen ei näin ollen ole SEUT-sopimuksen 102 ja 106 artiklan vastaista.
(174)
Kantelussa ja joidenkin kolmansien huomautuksissa väitetään, että TV2-alene-kortin suunniteltu käyttöönotto aiheuttaisi kilpailunvastaisia vaikutuksia ja suosisi Boxeria kanavan jakelijana. TV2-alene-malli merkitsi sitä, että kuluttajat vastaanottaisivat vapaasti TV2:n lähetyksiä siinä tapauksessa, että ne eivät maksa muista maksu-tv-palveluista. Kantelijan mukaan TV2-alene-kortti houkuttelisi kuluttajia näin ollen jättämään ostamatta maksu-tv:tä TV2:n kilpailijoiden vahingoksi. Koska Tanska on perunut suunnitellun TV2-alene-kortin, mahdollisuudella, että kortti olisi ollut kilpailusääntöjen vastainen, ei ole merkitystä eikä se vaikuta rakenneuudistussuunnitelman laillisuuteen.
(175)
Tarkasteltaessa joidenkin kilpailijoiden pelkoa siitä, että tukea käytettäisiin aggressiiviseen käyttäytymiseen markkinoilla, komissio haluaa korostaa, ettei näkyvissä ole merkkejä siitä, että valtiontuki sellaisenaan aiheuttaisi SEUT-sopimuksen muiden määräysten rikkomisen tai johtaisi automaattisesti kilpailunvastaiseen käyttäytymiseen.
(176)
Komissio katsoo, että ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti luettuna yhdessä valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen komission suuntaviivojen kanssa seuraavin edellytyksin.
(177)
Koska yrityksen taloudellinen tilanne parani lähetysverkon myymisen kautta, komissio katsoo, ettei rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä tukitoimenpiteitä (laina- ja luottojärjestelyjä) saisi toteuttaa ja että voimassa oleva luottojärjestely (jolle annettiin lupa 4 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä N:o 287/09) olisi lopetettava heti tämän päätöksen antamispäivämäärästä alkaen. Komissio toteaa, että lähetysverkon myynnille annettu takaus, joka alun perin ilmoitettiin, ei ole enää merkityksellinen, koska verkon myynti toteutettiin ilman takausta.
(178)
Komissio panee lisäksi merkille, että Tanskan sitoumus, jonka mukaan uusia lähetyskanavia ei saateta markkinoille, kattaa sekä televisio- että radiokanavat. Tämä vastasuorite olisi säilytettävä voimassa 31 päivään joulukuuta 2012 asti, tai jos tuensaaja kykenee perimään käyttäjämaksuja ennen kyseistä päivämäärää, käyttäjämaksujen käyttöönottamiseen asti. Loppukäyttäjäjmaksujen käyttöönoton katsotaan merkitsevän ajankohtaa, jona TV2:lla on laillinen oikeus vaatia tällaista korvausta.
(179)
Komissio panee merkille Tanskan sitoumuksen teettää riippumattomalla talousasiantuntijalla vertailu TV2:n pääomarakenteen ja muiden mediayhtiöiden pääomarakenteiden välillä ja korjata pääomarakennetta, jos se poikkeaa merkittävästi vastaavien mediayritysten mediaanista tai keskiarvosta. Jos ilmenee olennaisia syitä olla korjaamatta pääomaa, Tanskan hallitus voi ilmoittaa komissiolle rakenneuudistussuunnitelmaan tehdyistä muutoksista,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Järjestely, jonka Tanska myönsi TV2:lle ja joka on hyväksytty pelastamistukena 4 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä, soveltuu sisämarkkinoille edellyttäen, että 4 päivänä helmikuuta 2009 ilmoitettu rakenneuudistussuunnitelma toteutetaan kokonaisuudessaan noudattaen jäljempänä 2, 3 ja 4 artiklassa asetettuja edellytyksiä.
2 artikla
Pelastamistukijärjestely, jonka Tanska myönsi TV2:lle ja joka on hyväksytty pelastamistukena 4 päivänä elokuuta 2008 tehdyllä komission päätöksellä, on lopetettava tämän päätöksen antamisajankohdasta alkaen. Mitään muuta Tanskan 4 päivänä helmikuuta 2009 komissiolle ilmoittamaa tukitoimenpidettä ei saa toteuttaa.
3 artikla
Tanskan ehdottama vastasuorite, jossa TV2:ta kielletään avaamasta uusia televisio- tai radiokanavia, säilyy voimassa, kunnes rakenneuudistuskausi päättyy ilmoituksen mukaisesti 31 päivänä joulukuuta 2012. Jos TV2:lle annetaan kuitenkin lupa periä tilausmaksuja (käyttäjämaksuja) ennen kyseistä päivämäärää, velvoite olla avaamatta uusia radio- tai televisiokanavia päättyy kyseisenä ajankohtana.
4 artikla
Tanskan hallituksen on teetettävä riippumattomalla talousasiantuntijalla vuoden 2012 lopussa tai vuoden 2013 alussa TV2:n pääomarakenteesta analyysi, jossa sitä vertaillaan muiden merkityksellisten mediayhtiöiden pääomarakenteeseen. Jos TV2:n pääomarakenne poikkeaa merkittävästi vastaavien yritysten mediaanista tai keskiarvosta, Tanskan hallituksen on muutettava pääomarakennetta huhtikuussa 2013 pidettävässä yleiskokouksessa tilanteen korjaamiseksi.
5 artikla
Tanskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
6 artikla
Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2011.