KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 377/2010
af 3. maj 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Den 30. juni 2009 modtog Kommissionen en klage vedrørende import af natriumgluconat i tør form med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«), indgivet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 5 af European Chemical Industry Council (CEFIC) (herefter benævnt »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af natriumgluconat i tør form.
(2)
Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted, og at der forvoldtes væsentlig skade på grund af dumpingimporten, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en antidumpingprocedure.
(3)
Proceduren blev indledt den 11. august 2009 efter offentliggørelse af en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2).
2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, myndighederne i Kina og de klagende EU-producenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(5)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(6)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. En eksporterende producent anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og en anden eksporterende producent, herunder to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, anmodede om individuel behandling i henhold til samme forordnings artikel 9, stk. 5.
(7)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina samt importører i EU anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøver for disse parter, jf. grundforordningens artikel 17.
(8)
For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende kinesiske producenter og EU-importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. juli 2008 til 30. juni 2009).
(9)
I betragtning af det begrænsede antal eksportører, der besvarede spørgeskemaet vedrørende stikprøven, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at udtage stikprøver af de eksporterende kinesiske producenter eller af importører i EU.
(10)
Der blev sendt spørgeskemaer til alle virksomheder i Kina og importører i EU, som besvarede stikprøveundersøgelsen, til EU-producenterne og til alle kendte importører og brugere i EU. Der blev modtaget besvarelser fra to eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, to EU-producenter og fire importører/brugere.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
1)
EU-producenter:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Frankrig, og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italien, og forretningsmæssigt forbundne salgsvirksomheder-
2)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd.
3)
Brugere/importører i EU:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Frankrig
-
Henkel AG, Düsseldorf, Tyskland
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Tyskland.
(12)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, som måske ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der med henblik på fastsættelse af en normal værdi på grundlag af oplysningerne fra et referenceland, i dette tilfælde USA, aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed:
-
Producent i USA: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Undersøgelsesperiode
(13)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (herefter benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (herefter benævnt »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er natriumgluconat i tør form med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »den pågældende vare«), der normalt tariferes under KN-kode ex 2918 16 00.
(15)
Natriumgluconat i tør form anvendes hovedsagelig i bygge- og anlægssektoren som set retarder eller til blødgøring af beton og i andre sektorer til overfladebehandling af metal (fjernelse af rust, oxider og fedt) og til rensning af flasker og industriudstyr. Varen kan endvidere anvendes i fødevare- og lægemiddelindustrien.
2. Samme vare
(16)
Undersøgelsen har vist, at natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen i EU, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i USA, som blev valgt som referenceland, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og natriumgluconat i tør form, der produceres i Kina og sælges til EU, stort set har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber.
(17)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(18)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(19)
Til orientering er kriterierne for at opnå markedsøkonomisk behandling kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger træffes, og omkostninger afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal have ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, og som anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4)
Retssikkerhed og stabile forhold garanteres ved konkurslove og love om ejendomsret.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(20)
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende kinesisk producent, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd., om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(21)
Virksomheden dokumenterede, at den opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og kunne således indrømmes markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(22)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne beviser, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for at blive indrømmet individuel behandling.
(23)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3)
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4)
Valutaomregninger foretages til markedskursen
5)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(24)
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende kinesisk producent, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd., om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(25)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at den eksporterende producent fra Kina opfyldte alle kravene for individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(26)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (herefter benævnt »referenceland«).
(27)
I indledningsmeddelelsen blev USA foreslået som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.
(28)
De interesserede parter indsendte ingen bemærkninger.
(29)
Uden for EU produceres natriumgluconat i tør form kun i få lande, nemlig USA, Kina og Sydkorea. Det eneste mulige alternativ til USA var derfor Sydkorea. Kommissionen kontaktede de kendte virksomheder, der producerer natriumgluconat i tør form i Sydkorea, men disse producenter besvarede dog ikke henvendelsen.
(30)
Producenten i USA samarbejdede fuldt ud under undersøgelsen, idet den udfyldte et spørgeskema og accepterede et kontrolbesøg.
(31)
Kommissionen vurderede, at USA opfyldte kriterierne for at blive udvalgt som referenceland, da salgsmængderne på dette marked var tilstrækkeligt store, og der var betydelig konkurrence på markedet med både hjemmemarkedsproduktion og import fra andre lande, nemlig Kina, Italien og Frankrig. Desuden havde USA ingen antidumpingtold på den pågældende vare.
(32)
I lyset af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at USA vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.2. Metode til fastsættelse af den normale værdi
3.2.1. For den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(33)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, hvorvidt den pågældende virksomheds salg af natriumgluconat i tør form til uafhængige kunder på hjemmemarkedet var repræsentativt i UP, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af det kinesiske eksportsalg af den pågældende vare til EU.
(34)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU.
(35)
For hver type, der solgtes af den eksporterende producent på hjemmemarkedet og fandtes at være umiddelbart sammenlignelig med den type natriumgluconat i tør form, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til EU af en sammenlignelig varetype.
(36)
Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget af natriumgluconat i tør form, der var solgt i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(37)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris, der svarede til eller var højere end produktionsomkostningerne, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(38)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som det vejede gennemsnit af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af alene den varetype.
(39)
Da det af undersøgelsen fremgik, at hjemmemarkedssalget både var repræsentativt og foregik i almindelig handel, blev den normale værdi således baseret på den faktiske hjemmemarkedspris for samtlige transaktioner i undersøgelsesperioden.
3.2.2. For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling
(40)
Den normale værdi for Kina blev fastsat på grundlag af verificerede oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til EU af den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina.
(41)
Det blev også undersøgt, om hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder. Den normale værdi blev derfor baseret på den faktiske hjemmemarkedspris for hver varetype, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
3.3. Eksportpris
(42)
De samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportsalg af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i EU, og eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare i UP, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.4. Sammenligning
(43)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ved hjælp af prisen ab fabrik.
(44)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle virksomheder (samarbejdsvillige eksporterende producenter og producenten i referencelandet) i undersøgelsen blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, fragt og forsikring, moms og afgifter, bankgebyrer og emballerings- og kreditomkostninger samt provision, når dette var relevant og berettiget.
4. Dumpingmargener
(45)
Dumpingmargenen for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(46)
For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for referencelandet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til EU, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(47)
De foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet er følgende:
Virksomhed
Foreløbig dumpingmargen
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
51,1 %
(48)
For alle de andre kinesiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdende eksporterende producenters besvarelser af spørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede import fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker.
(49)
Da samarbejdsgraden var lav, dvs. 56 %, og da der ikke forelå passende prisdata fra Eurostat, idet de omfattede andre dyrere varer, som ikke kunne udtrækkes nøjagtigt, blev den landsdækkende dumpingmargen beregnet ved hjælp af data fra klageren, som blev ajourført til UP.
(50)
På det grundlag blev dumping for hele landet foreløbigt fastsat til 79,2 % af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet.
D. SKADE
1. Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion
(51)
De samarbejdsvillige industrigrupper Jungbunzlauer (JBL) og Roquette Frères (RF) tegnede sig for 100 % af EU-produktionen.
(52)
De anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(53)
Da EU-erhvervsgrenen således kun består af to producenter, måtte alle tal vedrørende følsomme oplysninger indekseres eller gives inden for et interval af fortrolighedshensyn.
2. EU-forbruget
(54)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet plus import til EU, jf. Eurostats data. Da sidstnævnte data ikke kun omfatter den pågældende vare, men også visse andre varer end natriumgluconat i tør form, blev der foretaget passende justeringer af Eurostats tal med henblik på at foretage et rimeligt skøn over importmængderne af den pågældende vare til EU.
(55)
Forbruget på EU-markedet steg med 12 % mellem 2005 og 2007. Derefter faldt forbruget med 21 % indtil UP og lå under 2005-niveauet. Generelt faldt forbruget med 8 % i den betragtede periode.
Tabel 1
2005
2006
2007
2008
UP
EU-forbrug (i tons) Indeks
100
106
112
104
91
Kilde: Justerede importmængder på grundlag af Eurostats data og spørgeskemabesvarelserne.
3. Import til EU fra Kina
3.1. Importens omfang og markedsandel
(56)
Importmængden fra Kina steg betydeligt fra ca. 2 300 tons i 2005 til ca. 4 000 tons i UP, altså med 77 %, og var på sit højeste med ca. 5 300 tons i 2008. Den tilsvarende kinesiske markedsandel fordobledes næsten fra 12,8 % i 2005 til 24,8 % i UP. Det skal bemærkes, at markedsandelen for den kinesiske import var på 28,6 % i 2008 lige inden UP og derefter faldt til 24,8 % i UP.
Tabel 2
2005
2006
2007
2008
UP
Importmængder fra Kina (i tons)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Import fra Kina (tons) Indeks
100
152
227
234
177
Kinas markedsandel
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kinas markedsandel, indeks
100
143
203
224
194
Kilde: Justerede importmængder ifølge Eurostat.
3.2. Salgspris pr. enhed
(57)
De gennemsnitlige priser på import fra Kina var på 482 EUR pr. tons i 2005. Priserne steg støt og nåede et niveau på 524 EUR pr. tons i 2008 og faldt derefter til 502 EUR pr. tons i UP. I løbet af den betragtede periode steg priserne samlet med 4 %.
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Priser på import fra Kina (euro/tons)
482
511
514
524
502
Indeks
100
106
107
109
104
Kilde: Justerede importpriser ifølge Eurostat.
3.3. Prisunderbud
(58)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige salgspriser for hver varetype, som EU-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for den pågældende import, der var fastsat på cif-basis med en passende justering for told og omkostninger efter importen. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter.
(59)
Ved anvendelse af denne metode viste forskellen mellem ovennævnte priser, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspris (ab fabrik), en prisunderbudsmargenen på mellem 13 og 29 %, hvor den højeste procentsats blev tildelt ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(60)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en undersøgelse af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
4.1. Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse
(61)
Produktionskapaciteten steg med 4 % i perioden fra 2005 til 2007 og forblev på dette niveau indtil udgangen af den betragtede periode.
(62)
Produktionen af den pågældende vare steg mellem 2005 og 2007, før den faldt i den betragtede periode indtil UP. Samlet set faldt produktionen med 12 % i den betragtede periode. Den samlede produktion i UP var på mellem 30 000 og 40 000 tons.
(63)
Som følge af nedgangen i produktionsmængderne faldt kapacitetsudnyttelsen 15 % i den betragtede periode.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
UP
Produktionskapacitet Indeks
100
100
104
104
104
Produktionsmængde Indeks
100
104
105
84
88
Kapacitetsudnyttelse Indeks
100
104
101
81
85
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.2. Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige enhedspriser i EU
(64)
EU-erhvervsgrenens salg af den pågældende vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet lå på omtrent samme niveau fra 2005 til 2007 og faldt derefter med 13 procentpoint. Salgsmængderne faldt med 21 % i den betragtede periode.
(65)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i den betragtede periode fra 74,9 % i 2005 til 64,7 % i UP.
(66)
De gennemsnitlige salgspriser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 12 % i den betragtede periode. Fra 2006 til 2008 var de gennemsnitlige salgspriser på et tilsvarende niveau, men faldt derefter med 9 % i UP.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde Indeks
100
104
99
86
79
EU-erhvervsgrenens markedsandel
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeks
100
98
89
82
86
Gennemsnitlige priser Indeks
100
97
97
97
88
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.3. Lagre
(67)
I løbet af den betragtede periode faldt lagerbeholdningerne med 37 %. Ved udgangen af UP var lagerbeholdningerne på mellem 1 000 og 5 000 tons.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lagre Indeks
100
92
120
92
63
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.4. Rentabilitet, investeringer, investeringsafkast og likviditet
(68)
EU-erhvervsgrenens salg af den samme vare på EU-markedet var rentabelt i den betragtede periode, men rentabiliteten faldt drastisk fra 2005 til UP.
(69)
Selv om investeringerne fortsatte i perioden mellem 2005 og 2007, dog med en nedgang i 2006, faldt de drastisk i 2008 og i UP. I den betragtede periode faldt investeringerne med 76 %.
(70)
Investeringsafkastet af produktion og salg af den pågældende vare fulgte en tilsvarende tendens og var stabilt fra 2005 til 2007, men faldt i 2008 og i UP.
(71)
Som det var tilfældet med de øvrige finansielle indikatorer, faldt EU-erhvervsgrenens likviditet med 51 % i den betragtede periode.
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet Indeks
100
90
86
52
19
Investeringer Indeks
100
61
140
16
24
Investeringsafkast Indeks
100
100
100
60
21
Likviditet Indeks
100
92
20
106
49
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.5. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
(72)
Beskæftigelsen steg lidt fra 2005 til 2007 og faldt derefter i 2008 og i UP. I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med 13 %.
(73)
Lønningerne faldt med 6 % i 2006, men steg til 2005-niveauet i 2007, hvorefter de faldt igen i 2008 og i UP. I den betragtede periode steg lønningerne med 10 %.
(74)
Produktiviteten pr. medarbejder var stabil i den betragtede periode og steg med 1 % fra 2005 til UP.
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse Indeks
100
99
104
85
87
Lønninger Indeks
100
94
100
104
110
Produktivitet Indeks
100
104
101
99
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
4.6. Vækst
(75)
EU-forbruget faldt 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt 21 %. EU-erhvervsgrenen oplevede således et fald i markedsandelen på 10 procentpoint i den betragtede periode.
4.7. Dumpingmargenens størrelse
(76)
Dumpingmargenerne for Kina er, jf. afsnittet ovenfor om dumping, betydelige. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne ikke anses for at være ubetydelige.
5. Konklusion vedrørende skade
(77)
De fleste skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. De finansielle indikatorer for EU-erhvervsgrenens resultater, herunder investeringsafkast, likviditet og rentabilitet, udviklede sig også negativt i den betragtede periode.
(78)
Undersøgelsen viste, at den kinesiske lavprisimport underbød EU-erhvervsgrenens priser med op til 29 % i UP. EU-erhvervsgrenen registrerede et fald i salgsmængder og markedsandel.
(79)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(80)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, har Kommissionen undersøgt, om dumpingimporten af natriumgluconat i tør form med oprindelse i Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EU-erhvervsgrenen skade, er også blevet undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Virkningerne af dumpingimporten
(81)
I den betragtede periode steg dumpingimport til lave priser fra Kina udtrykt i mængder med 77 %, hvilket resulterede i en stigning i markedsandelen på EU-markedet for importen fra Kina med 94 % i samme periode. Nedgangen i importen fra Kina mellem 2008 og UP inklusive tabet af markedsandele anses ikke for væsentligt i forhold til den overordnede situation i den betragtede periode.
(82)
Stigningen i importen fra Kina i den betragtede periode faldt sammen med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen oplevede et faldende salg, både i form af mængder og værdier, på EU-markedet, hvilket resulterede i et tab af markedsandele på 10 procentpoint i løbet af den betragtede periode, jf. betragtning 65. Den kinesiske dumpingimports prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at opretholde deres priser på EU-markedet. Dette medførte et betydeligt fald i rentabiliteten til under det niveau, der ville gøre de nødvendige investeringer mulige.
(83)
På baggrund af ovenstående kan det foreløbigt konkluderes, at lavprisdumpingimporten fra Kina, som i høj grad underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, har spillet en afgørende rolle for den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket afspejles i den dårlige finansielle situation og forringelsen af de øvrige skadesindikatorer i den betragtede periode, samt tab af markedsandele.
3. Andre faktorers virkninger
3.1. Import fra andre tredjelande
(84)
Importen fra tredjelande, der ikke er berørt af denne undersøgelse, faldt med 23 % i den betragtede periode, hvilket førte til et tab i markedsandele på 2 procentpoint i samme periode. Prisen på denne import steg med 102 % i den betragtede periode.
(85)
Udviklingen i importen fra tredjelande, både for så vidt angår mængder og priser, i den betragtede periode fremgår af følgende tabel:
Tabel 9
Andre tredjelande
2005
2006
2007
2008
UP
Samlet import fra andre lande (i tons)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeks
100
71
68
84
77
Gennemsnitspris for anden import (EUR/tons)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeks
100
140
143
184
202
Kilde: Justerede tal fra Eurostat.
(86)
Mængden af import fra andre tredjelande faldt med 23 % i den betragtede periode, mens importpriserne fordobledes i samme periode. Prisen på import fra andre tredjelande lå langt over EU-erhvervsgrenens salgspriser i hele den betragtede periode. På denne baggrund konkluderes det foreløbigt, at importen fra andre tredjelande ikke brød årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumpingimport fra Kina og den væsentlige skade, som er påført EU-erhvervsgrenen.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(87)
I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens eksportsalg med 10 % og priserne steg med 8 %.
(88)
På baggrund af ovenstående fastslås det, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til andre tredjelande ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
3.3. Bunden anvendelse
(89)
I den betragtede periode steg den bundne anvendelse i EU-erhvervsgrenen med 56 % som vist i nedenstående tabel:
Tabel 10
2005
2006
2007
2008
UP
Bunden anvendelse Indeks
100
126
115
148
156
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(90)
Det skal dog bemærkes, at EU-erhvervsgrenen stadig havde en overskydende kapacitet på mellem 10 000 og 20 000 tons. Dette betyder, at en omlægning til bunden anvendelse kan ses som en reaktion på dumpingimporten fra Kina, da det kan være mere fordelagtigt at producere varer i de efterfølgende handelsled på grund af de lave priser på natriumgluconat. Den betydelige overskydende kapacitet af natriumgluconat antyder, at EU-erhvervsgrenen ikke definitivt søger at omlægge produktionen til varer i efterfølgende handelsled, og at produktionen af varer i efterfølgende handelsled kan anses for at være en forsvarsforanstaltning over for dumpingimporten.
(91)
Det konkluderes derfor, at denne stigning i bunden anvendelse ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.4. Udvikling i EU-forbruget
(92)
Det skal bemærkes, at EU-forbruget faldt med 9 % i den betragtede periode, og dette kan ses som en konsekvens af den aktuelle økonomiske krise. Det blev derfor undersøgt, om det faldende forbrug kunne have indvirket på EU-erhvervsgrenens skade.
(93)
EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt dog i større omfang, nemlig med 21 %, mens importen fra Kina steg med 77 % i den samme periode. Markedsandelen fulgte samme udviklingstendens. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med ca. 10 procentpoint, mens markedsandelen for den kinesiske import næsten fordobledes fra 12,8 % i 2005 til 24,9 % i UP.
(94)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at nedgangen i EU-forbruget ikke i sig selv kan betragtes som en årsag til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(95)
Ovennævnte analyse har vist, at der i den betragtede periode fandt en betragtelig stigning sted, hvad angår mængde og markedsandele for importen med oprindelse i Kina, samtidig med et væsentligt prisunderbud. Stigningen i markedsandelen for lavprisimporten fra Kina faldt sammen med et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel, hvilket sammen med pristrykket førte til en forværring af EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. På den anden side har undersøgelsen af andre faktorer, som kunne have påført EU-erhvervsgrenen skade, vist, at ingen af disse faktorer kunne have haft en væsentlig negativ indflydelse.
(96)
På baggrund af ovennævnte analyse, hvor der er skelnet mellem alle kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det således foreløbigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. EU's INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(97)
Europa-Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i EU's interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. EU's interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenen
2.1. Virkningerne for EU-erhvervsgrenen af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger
(98)
Som det fremgår af det ovenstående, forvoldtes EU-erhvervsgrenen skade i form af en væsentlig nedgang i salgsmængder og -priser, hvilket førte til en forværring af EU-erhvervsgrenens situation. Det forventes, at EU-erhvervsgrenen efter indførelsen af en antidumpingtold kan øge sine salgsmængder og -priser på natriumgluconat i tør form, og dette vil følgelig sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at opnå en acceptabel rentabilitet.
(99)
Ved indførelse af foranstaltninger antages det at være muligt at genskabe loyal konkurrence på markedet. Det bør bemærkes, at faldet i EU-erhvervsgrenens rentabilitet skyldes, at den har vanskeligt ved at konkurrere med lavprisdumpingimporten med oprindelse i Kina. Indføres der antidumpingforanstaltninger, vil EU-erhvervsgrenen sandsynligvis være i stand til at genvinde i det mindste en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten.
(100)
Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenens situation sandsynligvis yderligere forværres. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten vil fortsat modvirke alle EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at genvinde et tilstrækkeligt rentabelt niveau. Træffes der ikke foranstaltninger, vil det bringe EU-erhvervsgrenens tilstedeværelse på lang sigt i fare.
(101)
Det kan konkluderes, at foranstaltninger forventes at være effektive med hensyn til at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at overvinde virkningerne af den skadevoldende dumping, der er afdækket ved denne undersøgelse.
3. Importører/forhandlere
(102)
Der blev sendt spørgeskemaer til fem importører. Ingen af dem samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(103)
På dette grundlag konkluderes det foreløbigt, at eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil blive væsentlige for importørerne/forhandlerne.
4. Brugere
(104)
Der blev sendt spørgeskemaer til 23 brugere. Kun fire brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og kun tre af brugerne anvendte og importerede den pågældende vare direkte fra Kina. Disse tre samarbejdsvillige brugeres direkte import udgjorde 10 % af den samlede import af natriumgluconat i tør form fra Kina i UP. Den fjerde samarbejdsvillige bruger anvendte ikke den pågældende vare fra Kina.
(105)
De fire brugere i Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige er aktive i den kemiske industri og producerer en lang række varer, og enkelte brugere anvender natriumgluconat som råmateriale. Generelt udgør natriumgluconat ikke en væsentlig del af omkostningerne til råmaterialer. Det blev skønnet, at den samlede virkning af den foreslåede antidumpingtold ville være meget lav under forudsætning af, at prisstigningerne ikke kan væltes over på de endelige forbrugere. Det skal desuden bemærkes, at disse fire virksomheders omsætning af varer, hvortil der anvendes natriumgluconat, udgjorde mindre end 5 % af deres samlede omsætning.
(106)
På grundlag af ovenstående blev det foreløbigt konkluderet, at på baggrund af de givne oplysninger vil eventuelle virkninger af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke blive væsentlige for brugerne.
5. Konklusion vedrørende EU's interesser
(107)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold i det foreliggende tilfælde.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(108)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(109)
Kommissionen har fastlagt foranstaltningernes niveau under hensyntagen til de fastlagte dumpingmargener og den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(110)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og samlet opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i EU, som det med rimelighed kan forventes for virksomheder af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det blev vurderet, at den fortjenstmargen før skat, der var nævnt i klagen, var relevant, og den blev derfor anvendt til det formål.
(111)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen blev lagt til produktionsomkostningerne.
(112)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris som fastsat med henblik på beregningen af underbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris for samme vare, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. Alle forskelle, der fulgte af denne sammenligning, blev derefter udtrykt i procent af den samlede cif-importværdi.
(113)
I forbindelse med fastsættelsen af niveauet for den landsdækkende skadestærskel for alle andre eksporterende producenter i Kina skal det erindres, at graden af samarbejdsvilje var lav. Skadesmargenen blev derfor beregnet ved hjælp af data fra klagen, som ajourførtes til UP.
2. Midlertidige foranstaltninger
(114)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(115)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Virksomhed
Skadestærskel
Dumping-margen
Antidumping-toldsats
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Alle andre virksomheder
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(117)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(118)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til EU i undersøgelsesperioden.
3. Særligt tilsyn
(119)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende:
(120)
Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(121)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(122)
Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af antidumpingtold med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af natriumgluconat i tør form med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, der normalt tariferes under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Antidumpingtolden på nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd
27,3 %
A973
Alle andre virksomheder
53,4 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. maj 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 377/2010,
annettu 3 päivänä toukokuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Menettelyn vireille paneminen
(1)
Komissio vastaanotti 30 päivänä kesäkuuta 2009 perusasetuksen 5 artiklaan perustuvan valituksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan kuivan natriumglukonaatin tuontia ja jonka oli tehnyt Euroopan kemianteollisuuden järjestö (CEFIC), jäljempänä ’valituksen tekijä’, suurinta osaa eli tässä tapauksessa yli 50:tä prosenttia kuivan natriumglukonaatin kokonaistuotannosta unionissa edustavien tuottajien puolesta.
(2)
Valituksessa esitetty alustava näyttö polkumyynnistä ja tällaisen polkumyynnin aiheuttamasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi polkumyyntimenettelyn aloittamiselle.
(3)
Menettely aloitettiin 11 päivänä elokuuta 2009, jolloin sitä koskeva ilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2).
2. Menettelyn osapuolet
(4)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, kauppiaille, käyttäjille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, Kiinan viranomaisille sekä valituksen tehneille unionin tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(5)
Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(6)
Jotta vientiä harjoittavat tuottajat pystyivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti siihen tarvittavat lomakkeet niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille. Yksi vientiä harjoittava tuottaja esitti markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla, ja eräs toinen vientiä harjoittava tuottaja, mukaan lukien kaksi etuyhteydessä olevaa yritystä, esitti yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön saman asetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla.
(7)
Koska vientiä harjoittavien tuottajien määrä Kiinassa sekä tuojien määrä unionissa oli ilmeisen suuri, komissio ilmoitti menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa, että tässä tapauksessa voidaan mahdollisesti käyttää perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantamenetelmää.
(8)
Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin tuojia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä liiketoiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivästä heinäkuuta 200830 päivään kesäkuuta 2009).
(9)
Koska otantamenettelyyn liittyvään pyyntöön saatiin vain vähän vastauksia, päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien eikä unionin tuojien kohdalla.
(10)
Kyselylomakkeet lähetettiin kaikille niille kiinalaisille yrityksille ja unionin tuojille, jotka olivat vastanneet otantamenettelyyn liittyvään pyyntöön, sekä unionin tuottajille ja kaikille tiedossa oleville unionin tuojille ja käyttäjille. Vastaukset saatiin kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kahdelta unionin tuottajalta sekä neljältä tuojalta/käyttäjältä.
(11)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
1)
unionin tuottajat:
-
Jungbunzlauer (JBL), Marckolsheim, Ranska ja etuyhteydessä olevat myyntiyritykset,
-
Roquette Italia S.p.A., Cassano Spinola, Italia ja etuyhteydessä olevat myyntiyritykset;
2)
Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:
-
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd,
-
Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd;
3)
unionin käyttäjät/tuojat:
-
Chryso SAS, Issy les Moulineaux, Ranska,
-
Henkel AG, Düsseldorf, Saksa,
-
CHT R. Beitlich GmbH, Tübingen, Saksa.
(12)
Niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ehkä myönnetä markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata, tässä tapauksessa Yhdysvaltoja, koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin:
-
Yhdysvalloissa toimiva tuottaja: PMP - Fermentation Products Inc., Peoria, USA.
3. Tutkimusajanjakso
(13)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva kuiva natriumglukonaatti, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jonka Customs Union and Statistics (CUS) -numero on 0023277-9 ja Chemical Abstracts Service (CAS) -numero on 527-07-1 ja joka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodiin ex 2918 16 00.
(15)
Kuivaa natriumglukonaattia käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa sitoutumisen hidastinaineena ja betonin pehmitteenä ja muussa teollisuudessa metallien pintakäsittelyyn (ruosteen, oksidien ja rasvan poisto) sekä pullojen ja teollisuuslaitteiden puhdistukseen. Tuotetta voidaan käyttää myös elintarvike- ja lääketeollisuudessa.
2. Samankaltainen tuote
(16)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa valmistamalla ja myymällä kuivalla natriumglukonaatilla, vertailumaaksi valitussa Yhdysvalloissa valmistetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla, Kiinassa valmistetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla sekä Kiinassa valmistetulla ja unioniin myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla on olennaisilta osin samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet.
(17)
Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(18)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.
(19)
Markkinatalouskohtelun edellytykset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan; suurimpien tuotantopanosten kustannukset heijastavat markkina-arvoa;
2)
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkiin tarkoituksiin;
3)
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole;
4)
vakauden ja oikeusvarmuuden takaa konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö;
5)
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(20)
Menettelyn aloittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, esitti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön ja palautti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa.
(21)
Yritys osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimukset, ja sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.
2. Yksilöllinen kohtelu
(22)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun myöntämisen edellytykset.
(23)
Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
1)
kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja;
2)
vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti;
3)
osake-enemmistö on yksityishenkilöiden hallussa; hallituksessa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava joko vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävän riippumaton valtiosta;
4)
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; sekä
5)
valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(24)
Menettelyn aloittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd esitti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan nojalla yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön ja palautti yksilöllisen kohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen asetetussa määräajassa.
(25)
Käytettävissä olevien tietojen perusteella todettiin, että kyseinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja täytti kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut yksilöllisen kohtelun vaatimukset.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaa
(26)
Kun on kyse siirtymätalousmaista, on niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti määritettävä normaaliarvo markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(27)
Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa soveltuvaksi vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle ehdotettiin Yhdysvaltoja. Komissio pyysi kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään ehdotuksesta näkemyksensä.
(28)
Kukaan asianomaisista osapuolista ei esittänyt huomautuksia.
(29)
EU:n ulkopuolella kuivaa natriumglukonaattia valmistetaan vain muutamissa maissa, jotka ovat Yhdysvallat, Kiina ja Korean tasavalta. Sen vuoksi ainoa mahdollinen vaihtoehto Yhdysvalloille oli Korean tasavalta. Komissio otti yhteyttä tiedossaan oleviin kuivaa natriumglukonaattia valmistaviin yrityksiin Korean tasavallassa, mutta ei kuitenkaan saanut kyseisiltä tuottajilta vastausta.
(30)
Yhdysvalloissa toimiva tuottaja toimi tutkimuksessa täysin yhteistyössä, vastasi kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin ja hyväksyi tarkastuskäynnin tekemisen.
(31)
Komissio katsoi, että Yhdysvallat täytti asianmukaisen vertailumaan perusteet, koska sen markkinoilla myydyt määrät olivat riittäviä ja kilpailu markkinoilla oli merkittävää johtuen kotimaisesta tuotannosta ja tuonnista muista maista, kuten Kiinasta, Italiasta ja Ranskasta. Lisäksi Yhdysvalloissa ei ollut otettu käyttöön polkumyyntitullia tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.
(32)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin näin ollen alustavasti, että Yhdysvaltoja voidaan pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuna soveltuvana vertailumaana.
3.2 Normaaliarvon määrittämisessä käytetyt menetelmät
3.2.1 Yritys, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu
(33)
Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun saaneen yrityksen osalta, oliko sen kuivan natriumglukonaatin kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla edustavaa eli oliko kyseisen myynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia Kiinan tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnistä unioniin.
(34)
Tämän jälkeen komissio yksilöi ne yrityksen kotimarkkinoillaan myymät tuotelajit, joiden kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa ja jotka ovat samanlaisia kuin unioniin vietäväksi myytävät lajit tai suoraan verrattavissa niihin.
(35)
Kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoillaan myymän ja unioniin vietäväksi myydyn kuivan natriumglukonaatin kanssa suoraan vertailukelpoiseksi todetun tuotelajin osalta tutkittiin, oliko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn tuotelajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen myynti kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana oli vähintään 5 prosenttia unioniin vietäväksi myydyn vastaavan tuotelajin kokonaismäärästä.
(36)
Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko sellaisen kuivan natriumglukonaatin, jota myytiin kotimarkkinoilla edustavia määriä, kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisessa tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(37)
Kun vähintään tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten suuruinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tuolloin hinta laskettiin tietyn tuotelajin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(38)
Kun kannattava myynti oli enintään 80 prosenttia kyseisen tuotelajin kokonaismyynnistä tai kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli tuotantokustannuksia alhaisempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(39)
Koska tutkimuksessa kävi ilmi, että kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja se tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, normaaliarvon perustana käytettiin tutkimusajanjaksolla tapahtuneiden kaikkien myyntitapahtumien tosiasiallista kotimarkkinahintaa.
3.2.2 Yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu
(40)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin Kiinalle vertailumaan yhteistyötä tehneeltä tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella. Samankaltaisen tuotteen yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olevan edustavaa verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan unioniin vientiin.
(41)
Lisäksi tutkittiin, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Sen vuoksi normaaliarvon perustana käytettiin kunkin tuotelajin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin tutkimusajanjaksolla tapahtuneen koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.
3.3 Vientihinta
(42)
Kaikki yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynti tapahtui suoraan riippumattomille asiakkaille unioniin, ja näin ollen vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tutkimusajanjaksolla tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
3.4 Vertailu
(43)
Normaaliarvoa ja vientihintaa vertailtiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.
(44)
Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Kaikille tutkituille yrityksille (yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat ja vertailumaan tuottaja) myönnettiin oikaisut kuljetus-, rahti- ja vakuutus- pakkaus- ja luottokustannusten sekä epäsuoran verotuksen, pankkimaksujen ja palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi aina, kun se katsottiin perustelluksi.
4. Polkumyyntimarginaalit
(45)
Yritykselle, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu, polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.
(46)
Yrityksen, jolle myönnettiin yksilöllinen kohtelu, osalta verrattiin vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa unioniin suuntautuvan viennin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti.
(47)
Väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta ovat:
Yritys
Väliaikainen polkumyyntimarginaali
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
51,1 %
(48)
Muiden kiinalaisten viejien osalta komissio määritti ensin yhteistyön tason. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kyselylomakevastauksissa ilmoittamia kokonaisvientimääriä verrattiin Eurostatin tuontitilastoista saatuihin kokonaistuontia koskeviin tietoihin.
(49)
Yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen (56 %), ja Eurostatista saadut hintatiedot eivät olleet tarkoituksenmukaisia, koska niihin sisältyi muihin kalliisiin tuotteisiin liittyviä tietoja, joita ei voitu erottaa tarkasti, joten koko maata koskeva polkumyyntimarginaali laskettiin valituksessa esitettyjen, tutkimusajanjaksoon nähden päivitettyjen tietojen perusteella.
(50)
Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 79,2 prosenttia CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta.
D. VAHINKO
1. Unionin tuotannonalan määritelmä ja tuotanto unionissa
(51)
Yhteistyössä toimineiden teollisuusryhmien Jungbunzlauer (JBL) ja Roquette Frères (RF) osuus unionin tuotannosta oli 100 prosenttia.
(52)
Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(53)
Koska unionin tuotannonalan muodostaa näin ollen vain kaksi tuottajaa, kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.
2. Unionin kulutus
(54)
Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän ja Eurostatin tietojen mukaisen unioniin tuonnin määrän perusteella. Koska viimeksi mainitut tiedot sisältävät tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien tietojen lisäksi myös muita kuin natriumglukonaattia koskevia tietoja, Eurostatin lukuihin tehtiin asianmukaisia oikaisuja, jotta voitiin kohtuudella arvioida tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuneen tuonnin määrä.
(55)
Kulutus unionin markkinoilla kasvoi 12 prosenttia vuosina 2005-2007. Tämän jälkeen kulutus laski tutkimusajanjaksoa edeltävänä aikana 21 prosenttia alle vuoden 2005 tason. Kaiken kaikkiaan kulutus laski tarkastelujaksolla 8 prosenttia.
Taulukko 1
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Unionin kulutus (tonnia) (indeksi)
100
106
112
104
91
Lähde: Oikaistut Eurostatin tuontimäärät ja kyselylomakevastaukset.
3. Tuonti Kiinasta unioniin
3.1 Tuonnin määrä ja markkinaosuus
(56)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi noin 2 300 tonnista vuonna 2005 noin 4 000 tonniin tutkimusajanjaksolla eli noin 77 prosentilla ja oli korkeimmillaan noin 5 300 tonnia vuonna 2008. Vastaava Kiinan markkinaosuus melkein kaksinkertaistui vuoden 2005 12,8 prosentista tutkimusajanjakson 24,8 prosenttiin. On huomattava, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli peräti 28,6 prosenttia vuonna 2008 juuri ennen tutkimusajanjaksoa, jolloin se laski 24,8 prosenttiin.
Taulukko 2
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)
2 291
3 470
5 204
5 348
4 065
Kiinasta tuleva tuonti (tonnia) (indeksi)
100
152
227
234
177
Kiinan markkinaosuus
12,8 %
18,3 %
26 %
28,6 %
24,8 %
Kiinan markkinaosuus (indeksi)
100
143
203
224
194
Lähde: Oikaistut Eurostatin tuontimäärät.
3.2 Yksikkömyyntihinta
(57)
Vuonna 2005 Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli 482 euroa tonnilta. Hinta kasvoi vakaasti saavuttaen 524 euroa tonnilta vuonna 2008 ja laski sitten tutkimusajanjaksolla 502 euroon tonnilta. Kaiken kaikkiaan hinta kasvoi tarkastelujaksolla 4 prosenttia.
Taulukko 3
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/tonni)
482
511
514
524
502
Indeksi
100
106
107
109
104
Lähde: Oikaistut Eurostatin tuontihinnat.
3.3 Hintojen alittavuus
(58)
Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin hintoihin, jotka oli määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset.
(59)
Tämän menetelmän perusteella edellä esitettyjen hintojen ero ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) osoitti, että hintojen alittavuuden marginaali vaihteli 13 prosentista 29 prosenttiin ja että marginaalit olivat suurimmat yhteistyössä toimimattomilla vientiä harjoittavilla tuottajilla.
4. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne
(60)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.
4.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(61)
Tuotantokapasiteetti kasvoi 4 prosenttia vuosina 2005-2007 ja pysyi tällä tasolla tarkastelujakson loppuun saakka.
(62)
Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto kasvoi vuosina 2005-2007, ennen kuin se laski tutkimusajanjaksoa edeltävänä aikana. Kaiken kaikkiaan tuotanto laski 12 prosenttia tarkastelujaksolla. Kokonaistuotanto tutkimusajanjaksolla oli 30 000-40 000 tonnia.
(63)
Tuotantomäärän laskun vuoksi kapasiteetin käyttöaste laski 15 prosenttia tarkastelujaksolla.
Taulukko 4
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotantokapasiteetti (indeksi)
100
100
104
104
104
Tuotantomäärä (indeksi)
100
104
105
84
88
Kapasiteetin käyttöaste (indeksi)
100
104
101
81
85
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
4.2 Myyntimäärät, markkinaosuus ja keskimääräiset yksikköhinnat unionissa
(64)
Unionin tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin määrä unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille säilyi samalla tasolla vuosina 2005-2007 ja laski sitten 13 prosenttiyksiköllä. Tarkastelujaksolla myynnin määrä laski 21 prosenttia.
(65)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkasteluajanjaksolla vuoden 2005 74,9 prosentista tutkimusajanjakson 64,7 prosenttiin.
(66)
Keskimääräinen myyntihinta unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille laski tarkastelujaksolla 12 prosenttia. Vuosina 2006-2008 keskimääräinen myyntihinta pysyi samalla tasolla mutta laski sitten 9 prosenttia tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 5
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Myynnin määrä (indeksi)
100
104
99
86
79
Unionin tuotannonalan markkinaosuus
74,9 %
73,4 %
66,5 %
61,4 %
64,7 %
Indeksi
100
98
89
82
86
Keskimääräiset hinnat (indeksi)
100
97
97
97
88
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
4.3 Varastot
(67)
Varastot pienenivät tarkastelujaksolla 37 prosenttia. Tutkimusajanjakson lopussa varastojen määrä oli 1 000-5 000 tonnia.
Taulukko 6
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Varastot (indeksi)
100
92
120
92
63
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
4.4 Kannattavuus, investoinnit, investointien tuotto ja kassavirta
(68)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla oli kannattavaa, mutta kannattavuus laski huomattavasti vuodesta 2005 tutkimusajanjaksolle.
(69)
Vaikka investoinnit jatkuivat vuosina 2005-2007, väheten vuonna 2006, ne laskivat jyrkästi vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla investoinnit vähenivät 76 prosenttia.
(70)
Samaa kehityssuuntaa noudattaen tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannosta ja myynnistä saatu investointien tuotto pysyi vakaana vuosina 2005-2007 mutta laski vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla.
(71)
Myös unionin tuotannonalan synnyttämä kassavirta kehittyi saman suuntaisesti kuin muut taloudelliset tekijät ja laski 51 prosenttia tarkastelujaksolla.
Taulukko 7
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus (indeksi)
100
90
86
52
19
Investoinnit (indeksi)
100
61
140
16
24
Investointien tuotto (indeksi)
100
100
100
60
21
Kassavirta (indeksi)
100
92
20
106
49
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
4.5 Työllisyys, tuottavuus ja palkat
(72)
Työllisyys lisääntyi hiukan vuosina 2005-2007 ja laski sitten vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla työllisyys laski 13 prosenttia.
(73)
Palkat pienenivät 6 prosenttia vuonna 2006 mutta palautuivat vuoden 2005 tasolle vuonna 2007 ja nousivat taas vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla palkat nousivat 10 prosenttia.
(74)
Tuottavuus työntekijää kohti säilyi vakaana koko tarkastelujakson aikana lisääntyen 1 prosentilla vuodesta 2005 tutkimusajanjaksolle.
Taulukko 8
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työllisyys (indeksi)
100
99
104
85
87
Palkat (indeksi)
100
94
100
104
110
Tuottavuus (indeksi)
100
104
101
99
101
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
4.6 Kasvu
(75)
Unionin kulutus laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myynnin määrä laski 21 prosenttia. Tämä johti unionin tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen 10 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla.
4.7 Polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(76)
Edellä polkumyyntiä koskevassa osassa määritetyt Kiinan polkumyyntimarginaalit ovat merkittävät. Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, polkumyyntimarginaalien vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5. Vahinkoa koskeva päätelmä
(77)
Useimmat unionin tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla negatiivisesti. Unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät indikaattorit, kuten investointien tuotto, kassavirta ja kannattavuus, kehittyivät niinikään negatiivisesti tarkastelujaksolla.
(78)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kiinalainen halpatuonti alitti unionin tuotannonalan hinnat jopa 29 prosentilla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät, ja sen markkinaosuus pieneni.
(79)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(80)
Euroopan komissio on perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkinut, onko Kiinasta peräisin olevan kuivan natriumglukonaatin polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi myös muita tiedossa olevia tekijöitä tutkittiin sen varmistamiseksi, ettei näiden unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsota johtuvan polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus
(81)
Tarkastelujaksolla Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin määrä lisääntyi 77 prosenttia, mistä johtuen Kiinan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoista kasvoi samana ajanjaksona 94 prosenttia. Kiinasta tulevan tuonnin vähenemistä ja sen myötä markkinaosuuden pienenemistä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ei pidetä merkittävänä verrattuna tarkastelujakson kokonaistilanteeseen.
(82)
Kiinasta tulevan tuonnin kasvu tarkastelujaksolla tapahtui samaan aikaan kuin lähes kaikki unionin tuotannonalan vahinkoindikaattorit kääntyivät laskuun. Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski sekä määrältään että arvoltaan, mikä johti markkinaosuuden pienenemiseen 10 prosenttiyksiköllä tarkastelujaksolla, kuten edellä johdanto-osan 65 kappaleessa todettiin. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintojen alittavuus esti unionin tuotannonalaa säilyttämästä hintatasonsa unionin markkinoilla. Tämä johti merkittävään kannattavuuden laskuun alle tason, joka mahdollistaisi tarpeelliset investoinnit.
(83)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneella halpatuonnilla, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat tarkastelujaksolla, on ollut ratkaiseva asema unionin tuotannonalan kärsimässä vahingossa, mikä näkyy sen heikossa taloudellisessa tilanteessa ja muiden vahinkoindikaattoreiden kehityksessä huonompaan suuntaan tarkastelujaksolla sekä markkinaosuuden pienenemisessä.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
3.1 Tuonti muista kolmansista maista
(84)
Tuonti kolmansista maista, joita tämä tutkimus ei koskenut, laski tarkastelujaksolla 23 prosenttia, mikä johti niiden markkinaosuuden pienenemiseen 2 prosenttiyksiköllä. Tämän tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 102 prosenttia.
(85)
Tuontimäärät ja -hinnat muista kolmansista maista tarkastelujaksolla kehittyivät seuraavasti:
Taulukko 9
Muut kolmannet maat
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Muun tuonnin kokonaismäärä (tonnia)
2 210
1 566
1 502
1 867
1 709
Indeksi
100
71
68
84
77
Muun tuonnin keskimääräinen hinta (euroa/tonni)
914
1 275
1 305
1 680
1 844
Indeksi
100
140
143
184
202
Lähde: Oikaistut Eurostatin tiedot.
(86)
Tuonnin määrä muista kolmansista maista laski tarkastelujaksolla 23 prosenttia, kun taas tuonnin hinnat kaksinkertaistuivat samana aikana. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat huomattavasti korkeammat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat koko tarkastelujakson ajan. Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tuonti muista kolmansista maista poistanut syy-yhteyttä havaitun polkumyynnin ja Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin unionin tuotannonalalle aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä.
3.2 Unionin tuotannonalan vientitoiminta
(87)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan vientimyynti väheni 10 prosenttia ja hinnat nousivat 8 prosenttia.
(88)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, ettei unionin tuotannonalan vientimyynti muihin kolmansiin maihin voinut poistaa syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon väliltä.
3.3 Käyttö kytkösmarkkinoilla
(89)
Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan käyttö kytkösmarkkinoilla kasvoi 56 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi:
Taulukko 10
2005
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Käyttö kytkösmarkkinoilla (indeksi)
100
126
115
148
156
Lähde: Kyselylomakevastaukset.
(90)
On kuitenkin huomattava, että unionin tuotannonalalla oli edelleen käyttämätöntä kapasiteettia 10 000-20 000 tonnia. Siksi voidaan katsoa, että siirtymisellä kytköskäyttöön reagoitiin Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneeseen tuontiin, sillä ottaen huomioon natriumglukonaatin alhainen hintataso saattaa olla kannattavampaa tuottaa jatkojalostustuotteita. Huomattava käyttämätön kapasiteetti natriumglukonaatin osalta osoittaa, että unionin tuotannonalan tarkoitus ei ole siirtyä pysyvästi jatkojalostustuotteiden valmistukseen vaan että jatkojalostustuotteiden valmistus voidaan nähdä keinona suojautua polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta.
(91)
Tästä syystä katsotaan, ettei kytköskäytön lisääntyminen poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
3.4 EU:n kulutuksen kehittyminen
(92)
EU:n kulutus laski tarkastelujaksolla 9 prosenttia, mikä johtunee nykyisestä taloudellisesta taantumasta. Sen vuoksi tutkittiin, onko kulutuksen laskulla voinut olla vaikutusta unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen.
(93)
Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski kuitenkin huomattavasti enemmän (21 %), kun taas tuonti Kiinasta kasvoi 77 prosenttia samana aikana. Markkinaosuudet kehittyivät samansuuntaisesti. Unionin tuotannonala menetti 10 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan, kun taas tuonti Kiinasta lähes kaksinkertaisti markkinaosuutensa vuoden 2005 12,8 prosentista tutkimusajanjakson 24,9 prosenttiin.
(94)
Edellä esitetyn perusteella voidaan alustavasti päätellä, ettei EU:n kulutuksen laskun voida sellaisenaan katsoa poistavan syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(95)
Edellä kuvattu analyysi osoitti, että Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat merkittävästi tarkastelujaksolla, ja sen hinnan alittavuus oli merkittävä. Kiinasta tulevan halpatuonnin markkinaosuus kasvoi samaan aikaan kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä yhdessä hintojen alentamispaineen kanssa johti unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen tarkastelujaksolla. Kun lisäksi tutkittiin muita tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle, ilmeni, ettei yhdelläkään niistä voinut olla merkittävää kielteistä vaikutusta.
(96)
Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa erotettiin asianmukaisesti kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisista vaikutuksista, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
F. UNIONIN ETU
1. Alustavat huomautukset
(97)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti Euroopan komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavan unionin tuotannonalan sekä tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.
2. Unionin tuotannonala
2.1 Toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen vaikutukset unionin tuotannonalaan
(98)
Kuten edellä esitetään, polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista on aiheutunut vahinkoa myyntimäärien huomattavana pienenemisenä ja hinnan alenemisena, mikä puolestaan on johtanut unionin tuotannonalan tilanteen heikkenemiseen. On odotettavissa, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeen unionin tuotannonalan kuivan natriumglukonaatin myynnin määrät kasvavat ja hinnat nousevat, minkä seurauksena unionin tuotannonala voisi saavuttaa hyväksyttävän kannattavuuden tason.
(99)
Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. On huomattava, että unionin tuotannonalan kannattavuuden lasku johtuu sen vaikeudesta kilpailla Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen halpatuonnin kanssa. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton ansiosta unionin tuotannonala todennäköisesti pystyy saamaan takaisin ainakin osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on positiivista vaikutusta kannattavuuteen.
(100)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki unionin tuotannonalan ponnistelut kannattavuuden palauttamisessa riittävällä tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi unionin tuotannonalan selviytymisen pitkällä aikavälillä.
(101)
Näin ollen on odotettavissa, että toimenpiteet olisivat vaikuttavia ja antaisivat unionin tuotannonalalle tilaisuuden toipua tutkimuksessa todetusta vahingollisesta polkumyynnistä.
3. Tuojat/kauppiaat
(102)
Kyselylomakkeet lähetettiin viidelle tuojalle. Yksikään niistä ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.
(103)
Tästä syystä päätellään alustavasti, että mahdolliset polkumyyntitoimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin/kauppiaisiin merkittävästi.
4. Käyttäjät
(104)
Kyselylomakkeet lähetettiin 23 käyttäjälle. Vain neljä käyttäjää toimi tutkimuksessa yhteistyössä, ja heistä vain kolme käytti ja toi suoraan Kiinasta peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Näiden kolmen yhteistyössä toimineen käyttäjän suora tuonti kattoi 10 prosenttia Kiinasta tulevasta kuivan natriumglukonaatin kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla. Neljäs yhteistyössä toiminut käyttäjä ei käyttänyt Kiinasta tuotua tarkasteltavana olevaa tuotetta.
(105)
Kyseiset neljä käyttäjää toimivat kemian teollisuudessa Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja tuottavat useita eri tuotteita; osassa tuotteita käytetään natriumglukonaattia raaka-aineena. Natriumglukonaatti ei ole erityisen merkittävä osa tuotantokustannuksia. Vaikka oletetaan, että hinnan korotusta ei voida siirtää lopullisen asiakkaan maksettavaksi, ehdotetun polkumyyntitullin enimmäisvaikutusten arvioidaan olevan hyvin vähäiset. Olisi huomattava myös, että tuotteet, joihin käytetään natriumglukonaattia, muodostavat vain alle 5 prosenttia näiden yritysten kokonaisliikevaihdosta.
(106)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että saatujen tietojen perusteella mahdolliset polkumyyntitoimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi.
5. Unionin etua koskevat päätelmät
(107)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(108)
Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(109)
Näiden toimenpiteiden tasoa määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittava tullin määrä.
(110)
Vahingollisen polkumyynnin vaikutukset poistavan tullin määrää laskettaessa katsottiin, että toimenpiteiden olisi oltava sellaisia, että unionin tuotannonala voisi niiden ansiosta kattaa tuotantokustannuksensa ja saada sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnistä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta. Valituksessa esitetyn voittomarginaalin (ennen veroja) katsottiin olevan kohtuullinen, ja sitä käytettiin tähän tarkoitukseen.
(111)
Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin lisäämällä edellä mainittu voittomarginaali tuotantokustannuksiin.
(112)
Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisen yhteydessä määritettyä oikaistua painotettua keskimääräistä tuontihintaa unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan painotettuun keskimääräiseen hintaan. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina tuonnin CIF-kokonaisarvosta.
(113)
Laskettaessa kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa koko maata koskevaa vahingon korjaavaa tasoa, on huomattava, että yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen. Sen vuoksi vahinkomarginaalia laskettaessa käytettiin valituksessa esitettyjä, tutkimusajanjaksoon nähden päivitettyjä tietoja.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(114)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(115)
Ehdotetut polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Yritys
Vahingon korjaava marginaali
Polkumyyntimarginaali
Polkumyyntitulli
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
29,9 %
5,6 %
5,6 %
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
51,1 %
27,3 %
Kaikki muut yritykset
53,4 %
79,2 %
53,4 %
(116)
Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
(117)
Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.
(118)
Polkumyyntitullin moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi jäännöstullia olisi sovellettava sekä yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että niihin tuottajiin, jotka eivät harjoittaneet vientiä unioniin tutkimusajanjaksolla.
3. Erityiset seurantatoimet
(119)
Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa seuraava:
(120)
Sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin viejiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.
(121)
Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(122)
Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kuivan natriumglukonaatin, jonka Customs Union and Statistics (CUS) -numero on 0023277-9 ja Chemical Abstracts Service (CAS) -numero on 527-07-1 ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2918 16 00 (TARIC-koodi 2918160010), tuonnissa.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat polkumyyntitullit ovat seuraavat:
Yritys
Tulli
Taric-lisäkoodi
Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd
5,6 %
A972
Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd
27,3 %
A973
Kaikki muut yritykset
53,4 %
A999
3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
5. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2010.