KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 404/2010
af 10. maj 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 13. august 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende import til EU af visse aluminiumshjul med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 30. juni 2009 af Association of European wheel manufacturers (EUWA) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af visse aluminiumshjul. Klagen indeholdt beviser for, at den pågældende vare blev dumpet, og at dumpingen forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, de EU-producenter, der er nævnt i klagen, andre kendte producenter i EU, de eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af proceduren, og repræsentanter for Kina om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, som anmodede om det og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter, blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage disse, blev alle eksporterende producenter, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de grundlæggende oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen.
(6)
I alt 36 virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder (»grupper«) i Kina gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for fristen. Disse 36 virksomheder eller grupper producerede og/eller eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i løbet af undersøgelsesperioden og udtrykte ønske om at indgå i stikprøven. De blev betragtet som samarbejdsvillige virksomheder og blev taget i betragtning til at indgå i stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Kina, dvs. de samarbejdsvillige kinesiske virksomheders andel i procent af eksporten til EU i forhold til den samlede kinesiske eksport til EU, var på ca. 90 %.
(7)
Efter at have hørt de berørte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, udtog Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksportmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, og som tog højde for de samarbejdsvillige virksomheder eller gruppers geografiske spredning. Stikprøven består af fire (grupper af) virksomheder, som tegner sig for 47 % af eksporten til EU fra de 36 samarbejdsvillige virksomheder eller grupper, og ca. 43 % af den samlede eksport til EU fra Kina. De kinesiske myndigheder og det kinesiske handelskammer accepterede Kommissionens udtagning af stikprøven, men anmodede om at inkludere mindst to andre (grupper af) virksomheder i stikprøven. Da den oprindeligt udtagne stikprøve består af 20 virksomheder, der hører til fire grupper, blev det besluttet, at der ikke kunne tilføjes flere virksomheder eller grupper, da dette ville hindre afslutningen af undersøgelserne inden for de fastsatte frister.
(8)
Fem eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel undersøgelse og indsendte de relevante oplysninger inden for den fastsatte frist med henblik på anvendelse af grundforordningens artikel 9, stk. 6, og artikel 17, stk. 3. Da stikprøven allerede omfattede 4 grupper med mange virksomheder involveret, konkluderede Kommissionen dog, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, at der ikke kan foretages individuelle undersøgelser af eksporterende producenter i Kina, som ikke indgår i stikprøven, da dette ville være urimelig byrdefuldt og forhindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.
(9)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, som havde anmodet herom, og til myndighederne i Kina.
(10)
Indledningsmeddelelsen blev sendt til ca. 40 EU-producenter af aluminiumshjul. Der er modtaget 17 besvarelser. Fem grupper af virksomheder blev udtaget til stikprøven, da de blev anset for at være repræsentative for den samlede EU-produktion udtrykt i salgsmængder og produktion i EU (mere end 75 %), geografisk dækning og aktivitetstype, dvs. produktion af oprindeligt udstyr (OEM) og det såkaldte eftermarkedssalg (AM), se betragtning 19 ff. for yderligere detaljer. Selv om de EU-producenter, der indgår i stikprøven, hovedsagelig solgte direkte til OEM-segmentet, solgte to af de producenter, der indgik i stikprøven, også til AM-segmentet. Virksomheder, der ikke bidrog til klagen, blev også inkluderet i stikprøven.
(11)
I løbet af undersøgelsen fremsatte parterne en række påstande vedrørende påståede forskelle mellem OEM- og AM-segmentet. Med henblik på at indhente yderligere oplysninger blev det besluttet at udvide stikprøven til endnu en (stor) producent, som er aktiv i AM-segmentet.
(12)
Klagerne anmodede om, at deres navne blev hemmeligholdt af frygt for eventuelle modforanstaltninger fra kunder eller konkurrenter. Kommissionen vurderede, at der var en reel mulighed for modforanstaltninger og accepterede at hemmeligholde deres navne. Efter indledningen af proceduren accepterede samtlige samarbejdsvillige virksomheder at offentliggøre deres navne i forbindelse med samarbejdet i proceduren, men ikke, hvor dette var relevant, i deres egenskab af klagere.
(13)
Indledningsmeddelelsen blev sendt til ca. 80 importører og importører/brugere af aluminiumshjul. Der blev modtaget 40 besvarelser fra virksomheder, der tegnede sig for ca. en tredjedel af den samlede import fra Kina. 12 af disse besvarelser kom fra importører, og resten fra importerende brugere. Syv virksomheder blev medtaget i stikprøven (fem importører og to importerende brugere).
(14)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de seks EU-producenter i stikprøven, til de eksporterende producenter i stikprøven for Kina, og til de virksomheder, der anmodede om individuel behandling, samt til de syv importører i stikprøven. Der blev desuden sendte spørgeskemaer til brugere og andre samarbejdsvillige producenter.
(15)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, og fra fem kinesiske eksporterende producenter, der anmodede om individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Der blev desuden modtaget besvarelser fra de seks EU-producenter i stikprøven, tre importører, der ikke var forretningsmæssigt forbundne med en eksporterende producent, fra ni andre EU-producenter og 13 brugere. Der blev også modtaget redegørelser fra det kinesiske handelskammer og fra to brugersammenslutninger.
(16)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig fastslåelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Borbet group:
Borbet Solingen GmbH - Tyskland
-
Heyes Lemmerz group:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Tjekkiet
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. Italien
-
Ronal group:
-
Ronal AG - Schweiz
-
Ronal Polska Sp. z o.o.-Polen
-
Speedline s.r.l. Italien
-
Mapsa S. Coop. L. - Spanien
-
AEZ - Tyskland
-
Française de Roues S.A.S.V.- Frankrig
b)
Eksporterende producenter og deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd. (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd. (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU
-
OZ Deutschland, Biberbach (Tyskland)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italien)
d)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Singapore
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Brugere
-
Renault - Frankrig
-
BMW - Tyskland.
(17)
I betragtning af behovet for at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter, der eventuelt ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra referencelandet Tyrkiet:
f)
Producenter i Tyrkiet
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Undersøgelsesperiode
(18)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(19)
Den pågældende vare er aluminiumshjul til motorkøretøjer henhørende under KN-kode 8701-8705 med eller uden tilbehør og med eller uden dæk med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8708 70 10 og ex 8708 70 50.
(20)
Den pågældende vare sælges i EU via to distributionskanaler, nemlig til segmentet for producenter af oprindeligt udstyr (OEM) og til det såkaldte eftermarkedssegment (aftermarket) (AM). I OEM-segmentet gennemfører bilfabrikanter udbudsprocedurer for aluminiumshjul (ca. to år før lanceringen af en ny bilmodel) og indgår i en proces med henblik på at udvikle et nyt hjul, som vil bære deres varemærke. Både EU-producenter og kinesiske eksportører konkurrerer om de samme udbud. I AM-sektoren designes, udvikles og varemærkes aluminiumshjul af producenter af aluminiumshjul, som derefter videresælges til grossister, detailhandlere, tuningvirksomheder, bilværksteder mv.
(21)
En eksportør påstod, at aluminiumshjul til OEM-segmentet burde udelukkes fra undersøgelsens varedækning, idet de kun anvendes til nye biler, mens aluminiumshjul til AM-segmentet kan erstatte OEM-hjulet i hele bilmodellens levetid. Denne påstand er selvmodsigende, da den bekræfter, at »AM-aluminiumshjul« skal passe til og yde samme præstationer som »OEM-aluminiumshjul«. »AM-aluminiumshjul« kan nemlig produceres med andre metoder (3), i alle størrelser og vægtangivelser, med alle forskellige typer belægning osv. Forskellen mellem »OEM-« og »AM-aluminiumshjul« vedrører udelukkende de forskellige distributionskanaler, hvilket betyder, at bilindustrien er involveret i processen med at udvikle og designe hjulet. Det er endvidere blevet påstået, at prisfastsættelsen for »OEM-« og »AM-aluminiumshjul« varierer, da førstnævnte er knyttet til prisændringerne på London Metal Exchange (»LME«). Bilfabrikanterne anvender ganske rigtigt en såkaldt zero-base prisformel. Den består af tre elementer: 1) aluminiumsprisen (variabel, knyttet til LME), 2) værdiforøgede forarbejdningsomkostninger, og 3) en fast høj kvalitet. Denne prisfastsættelsesmetode tilpasses bilindustriens behov, men omkostningselementerne til aluminiumhjul til både »OEM-« og »AM-segmentet« er de samme.
(22)
Selv om der anvendes forskellige distributionskanaler til aluminiumshjul til »OEM«- og »AM«-segmentet, har de dog de samme fysiske og tekniske egenskaber og er ombyttelige. De betragtes derfor som en enkelt ensartet vare. Desuden sælges og importeres aluminiumshjul fra Kina i betydelige mængder via begge salgskanaler. Ud fra disse resultater konkluderes det foreløbigt, at udelukkelsen af »OEM-aluminiumshjul« fra varedækningen i denne undersøgelse ikke er berettiget.
(23)
En interesseret part påstod, at hjul til gokarts burde udelukkes, da gokarts ikke hører under KN-kode 8701 - 8705. Denne part argumenterede dog ikke overbevisende for, at gokarts ikke kan omfattes af ovennævnte KN-koder, og påstanden afvistes derfor foreløbigt.
(24)
Samme part påstod, at hjul til terrængående køretøjer også burde udelukkes fra varedækningen, idet disse hjul skulle være grundlæggende anderledes end hjul til andre køretøjer. Visse terrængående køretøjer kan dog klassificeres under KN-kode 8701 - 8705, og hjulene til disse køretøjer falder derfor under varedækningen for denne undersøgelse. Derfor blev påstanden foreløbigt afvist.
2. Samme vare
(25)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og aluminiumshjul, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der blev valgt som midlertidigt referenceland, samt aluminiumshjul, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(26)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
-
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(27)
I denne undersøgelse anmodede samtlige eksporterende grupper i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(28)
For samtlige eksporterende grupper i stikprøven indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg i de pågældende grupper alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningerne om markedsøkonomisk behandling.
(29)
Det fremgik af undersøgelsen, at ingen af de fire kinesiske virksomhedsgrupper kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, da de ikke opfyldte alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), af følgende årsager.
(30)
Ingen af de eksporterende grupper i undersøgelsen kunne påvise, at de opfyldte det første kriterium, da der blev konstateret statslig indgriben i beslutninger vedrørende det vigtigste råmateriale (aluminium).
(31)
Det viste sig nemlig, at samtlige grupper i stikprøven indkøbte størstedelen af det aluminium, der anvendes til produktion af aluminiumshjul, på det kinesiske hjemmemarked på grundlag af langvarige kontrakter. Priserne fastsættes ud fra prisnoteringerne for primæraluminium på de kinesiske spotmarkeder plus en forarbejdningsafgift (og for en virksomheds vedkommende også på Shanghai Futures Exchange (SHFE)). Det skal i den forbindelse påpeges, at prisnoteringen på spotmarkederne er identisk med SHFE.
(32)
Det skal desuden bemærkes, at den kinesiske stat spiller en vigtig rolle i prisfastsættelsen for primæraluminium og regelmæssigt griber ind på markedet med en række instrumenter.
(33)
For det første er aluminium til eksport pålagt en momssats på 17 % (mens momsen på eksport af færdige varer refunderes) plus en eksportafgift på 15 %.
(34)
Dernæst griber staten ind i prisfastsættelsesmekanismen på Shanghai Futures Exchange (SHFE), som er en lukket børs for virksomheder, der er registreret i Kina, og kinesiske borgere. Denne statslige indgriben i prisfastsættelsesmekanismen på SHFE hænger sammen med statens rolle som sælger af primæraluminium og opkøber heraf via State Reserve Bureau og andre statslige organer. Staten fastsætter desuden daglige prisbegrænsninger gennem reglerne for SHFE, som er blevet godkendt af det statslige kontrolorgan, China Securities Regulatory Commission (CSRC).
(35)
Et andet eksempel på statslig indgriben er den kinesiske regerings nyligt vedtagne vækstpakke, der har til formål at begrænse virkningerne af den økonomiske krise. Ved udgangen af 2008 iværksatte State Reserves Bureau en ordning til indkøb af aluminium fra smelteanlæg med henblik på at bidrage til deres aktiviteter, da den globale finanskrise reducerede efterspørgslen. Disse statsstøttede opkøb absorberede hovedparten af lagrene på hjemmemarkedet og fik priserne til at stige i første halvdel af 2009.
(36)
Dette blev betragtet som en af faktorerne for statslig indgriben i virksomhedernes beslutninger vedrørende råmaterialer. Den nuværende kinesiske ordning med høj eksporttold og manglende momsrefusion for eksport af primæraluminium og andre råmaterialer kombineret med ingen eksportafgifter og momsrefusion på eksport af varer i det efterfølgende produktionsled og statslig indgriben i prisfastsættelsen på SHFE har i det store og hele ført til en situation, hvor de kinesiske aluminiumspriser fortsat fastsættes ved statslig indgriben. Dette har ført til en situation, hvor priserne på LME historisk har adskilt sig væsentligt fra priserne på det kinesiske marked (4) mellem medio 2005 og ultimo 2008. LME's priser har været betydeligt højere end priserne på de kinesiske markeder, hvilket fremhæver manglen på effektiv handel mellem de kinesiske markeder og markeder i resten af verden.
(37)
De mange statsligt indførte fordrejninger i de kinesiske priser på primæraluminium påvirker beslutningerne hos de kinesiske producenter af aluminiumshjul i forbindelse med indkøb af råmaterialer. De har desuden stor fordel af disse fordrejninger, idet de normalt køber aluminium på det kinesiske marked fra lokale leverandører, der anvender de kinesiske spotmarkedspriser (eller SHFE-priser) som benchmark, men de kan også købe en vis mængde til LME-priser, når priserne på det kinesiske marked er højere som følge af statslig indgriben.
(38)
Ud over den generelle situation, som er beskrevet oven for, opfylder tre andre grupper heller ikke betingelserne under det første kriterium på grund af betydelig statslig indgriben i forbindelse med andre vigtige erhvervsmæssige beslutninger. I en af de tre grupper har en statsejet virksomhed en vetoret, der ikke står i rimeligt forhold til aktieandelen i to af gruppens virksomheder, i forbindelse med vigtige beslutninger. I de fleste af virksomhederne i en anden gruppe er visse vigtige beslutninger underlagt betydelig statslig indgriben, enten fordi virksomhederne er 100 % statsejede eller fordi direktøren, der repræsenterer den statsejede aktionær, har vetoret i forbindelse med vigtige erhvervsmæssige beslutninger. Undersøgelsen viste desuden, at det lokale statslige arbejdsformidlingskontor har vetoret vedrørende ansættelse af arbejdstagere i to af disse virksomheder, selv om virksomhederne påstår det modsatte. I en tredje gruppe har den familie, der kontrollerer gruppen, forbindelser til regeringspartiet, og en af virksomhederne i gruppen er underlagt betydelig statslig indgriben i forbindelse med visse vigtige beslutninger, idet direktøren, som repræsenterer en statsejet aktionær, har vetoret i forbindelse med vigtige erhvervsmæssige beslutninger.
(39)
I en gruppe er der et klart brud på de grundlæggende regnskabsprincipper i alle gruppens virksomheder. Navnlig IAS 1 (fremlæggelse af regnskaber), IAS 12 (indkomstskat) og IAS 16 (ejendomme, anlæg og udstyr) blev ikke overholdt. Det konkluderes derfor, at regnskaberne ikke blev udarbejdet og revideret i henhold til de internationale regnskabsstandarder. I en anden gruppe konkluderede Kommissionens tjenestegrene, at IAS 1 og IAS 31 ikke var overholdt.
(40)
I en gruppe var der tydelige fordrejninger i forbindelse med brugsretten til jorden og køb af anlægsaktiver i flere virksomheder, og de fleste virksomheder i denne gruppe havde haft fordel af præferentielle skatteordninger, skatterefusion og støtteordninger, som udgør fordrejninger overført fra et ikke-markedsøkonomisk system. Disse fordrejninger var betydelige målt i f.eks. omsætning.
(41)
Hvad angår en anden gruppe i stikprøven, havde tre af gruppens virksomheder haft fordel af præferentielle skatteordninger, hvilket udgør fordrejninger overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Disse fordrejninger kan anses for betydelige målt i f.eks. omsætning.
(42)
Undersøgelsen viste desuden for en anden gruppe, at to af dens virksomheder ikke opfyldte det tredje kriterium. Den første virksomhed betalte brugsretten til jorden længe efter betalingsfristen uden pålæg af sanktioner, selv om kontrakten tydeligt omtalte sanktioner. Dette medførte direkte støtte fra staten (som er den egentlige ejer af jorden) i virksomhedens etableringsfase. Den anden virksomhed blev etableret som følge af et opkøb af aktiver fra en statsejet producent af aluminiumshjul på ikke-markedsbestemte vilkår, hvilket var udtryk for en uforholdsmæssig fordel i virksomhedens etableringsfase.
(43)
En gruppe påstod, at købet af aktiver fra en statsejet producent blev gennemført på markedsvilkår. Parten kunne dog ikke påvise, at hele transaktionen kunne betragtes som fri for fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(44)
Endelig havde virksomheder fra en anden gruppe fordel af betydelige skattefritagelser og finansiel støtte, som havde en væsentlig indvirkning på virksomhedernes finansielle situation målt i f.eks. omsætning.
(45)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende eksporterende grupper i Kina, de kinesiske myndigheder, det kinesiske handelskammer og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(46)
En gruppe anfægtede det forhold, at Kommissionen ikke havde truffet beslutning om markedsøkonomisk behandling inden for den frist på tre måneder, som er fastsat i grundforordningen, og påstod, at eksportørerne havde truffet alle nødvendige foranstaltninger før denne frist for at give Kommissionen mulighed for at undersøge, hvilken virkning, beslutninger om markedsøkonomisk status ville få for beregningen af dumpingmargenen. Det blev med andre ord påstået, at den markedsøkonomiske behandling skal behandles inden for fristen på tre måneder, for så vidt at besvarelserne af antidumpingspørgeskemaet er indsendt inden for denne frist. Ellers er der risiko for, at oplysningerne i antidumpingspørgeskemaet kan få betydning for beslutningen om at indrømme markedsøkonomisk behandling.
(47)
I den foreliggende sag skal det dog understreges, at beslutningen om markedsøkonomisk behandling ikke kunne træffes inden for fristen på tre måneder, da de fleste oplysninger om markedsøkonomisk behandling blev indhentet ved kontrolbesøg, som blev afsluttet efter fristens udløb. Beslutningen om ikke at indrømme markedsøkonomisk behandling til de eksporterende grupper i stikprøven blev under alle omstændigheder truffet efter en grundig vurdering af de fem relevante kriterier for markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(48)
Vedrørende det første kriterium blev det påstået, at der er reel handel mellem de kinesiske markeder og LME, idet der blev eksporteret mindre mængder af aluminium til/fra Kina i undersøgelsesperioden. Denne påstand kan ikke accepteres på grund af forskellene i prisniveauer mellem de kinesiske markeder og LME.
(49)
Under det andet kriterium fandt Kommissionen en række uoverensstemmelser med forskellige IAS-standarder i to virksomheders regnskaber. Det kunne dog ikke på grundlag af de fremsatte påstande konkluderes, at disse to virksomheder har et tydeligt regnskab, som revideres uafhængigt i henhold til de internationale regnskabsstandarder.
(50)
Under det tredje kriterium blev der fremsat en række påstande. Det blev påstået, at virkningen af finansiel støtte, brugsret til jord og andre fordele såsom skattefritagelser ikke medførte væsentlige fordrejninger i virksomhedernes finansielle situation. Denne påstand kan ikke accepteres, da virkningen af disse ordninger er betydelig, når den måles i omsætning.
(51)
Det blev desuden påpeget, at en række støtteordninger og finansielle fordele ikke var virksomhedsspecifikke og derfor ikke kan betragtes som værende overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Det skal i den forbindelse understreges, at analysen vedrørende markedsøkonomisk behandling viser, om der er statslig indgriben uanset om den er virksomhedsspecifik. Det faktuelle grundlag for påstanden er under alle omstædigheder ikke korrekt. De fordele, som virksomhederne i denne undersøgelse har haft, kan faktisk betragtes som virksomhedsspecifikke, idet de alle er målrettet til en bestemt type virksomheder, f.eks. en udenlandsk virksomhed, som er etableret i et bestemt område og har ført ad hoc-forhandlinger med de lokale myndigheder om tildeling af støtte, køb af udstyr på hjemmemarkedet, teknologisk opgradering, deltagelse i messer, investeringer i FoU osv.
(52)
Endelig blev det påstået, at de indkomstskattefritagelser og nedslag for udenlandske virksomheder, der trådte i kraft i 2005, ikke udgør en fordrejning overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Denne fortolkning kan ikke accepteres. Det tredje kriterium vedrører ikke tidsbegrænsede indgreb (indtil 1998, hvor Kina begyndte at anvende de markedsøkonomiske regler) eller indgreb med begrænset anvendelse, men indgreb, der antyder statslig indgriben i udformning af erhvervsklimaet gennem foranstaltninger, der er typiske for et ikke-markedsøkonomisk land såsom diskriminerende skatteregler.
(53)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de kinesiske virksomheder, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Det blev derfor fastslået, at virksomhederne ikke burde indrømmes markedsøkonomisk behandling. Det rådgivende udvalg blev hørt og gjorde ikke indsigelse mod disse konklusioner.
2. Individuel behandling
(54)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der eventuelt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af grundforordningens artikel 2, stk. 7, undtagen hvis virksomhederne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, kan påvise, at deres eksportpriser og -mængder samt vilkårene og betingelserne for salget fastsættes frit, at valutaomregninger foretages til markedskursen, og at en eventuel statslig indgriben ikke muliggør omgåelse af foranstaltninger, hvis eksportører pålægges forskellige toldsatser.
(55)
De eksporterende grupper, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis der ikke kunne indrømmes dem markedsøkonomisk behandling. Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det foreløbigt, at to af de fire kinesiske virksomheder i stikprøven opfylder alle betingelserne for individuel behandling. To af grupperne i stikprøven kan ikke indrømmes individuel behandling. Den statslige indgriben i CITIC Dicastal and Baoding er af et omfang, der giver mulighed for omgåelse af foranstaltninger, hvis individuelle eksportører pålægges forskellige toldsatser, navnlig i betragtning af at disse to grupper har to fælles joint ventures, der producerer den pågældende vare.
(56)
Af de fire eksporterende grupper i stikprøven kan følgende grupper indrømmes en individuel undersøgelse:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Normal værdi
3.1. Valg af referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(58)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Tyrkiet som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(59)
Kun en eksportør modsatte sig dette valg og foreslog Malaysia som et alternativt land, men erklærede senere, at de malaysiske virksomheder ikke var villige til at samarbejde med Kommissionen.
(60)
Kommissionen undersøgte derefter, om det var hensigtsmæssigt at anvende Tyrkiet som referenceland. Det blev konkluderet, at Tyrkiet med fem nationale producenter og betydelig import fra tredjelande er et marked med udtalt konkurrence. Der var desuden ingen væsentlige forskelle i produktionsmetoderne mellem producenter i Tyrkiet og Kina. I betragtning af ovenstående viste undersøgelsen ingen grund til at konkludere, at Tyrkiet ikke er et egnet land med henblik på fastsættelsen af den normale værdi. De tyrkiske producenter sælger desuden varetyper, der kan sammenlignes med de varer, som eksporteres fra Kina.
(61)
To producenter i Tyrkiet besvarede det spørgeskema, som blev sendt til alle producenter af aluminiumshjul i Tyrkiet.
(62)
Oplysningerne i de samarbejdsvillige tyrkiske producenters besvarelser blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(63)
Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Tyrkiet er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(64)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor:
(65)
Den pågældende vare solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet i Tyrkiet.
(66)
Det blev undersøgt, om salget på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(67)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i undersøgelsesperioden, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(68)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af alene den varetype.
(69)
For en varetype, hvor der ikke var fortjenstgivende salg, blev den normale værdi baseret på produktionsomkostningerne for den pågældende vare, som blev solgt på hjemmemarkedet, plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og et rimeligt beløb for fortjeneste på hjemmemarkedet.
(70)
Endelig blev den normale værdi for et begrænset antal varetyper beregnet på grundlag af den normale værdi for sammenlignelige varetyper med justering for fysiske forskelle.
3.3. Eksportpriser
(71)
I alle de tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i EU, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk blev betalt eller skulle betales.
(72)
I tilfælde, hvor salget foregik via en forretningsmæssigt forbunden importør eller forhandler, blev eksportpriserne beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, på grundlag af den pågældende importørs/forhandlers videresalgspriser til de første uafhængige kunder i EU. Der blev foretaget justeringer for alle de omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Hvad angår fortjenstmargenen, blev en ikke-forretningsmæssigt forbunden importørs/forhandlers fortjeneste på den pågældende vare anvendt, da den forretningsmæssigt forbundne importørs/forhandlers faktiske fortjeneste ikke blev betragtet som et pålideligt grundlag på grund af forholdet mellem de eksporterende producenter og den forretningsmæssigt forbundne importør/forhandler.
3.4. Sammenligning
(73)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(74)
Prissammenligningen mellem hjul, der eksporteredes fra Kina, og hjul, der solgtes på det tyrkiske marked af tyrkiske samarbejdsvillige producenter, blev foretaget ved at skelne mellem salg til OEM og salg i eftermarkedssegmentet.
(75)
Derudover blev der foretaget passende justeringer vedrørende transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, indirekte skatter og bankgebyrer i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
4. Dumpingmargener
4.1. For samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, som blev indrømmet individuel behandling
(76)
For de to virksomheder i stikprøven, der blev indrømmet individuel behandling, blev dumpingmargenerne fastlagt ved en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi for de tyrkiske producenter, som samarbejdede fuldt ud, og hver enkelt virksomheds vejede gennemsnitlige eksportpris ved salg til EU, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(77)
Udtrykt i procent af importprisen, EU's grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:
Virksomhed
Dumpingmargen
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
61,8 %
4.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(78)
Dumpingmargenen for virksomheder i stikprøven, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, og for samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, blev beregnet som et vejet gennemsnit af resultaterne for alle virksomheder i stikprøven. For de to virksomheder, der hverken blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, blev beregningerne foretaget efter metoden i betragtning 76. Dumpingmargenen udgør i procent af importprisen, EU's grænse, ufortoldet 48,7 %.
4.3. For alle andre eksporterende producenter
(79)
Da samarbejdsgraden i Kina var meget høj, blev den landsdækkende dumpingmargen for alle andre eksportører i Kina beregnet på grundlag af de transaktioner med den højeste dumpingmargen, der var foretaget af en samarbejdsvillig kinesisk eksporterende producent. Restdumpingmargenen udgør derfor 69,3 % af importprisen, EU's grænse, ufortoldet.
D. SKADE
1. EU-produktion
(80)
Aluminiumshjul produceres af ca. 30 virksomheder beliggende i mange EU-lande. De virksomheder, der støttede klagen og samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for mere end 85 % af den samlede EU-produktion i UP.
(81)
Den samlede EU-produktion og støtten til undersøgelsen blev fastslået på grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder oplysninger fra klagen, data indhentet fra EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen, oplysninger indhentet fra producenterne i stikprøven og andre samarbejdsvillige producenter. Med disse oplysninger kunne Kommissionen bekræfte, at der findes andre producenter, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og fastslå omfanget af deres produktion.
(82)
En producent i stikprøven blev anset for at importere den pågældende vare fra Kina og videresælge den på EU-markedet. Det fremgik efter en sammenligning med virksomhedens samlede salg, at importen var marginal og ikke indvirkede på virksomhedens status som EU-producent.
2. EU-forbruget
(83)
I den betragtede periode udviklede EU-forbruget sig således:
EU-forbruget
2006
2007
2008
UP
Enheder (i 000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeks 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
EU-forbruget (5) blev fastslået ved at lægge importen baseret på Eurostat's data til EU-producenternes EU-salg. Importen af aluminiumshjul klassificeres under to KN-koder, som også omfatter andre varer. For at anslå andelen af aluminiumshjul under hver KN-kode blev importandelen heraf under KN-kode 8708 70 10 og 8708 70 50 fastslået på landebasis ud fra den metode, der var foreslået i klagen. Da importen var angivet i vægt, blev omregningen til enheder også foretaget ud fra den metode, der var foreslået i klagen (der anvendes en gennemsnitsvægt pr. enhed). Disse data blev krydstjekket med og bekræftet af data fra de kinesiske eksportører i stikprøven. EU-leverancerne blev beregnet ved at lægge leverancerne fra EU-producenterne i stikprøven sammen med leverancerne fra de andre producenter (data indhentet i perioden inden undersøgelsen startede, data fra klagen, visse skøn på grundlag af data fra producenter i stikprøven).
(85)
Generelt faldt forbruget med 15,5 % i den betragtede periode, men fulgte en uensartet tendens med et markant fald på 15,1 % mellem 2008 og UP. Forbruget steg fra 58,6 mio. enheder i 2006 til 62,4 mio. enheder i 2007 og faldt derefter til 58,3 mio. enheder i 2008 og 49,5 mio. enheder i UP.
3. Import fra Kina
3.1. Mængde og markedsandel af importen af den pågældende vare
(86)
Importen fra Kina har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:
Importmængder i 1 000 enheder
2006
2007
2008
UP
Kina
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeks 2006 = 100
100
139
157
166
Markedsandel (%)
6,3
8,2
10
12,4
Kilde: Eurostat og EU-producenternes data om EU-salg
(87)
Importmængden fra Kina steg fra 3,7 mio. enheder i 2006 til 5,1 mio. enheder i 2007, 5,8 mio. enheder i 2008 og 6,1 mio. enheder i UP. Importen steg således med mere end 66 % mellem 2006 og UP.
(88)
Markedsandelen for importen fra Kina fordobledes. Den steg fra 6,3 % i 2006 til 8,2 % i 2007, 10 % i 2008 og 12,4 % i UP. Generelt steg importen fra Kina med 6,1 procentpoint i løbet af den betragtede periode.
3.2. Importpriser
(89)
I tabellen nedenfor sammenlignes de gennemsnitlige kinesiske importpriser (baseret på Eurostat, da spørgeskemaerne for eksportører kun vedrørte UP og ikke de forudgående år) med de gennemsnitlige salgspriser hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
EUR/enhed
2006
2007
2008
UP
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
EU-producenter i stikprøven
49,7
49,7
48
46,5
Forskel
15
16,2
16,6
14,6
(90)
De gennemsnitlige priser ved import fra Kina faldt konstant - med 9,5 % - mellem 2006 og 2008 for derefter at stige lidt - med 0,5 % - i UP. Priserne faldt med 8 % i den betragtede periode.
(91)
Ud fra denne prissammenligning kan det konkluderes, at de kinesiske importpriser generelt konstant lå betydeligt under priserne hos EU-producenterne i stikprøven i løbet af den betragtede periode, hvilket tvang sidstnævnte til at reducere deres egne priser betydeligt.
3.3. Prisunderbud
3.3.1. Generelle bemærkninger
(92)
Denne sag er kendetegnet ved en segmentbestemt opdeling i to distributionskanaler, nemlig OEM- og AM-segmentet. Hovedparten af EU-producenternes salg er desuden koncentreret om OEM-segmentet, mens importen fra Kina hovedsagelig sælges til AM-segmentet (ca. 70 % af importen fra Kina.). Den segmentbestemte distribution af EU-erhvervsgrenens salg og importen fra Kina er således asymmetrisk.
3.3.2. Underbud
(93)
Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem de priserne for EU-producenterne stikprøven og det pågældende lands importpriser. Salgspriserne for EU-producenterne i stikprøven var dem, der anvendes til uafhængige kunder, i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i EU og efter fradrag af nedslag og rabatter.
(94)
Disse priser blev sammenlignet med de kinesiske eksporterende producenters salgspriser, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priser cif, frit EU's grænse med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen.
(95)
Med udgangspunkt i oplysningerne fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven viste sammenligningen, at de pågældende importerede varer i UP blev solgt i EU til priser, der lå mellem 22 % og 37 % under EU-erhvervsgrenens priser (udtrykt i procent af sidstnævntes priser). Det fremgår tydeligt af dette underbudsniveau og den negative prisudvikling i EU-erhvervsgrenen, at der havde fundet et betydeligt pristryk sted.
(96)
Visse parter påstod, at underbudsniveauet udelukkende burde beregnes ud fra den »merværdiskabende«-komponent i prisen (ekskl. udgifterne til aluminium). Ved brug af denne metode ville underbuddet være betydeligt højere. Da det underbudsniveau, som blev beregnet på grundlag af den fulde pris, allerede var ganske højt, blev denne metode ikke yderligere undersøgt.
(97)
Det høje underbudsniveau og pristrykket (jf. betragtning 89 ff.) i EU-erhvervsgrenen beviser dumpingens udtalte indvirkning i denne sag.
(98)
For at imødegå eventuelle spørgsmål om forskellene mellem de to segmenter, blev der for begge segmenter gennemført en separat analyse ud fra samme metode som ovenfor. Underbuddet er stadig betydeligt i begge segmenter (mellem 13 og 30 % for OEM-salg, og mellem 56 og 63 % for AM-salg).
4. Import fra andre tredjelande end Kina
(99)
Nedenstående tabel viser udvikling i importen fra andre tredjelande end Kina.
Importmængder i 1 000 enheder
2006
2007
2008
UP
Tyrkiet
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeks 2006 = 100
100
109
97
83
Markedsandel (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norge
1 079
1 210
1 106
520
Indeks 2006 = 100
100
112
102
48
Markedsandel (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Sydafrika
490
851
790
700
Indeks 2006 = 100
100
173
161
143
Markedsandel (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Andre
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeks 2006 = 100
100
108
99
78
Markedsandel (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Som det fremgår af ovenstående, er Tyrkiet den næststørste importør efter Kina med en betydelig, men stabil markedsandel. Markedsandelen for importen fra andre tredjelande end Kina og Tyrkiet faldt fra 9 % i 2006 til 8,4% i UP. Virkningen af priserne for denne import på EU-erhvervsgrenen behandles i betragtning 136 ff.
5. EU-erhvervsgrenens situation
5.1. Generelt
(101)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrens situation fra 2006 til UP.
(102)
Der blev, som forklaret ovenfor, anvendt stikprøver. Med henblik på skadesanalysen blev skadesindikatorerne analyseret på følgende to niveauer:
-
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og dumpingmargenernes størrelse) blev analyseret for hele EU-erhvervsgrenen. Oplysningerne stammer hovedsagelig fra spørgeskemabesvarelser fra de seks virksomheder i stikprøven og supplerende minispørgeskemaer. Disse spørgeskemaer vedrører virksomheder, der tegner sig for mere end 80 % af den samlede EU-produktion. For at omfatte hele EU-produktionen blev der foretaget visse ekstrapoleringer for den resterende produktion som supplement til de tilgængelige data fra forskellige kilder, navnlig data fra klagen og data indhentet før indledningen af undersøgelsen. Alle disse faktorer blev krydstjekket, hvor det var muligt, med generelle oplysninger fra de relevante statistikker.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer samt produktionsomkostninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
5.2. Makroøkonomiske indikatorer
5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(103)
Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse for hele EU-produktionen:
2006
2007
2008
UP
Produktion (enheder)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeks (2006 = 100)
100
100
91
76
Produktionskapacitet (enheder)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeks (2006 = 100)
100
99
100
96
Kapacitetsudnyttelse (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeks (2006 = 100)
100
100
91
79
(104)
Produktionen var, jf. tabellen ovenfor, forholdsvis stabil og lå på ca. 49,5 mio. enheder i 2006 og 2007, og faldt derefter til 45,2 mio. enheder i 2008 og 37,6 mio. enheder i UP, et fald på 24 % i løbet af den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt med 19,4 procentpoint i den samme periode.
(105)
Nedgangen i kapacitetsudnyttelsen i en situation med et fald i kapaciteten kan kun tilskrives den markante nedgang i produktionen.
5.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(106)
Tallene nedenfor angiver salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed for alle EU-producenter.
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde for hele EU-erhvervsgrenen i 1 000 enheder
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeks (2006 = 100)
100
103
94
79
Markedsandel (%)
78
75
74
72
Indeks (2006 = 100)
100
97
95
93
(107)
EU-salget steg fra 45,4 mio. enheder i 2006 til 46,6 mio. enheder i 2007, og faldt derefter til 42,8 mio. enheder i 2008 og 35,7 mio. enheder i UP, et fald på 21 % i løbet af den betragtede periode.
(108)
Samtlige EU-producenter mistede løbende markedsandele, fra 78 % i 2006 til 75 % i 2007, 74 % i 2008 og 72 % i UP, altså et samlet tab på 6 procentpoint i løbet af den betragtede periode. I samme periode blev markedsandelen for den kinesiske import forøget med over 6 procentpoint.
5.2.3. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2006
2007
2008
UP
Antal medarbejdere
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeks (2006 = 100)
100
104
101
91
Produktivitet (enheder/ansat)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeks (2006 = 100)
100
95
90
83
Årslønninger (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeks (2006 = 100)
100
89
83
82
(109)
Beskæftigelsen steg fra 14 204 ansatte ultimo 2006 til 14 418 ansatte ultimo 2007, faldt til 14 309 ansatte ultimo 2008, og yderligere til 12 981 ved udgangen af UP. Navnlig mellem 2008 og UP var der tab på 1 328 arbejdspladser svarende til mere end hver tiende i arbejdsstyrken over seks måneder.
(110)
Sideløbende udviklede produktiviteten sig fra 3 500 enheder pr. ansat i 2006 til 3 341 enheder pr. ansat i 2007, 3 164 enheder pr. ansat i 2008 og 2 903 enheder pr. ansat i UP. Den faldende produktivitet især mellem 2008 og UP kan forklares ved, at indskrænkningen af arbejdsstyrken ikke skete i samme takt som faldet i produktionen. Dette kan forklares ved erhvervsgrenens begrænsede muligheder for omstillinger eller nedlukning af maskineri og høje omkostninger til personale i tilfælde af afskedigelser. Undersøgelsen viste, at beskæftigelsen navnlig faldt i perioden mellem 2008 og UP. Lønomkostningerne faldt i den pågældende periode. De investeringer, EU-erhvervsgrenen har foretaget i UP, forventes at øge erhvervsgrenens effektivitet og produktivitet yderligere på mellemlang og lang sigt.
5.2.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(111)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
5.2.5. Kontraktbetingelser
(112)
Hovedparten af de EU-producerede aluminiumshjul sælges, jf. betragtning 20 ff., gennem udbudsprocedurer, som organiseres i gennemsnit to år før lanceringen af en ny bilmodel. Kommissionen undersøgte derfor også kontrakter, der blev indgået i den betragtede periode (som skulle udføres efter UP) for at fastslå, om der kunne drages konklusioner om den mulige udvikling i EU-erhvervsgrenens salg efter UP. Der kunne dog ikke drages velfunderede konklusioner ud fra disse data på dette tidspunkt, og oplysningerne vil derfor blive behandlet yderligere.
5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
5.3.1. Generel bemærkning
(113)
3 ud af de seks producenter i stikprøven er store grupper med produktionsanlæg i flere medlemsstater, mens de tre andre har mindre strukturer, som er koncentreret i en eller to medlemsstater. I løbet af den betragtede periode lukkede producenter i stikprøven 3 produktionsanlæg, det første i 2006, det andet i 2008 kort før UP og det sidste kort før udgangen af UP.
5.3.2. Lagre
(114)
Nedenstående tal viser lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven ved udgangen af hver periode.
2006
2007
2008
UP
Lagerbeholdninger (i 1 000 enheder)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeks 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Lagerbeholdningerne lå under 12 % af produktionen. Det erindres, at denne indikator ikke er særlig relevant, da EU-erhvervsgrenens produktion af aluminiumshjul i vidt omfang sker efter ordre; lagerbeholdninger på et bestemt tidspunkt er derfor især et resultat af varer, der er solgt men endnu ikke leveret.
5.3.3. Salgspriser
(116)
Enhedssalgspriserne hos EU-producenterne i stikprøven var stabile i 2006 og 2007 på ca. 49 euro pr. enhed, men faldt til 48 euro pr. enhed i 2008 og til 46,5 euro pr. enhed i UP. Dette svarer til et fald på over 6 % i løbet af den betragtede periode og viser samtidig et markant fald i UP (jf. tabellen i betragtning 89).
5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital og investeringer
(117)
Stikprøvevirksomhedernes rentabilitet for den samme vare blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Mens rentabiliteten for 2006 og 2007 stadig lå over breakeven, ændredes situationen drastisk i 2008 og UP som følge af en kombination af faldende salg, faldende salgspriser og en uelastisk omkostningsstruktur i erhvervsgrenen med høje faste omkostninger.
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
I følgende tabel vises investeringerne i den pågældende vare hos EU-producenterne i stikprøven.
EUR
2006
2007
2008
UP
Euro (i 1 000 EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeks (2006 = 100)
100
103
168
160
(119)
Det fremgår af tabellen, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den pågældende vare, selv da den havde faldende rentabilitet. Disse investeringer vedrørte især maskineri med henblik på at forbedre effektiviteten. De stigende investeringer viser, at erhvervsgrenen stadig var i stand til at rejse kapital.
(120)
Til trods for disse bestræbelser kollapsede investeringsafkastet på den pågældende vare i den betragtede periode og var på - 40 % i UP. Dette bekræfter udhulingen af erhvervsgrenens rentabilitet og dens manglende evne til at skabe fortjeneste af sine investeringer.
2006
2007
2008
UP
Investeringsafkast
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeks (2006 = 100)
100
24
-27
-80
Likviditet i procent af omsætning
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeks (2006 = 100)
100
47
39
13
(121)
Producenterne i stikprøven oplevede desuden et fald i den driftsmæssige likviditet på 8,1 procentpoint i løbet af den betragtede periode, hvilket i vidt omfang afspejler faldet i rentabiliteten. Denne indikators kollaps kan ikke henføres til de stigende investeringer, men må tilskrives den kendsgerning, at den operationelle virksomhed tjener færre penge ind. Da erhvervsgrenen forudsætter, at der konstant tilføres penge til anlægsaktiver, viser den faldende likviditet en stigende svaghed i EU-erhvervsgrenen og dens manglende evne til selvfinansiering.
5.3.5. Produktionsomkostninger og omkostninger til råmaterialer
(122)
Tabellen nedenfor viser de gennemsnitlige omkostninger pr. ton af den pågældende vare hos producenterne i stikprøven
I EUR
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitlige produktionsom-kostninger (pr. enhed)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
De gennemsnitlige omkostninger var stabile i den betragtede periode og lå på ca. 50 euro pr. enhed i gennemsnit.
6. Konklusion om skade
(124)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen forvoldtes væsentlig skade. Denne konklusion styrkes af det antal virksomheder eller produktionsanlæg, der ellers ville have lukket (fem i OEM-segmentet) eller være gået konkurs (21 i AM-segmentet og fire i OEM-segmentet) i løbet af den betragtede periode.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(125)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-industrien havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra de pågældende lande. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af importen fra Kina
2.1. Generelt
(126)
Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten, hvis markedsandel steg med 6 procentpoint mellem 2006 og UP, og et lignende tab af markedsandel på 6 procentpoint i EU-erhvervsgrenen i den samme periode. Undersøgelsen har desuden påvist, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på priserne, da den konstant underbød EU-producenternes priser.
(127)
En part påstod, at markedsandelen for importen fra Kina var for lille til at forvolde skade. En samlet markedsandel på 12 % på et prisfølsomt marked (og især i OEM-segmentet) kan imidlertid ikke betragtes som lille.
(128)
Det skal desuden bemærkes, at importen fra Kina som nævnt voksede med omkring 65 %, og at landets beregnede markedsandel næsten fordobledes i den pågældende periode. Som det fremgik af betragtning 86 ff. faldt importpriserne på varer fra Kina endvidere med 8 % (jf. betragtning 89 ff.), og et betydeligt prisunderbud fandt sted (jf. betragtning 93 ff.). De vigtigste faktorer, der skal tages i betragtning i denne sag, er nemlig den voldsomme stigning i importen og det markante prisunderbud.
(129)
EU-erhvervsgrenen reagerede på den skadevoldende dumping ved at sænke sine priser fra 2007. Importen fra Kina udøvede dog et pristryk, der bevirkede, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at bibeholde sin markedsandel selv med lavere priser. I udbudsprocedurerne i OEM-segmentet er det konstateret, at de lave kinesiske tilbud har spillet en afgørende rolle i forbindelse med reduktionen af de priser, som EU-erhvervsgrenen har tilbudt. Til trods for EU-erhvervsgrenens prisnedsættelser var den gennemsnitlige salgspris for varer importeret fra Kina stadig lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Som et resultat heraf faldt EU-erhvervsgrenens salg markant i løbet af den betragtede periode. Da de kinesiske priser i UP var faldet yderligere i forhold til 2006, blev EU-erhvervsgrenen igen nødt til at sænke sine priser for at forblive på markedet. Rentabiliteten faldt til under breakeven-punktet, hvilket vil gøre det vanskeligt for EU-erhvervsgrenen at fortsætte driften i længere tid.
(130)
Det er derfor klart, at der er en nøje sammenhæng imellem de væsentligt forøgede importmængder til stadig lavere priser og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt. Det kan således konkluderes i denne fase, at der er en årsagssammenhæng mellem den kinesiske lavprisimport og den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
2.2. Segmentbestemt opdeling af den pågældende vare
(131)
Det er blevet påstået, at OEM og AM er to særskilte salgskanaler uden videre samspil mellem de to segmenter. På denne baggrund er det navnlig blevet påstået, at den skade, som er påført EU-erhvervsgrenen, der hovedsagelig sælger sine varer i OEM-segmentet (85 % for producenterne i stikprøven), ikke kunne have været forårsaget af importen fra Kina, som hovedsagelig er koncentreret om AM-segmentet og kun i begrænset omfang er til stede inden for OEM-segmentet.
(132)
Distributionskanalerne er i henhold til Kommissionens konklusioner ganske rigtigt opdelte, men der er dog et vist samspil, selv om det ikke er direkte. De to segmenter behandles separat for at få det mest nøjagtige billede af den foreliggende situation.
(133)
I AM-segmentet kan den konstaterede stade med sikkerhed tilskrives de store mængder af lavprisimport fra Kina, som udgør indtil 34 % i dette segment. I OEM-segmentet, som udgør den største del af EU-forbruget (35 mio. enhed ud af ca. 50 mio. enheder) er importmængderne fra Kina meget mindre (højst 6 %). Det skal dog erindres, at den skade, der er forvoldt i OEM-segmentet, er affødt af de lave kinesiske priser og altså er prisrelateret. Der er mere specifikt tegn på, at bilfabrikanterne anvender de kinesiske tilbud som benchmark for at tvinge priserne hos EU-producenterne af aluminiumshjul ned i forbindelse med udbudsprocedurerne. EU-producenterne havde ikke andet valg end at sænke deres priser, hvis de ønskede at forblive på markedet.
(134)
Det kan desuden ikke udelukkes, at de faldende pristendenser i AM-segmentet har indvirket på OEM-priserne. En sammenligning af de gennemsnitlige AM- og OEM-priser viste nemlig, at OEM-priserne i gennemsnit var højere end AM-priserne indtil 2007, men situationen ændredes i 2008 og UP. Dette viser, at pristrykket i OEM-segmentet har været langt mere udtalt i de senere år.
(135)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade både i AM- og OEM-segmentet. Disse aspekter vil under alle omstændigheder blive undersøgt yderligere.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningen af import med oprindelse i andre tredjelande end Kina
3.1.1. Virkningen af importen fra Tyrkiet
(136)
Tyrkiet er, jf. betragtning 99 ff., den næststørste importør efter Kina. I løbet af den betragtede periode var markedsandelen for importen fra Tyrkiet på ca. 7 % af EU-markedet. Tabellen nedenfor indeholder en sammenligning af priserne på importen af varer fra alle tredjelande og EU-producenternes priser.
I euro/enhed
2006
2007
2008
UP
Tyrkiet
40,8
42,6
52,4
40,7
EU-producenter i stikprøven
49,7
49,7
48
46,5
Kina
34,7
33,5
31,4
31,9
Difference Tyrkiet/EU-producenter
8,9
7,1
4,4
5,8
Difference Kina/EU-producenter
15
16,2
16,6
14,6
(137)
I løbet af den betragtede periode var de tyrkiske priser konstant lavere end priserne hos EU-producenterne i stikprøven, med undtagelse af 2008. I UP var prisforskellen mellem de tyrkiske producenter og EU-producenterne på 5,7 EUR (+/- 12,3 % af EU-priserne), mens den tilsvarende prisforskel for Kina beløb sig til 14,5 EUR (+/- 31 %). På denne baggrund kan det med rimelighed foreløbigt konkluderes, at de lave priser på import fra Tyrkiet i UP havde en vis negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, men ikke i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens skade.
3.1.2. Virkningen af import fra andre tredjelande end Tyrkiet
(138)
Hvad angår importen fra andre lande end Kina og Tyrkiet, faldt den samlede markedsandel fra 9 % i 2006 til 8,3 % i UP (jf. betragtning 99). Priserne på denne import lå tæt på EU-producenternes priser i samme periode. Det konkluderes derfor, at importen fra andre tredjelande end Kina og Tyrkiet ikke bidrog til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(139)
Visse parter påstod, at importen fra Kina blev absorberet af en stigning i EU-forbruget i 2007, og at faldet i forbruget i 2008 faldt sammen med den økonomiske krise og den samtidige nedgang i salget i bilindustrien. Ifølge denne påstand var disse faktorer hovedårsagen til EU-erhvervsgrenens ringe resultater.
(140)
Den økonomiske krise indvirkede negativt på EU-erhvervsgrenens situation med deraf følgende nedgang i forbruget og lavere priser. Mellem 2008 og UP faldt forbruget med 14,5 %.
(141)
Producenterne af aluminiumshjul samarbejder med bilindustrien, som blev alvorligt påvirket af krisen. Tabellen nedenfor viser udviklingen i produktionen af biler i Europa i løbet af den betragtede periode. Biler udstyres ganske rigtigt med enten aluminiumshjul eller stålhjul, men det er vanskeligt at fastslå de respektive andele. Intet tyder dog på, at denne andel skulle have ændret sig markant i løbet af den betragtede periode. Det kan derfor ikke udelukkes, at faldet i produktionen af biler, som var drastisk fra ultimo 2008 frem til UP, skulle have haft en indvirkning på salgsmængderne hos producenterne af aluminiumshjul. Tabellen nedenfor viser, at faldet i produktionsmængden lå langt over 15 % mellem 2008 og UP.
I EU27
2006
2007
2008
UP
Produktion i Europa (i 1 000 enheder)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske indikatorer viser, at den nedadgående tendens startede længe før den økonomiske krise og tidsmæssigt faldt sammen med den kinesiske imports indtrængen på markedet. Rentabilitetstallene viser eksempelvis, at den nedadgående tendens begyndte mellem 2006 og 2007 (fald på 2,5 procentpoint), fortsatte mellem 2007 og 2008 (endnu et fald på 2,2 procentpoint) og faldt markant med 6,9 procentpoint mellem 2008 og UP.
(143)
Til trods for en nedgang i forbruget steg den kinesiske import fortsat og udgjorde 12,4 % i UP. Mængden og markedsandelen steg konstant, og priserne underbød løbende EU-erhvervsgrenens priser. Det kunne dog med rimelighed formodes, at krisen ville påvirke alle erhvervsdrivende på markedet på samme vis. Importen fra Kina steg og til priser, der i betydelig grad underbød EU-priserne i den foreliggende sag, jf. ovenfor. Det er derfor ikke urimeligt at konkludere, at havde det ikke været for den økonomiske krise, ville mængden af importerede varer fra Kina og markedsandelen herfor være steget endnu mere.
(144)
På denne baggrund kan det med rimelighed formodes, at den økonomiske krise, selv om den bidrog til EU-erhvervsgrenens skade, tilsyneladende ikke i sig selv er en faktor, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade. Mængden af importerede varer fra Kina ville derimod normalt været faldet i takt med nedgangen i forbruget ligesom importen fra andre tredjelande og navnlig EU-erhvervsgrenens salg (der, som tidligere nævnt, faldt uforholdsmæssigt i forhold til stigningen i importen fra Kina).
3.3. Følgevirkninger af ændringer i EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(145)
EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet var lav i løbet af den betragtede periode (under 2 % af det samlede salg for EU-producenterne i stikprøven). Eksporten kunne derfor ikke have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens dårlige situation og kan således ikke bryde årsagssammenhængen.
3.4. Konkurrence mellem EU-producenter og koncentration på EU-markedet
(146)
Antallet af producenter af aluminiumshjul (ca. 30), der opererer på EU-markedet tyder på, at EU-markedet er meget konkurrencedygtigt, selv om det også kendetegnes ved stor industriel koncentration, hvor de 3 største virksomheder tegner sig for 60 % af den samlede produktion, 2 andre ca. 8 % og endnu 4 andre ca. 4 %. De foreliggende data om produktionsmængder viser, at de øvrige producenter er små eller mellemstore virksomheder.
(147)
Det skal bemærkes, at et antal mindre producenter stoppede deres produktion før 2008, i 2008 og i UP. Dette antyder, at konkurrencen mellem EU-producenter - og den tilsyneladende igangværende koncentrationsproces - har bidraget til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Undersøgelsens data viser dog, at ikke kun de små producenter er berørt. Små og store producenter påvirkes i lige høj grad af de aktuelle udviklinger. Det kan derfor ikke udelukkes, at konkurrencen mellem EU-producenterne i høj grad har bidraget til den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
3.5. Forbrugernes præferencer vedrørende stål- og aluminiumshjul
(148)
Det blev påstået, at den faldende efterspørgsel efter aluminiumshjul kunne skyldes en ændring i forbrugernes præferencer i retning af de billigere stålhjul som følge af den økonomiske krise. Der blev dog ikke fremlagt dokumentation som støtte for denne påstand. Da der på dette tidspunkt ikke foreligger dokumentation til støtte for påstanden, kan denne udvikling ikke bekræftes.
3.6. Varemix
(149)
Visse parter påstod, at stigningen i importen fra Kina skyldtes en stigende efterspørgsel efter særlige højteknologiske hjultyper, som produceres i Kina (dvs. støbte eller flydeformede hjul), som angiveligt ikke produceres (i væsentlige mængder) i EU. Importen fra Kina kunne derfor ikke have forårsaget EU-erhvervsgrenen skade. Undersøgelsen fastslog dog, at denne import kun udgjorde en brøkdel af den samlede import fra Kina. Påstanden måtte derfor afvises.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(150)
Der mindes om, at der i denne undersøgelse er konstateret en voldsom nedgang i produktion og salg, tab af markedsandele og et voldsomt prisfald, som førte til tab i EU-erhvervsgrenen. Importmængderne fra Kina, som i høj grad underbød EU-erhvervsgrenens priser, og markedsandelen for importen steg samtidig.
(151)
Kommissionen har desuden analyseret alle andre faktorer, der kunne have bidraget til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Det blev i den forbindelse konstateret, at den økonomiske krise, importen fra Tyrkiet og konkurrencen mellem EU-producenterne, som medførte en koncentrationsproces, kan have haft en vis indvirkning på den skadevoldende situation. Det konkluderes imidlertid foreløbigt, at deres indvirkning ikke er af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade, jf. ovenfor.
(152)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
F. EU'S INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(153)
Der var i denne procedure en høj grad af samarbejde og støtte fra EU-producenterne (over 70 %). Dette antyder, at indførelsen af foranstaltninger tydeligvis er i EU-producenternes interesse.
(154)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 93 ff. ovenfor.
(155)
Det kan forventes, at EU-erhvervsgrenen vil få fordel af foranstaltningerne, som med sandsynlighed vil hindre fornyet dumpingimport til lave priser.
(156)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, kan det forventes, at stigningen i importen af aluminiumshjul til lave priser navnlig i AM-segmentet, vil fortsætte eller øges. Det kan desuden ikke udelukkes, at det stigende pristryk på og importens indtrængen i AM-segmentet i hvert fald vil få en indirekte virkning for situationen i OEM-segmentet. Det blev i den forbindelse konstateret, at visse producenter i det pågældende land flytter eller er flyttet til den mellemste og dyrere del af AM-segmentet og derfra videre til OEM-segmentet - med meget lave priser. Denne udvikling kan forventes at fortsætte og vil sandsynligvis også bringe den store gruppe af EU-producenter, der er aktive i OEM-segmentet, i vanskeligheder. Da disse producenters økonomiske situation og rentabilitet ikke er solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, som i høj grad underbød deres priser, kan dette sandsynligvis føre til en gradvis lukning af en stor gruppe EU-producenter, hvis ikke samtlige EU-producenter.
2. Importørernes interesser
(157)
I stikprøveundersøgelsen (jf. betragtning 13 ovenfor) blev fem ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og to importerende brugere udtaget på grundlag af deres importmængder.
(158)
Samarbejdsviljen hos de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører udgør generelt mindre end 10 % af den samlede mængde af varer importeret fra Kina.
(159)
Undersøgelsen viste, at de fleste importører er forhandlere, der er specialiserede i tilbehør til biler. Heriblandt kan der skelnes mellem to kategorier. Den ene gruppe består hovedsagelig af virksomheder, der importerer og videresælger aluminiumshjul med deres eget mærke og har udliciteret produktionen heraf til Kina. De er dog ikke forretningsmæssigt forbundet med de kinesiske eksportører. Denne kategori af importører har almindeligvis ikke ubetydelige »merværdiskabende« aktiviteter i EU (dvs. design, forskning og udvikling) og sommetider endda deres egen distributionskanal med et tilsvarende antal ansatte. Den anden kategori består af importører/distributører, som er forhandlere med fokus på mængder og ikke mærker. Disse importører har generelt lavere omkostningsstrukturer og færre merværdiskabende aktiviteter i EU.
(160)
Samarbejdsgraden blandt de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører viser, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil få en væsentlig indvirkning på deres aktivitet. For de samarbejdsvillige importører/distributører blev det da også konstateret, at videresalget af aluminiumshjul fra Kina udgør mellem 1 % og 6 % af deres samlede omsætning. Situationen er mere kompleks for de virksomheder, der udliciterer produktionen, da videresalg af aluminiumshjul fra Kina kan udgøre næsten hele grundlaget for deres aktivitet. Eventuelle foranstaltninger vil afgjort få betydning for deres aktivitet - selv om det er vanskeligt at anslå den nøjagtige indvirkning på nuværende tidspunkt. Dette tages op til yderligere behandling.
3. Brugernes interesser
3.1. Generelt
(161)
Der blev sendt spørgeskemaer til ca. 20 kendte brugere. 13 bilfabrikanter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. To sammenslutninger, der repræsenterer brugere og importører af aluminiumshjul i OEM- og AM-segmentet samarbejdede også.
(162)
De samarbejdsvillige brugeres import udgør 19 % af den samlede import fra Kina baseret på data fra Eurostat. På grundlag af oplysningerne fra Eurostat er det ikke muligt at foretage en præcis opdeling af, om importsalget foregik i OEM- eller AM-segmentet. Der kunne imidlertid, jf. betragtning 133 ovenfor, fortages en sondring mellem OEM- og AM-segmentet, som viste, at OEM-segmentet udgør mellem 20 og 30 % af den samlede import fra Kina. Det kan derfor med rimelighed antages, at graden af samarbejdsvilje i OEM-segmentet var meget høj.
(163)
Bilfabrikanterne anvender tilsyneladende kun importen fra Kina i begrænset omfang. Betragtes de individuelt, anvender de samarbejdsvillige bilfabrikanter forskellige forretningsmodeller. Nogle importerer slet ikke fra Kina, andre importerer mindre end 5 %, mens andre importerer helt op til 30 % af deres behov.
(164)
Både de importerende og ikke-importerende brugere modsætter sig foranstaltningerne. De påstår navnlig, at bilfabrikanterne har en interesse i at opretholde forskellige forsyningskilder og har fordel af konkurrence på markedet for hjul. Foranstaltningerne kunne gøre dem for afhængige af et begrænset antal EU-producenter. Denne påstand i sig selv er ikke afgørende, da der importeres store mængder fra andre tredjelande.
3.2. Foranstaltningernes omkostninger
(165)
Aluminiumshjul udgør ca. 1 % af omkostningerne til en bil. En foranstaltning på 20 % på importen af aluminiumshjul vil dermed føre til en omkostningsstigning på 0,2 %. For bilfabrikanter, der højst importerer 5 % af deres aluminiumshjul fra Kina, vil den samlede omkostningsstigning i den samlede bilproduktion altså være på 5 % af 0,2 %, dvs. 0,01 %. Selv for de bilfabrikanter, der importer op til 30 % af deres aluminiumshjul fra Kina, vil den samlede omkostningsstigning være på 30 % af 0,2 %, dvs. 0,06 %. Foranstaltningerne vil således få en meget begrænset indvirkning på omkostningerne. Det er desuden tilsyneladende ikke ualmindeligt forekommende, at aluminiumshjul, der importeres af bilfabrikanter til en bestemt pris (f.eks. 50 euro) sælges til den endelige forbruger til tre eller fire gange prisen (altså 200 euro).
3.3. Omkostninger ved at skifte leverandør
(166)
Aluminiumshjul til OEM-segmentet udvikles, jf. ovenfor, sædvanligvis 2 år før lanceringen af en ny bilmodel. Det kræver altså planlægning og tid at skifte leverandør (mindst 6 måneder), hvilket kan medføre supplerende omkostninger til værktøj. Undersøgelsen har dog vist, at de fleste bilfabrikanter diversificerer deres forsyningskilder, dvs. at de deler produktionen af et specifikt aluminiumshjul med 2 (eller flere ) producenter. Denne dobbelte anvendelse findes også i forbindelse med modeller, der købes fra Kina, med henblik på at garantere forsyningssikkerhed. Risikoen for at skulle skifte leverandør er derfor tilsyneladende allerede taget i betragtning i forbindelse med beslutningen om at importere fra Kina. De kontrakter, der blev indhentet i forbindelse med undersøgelsen, viser desuden, at bilfabrikanter generelt kan ophæve en kontrakt når som helst og uden sanktioner.
3.4. Supplerende påstande fra parterne
(167)
Visse parter påstod, at indførelsen af foranstaltninger vedrørende aluminiumshjul med oprindelse i Kina ville være en fordel for de sydkoreanske bilfabrikanter ud over den told på 0 %, der træder i kraft med den kommende frihandelsaftale. Sydkoreanske bilfabrikanter ville ifølge denne påstand få adgang til kinesiske aluminiumshjul til lave priser og endda kunne kræve toldgodtgørelse for biler, der eksporteres til EU (told betalt på importen af visse dele til biler kan godtgøres efter eksport af bilen). Antidumpingforanstaltninger vedrørende aluminiumshjul fra Kina ville sætte europæiske bilfabrikanter i en konkurrencemæssig dårlig position over for biler fra Sydkorea, der importeres med en toldsats på 0 %.
(168)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at markedsandelen for biler fra Sydkorea på nuværende tidspunkt kun udgør 3 % af bilmarkedet i EU. Det er vanskeligt at forudsige udviklingen i importen af biler fra Korea, men i betragtning af foranstaltningernes meget begrænsede direkte indvirkninger på europæiske bilfabrikanters omkostninger, kan det på nuværende tidspunkt ikke konkluderes, at indførelsen af antidumpingtold på aluminiumshjul fra Kina vil få en væsentlig betydning i den henseende.
4. Forbrugernes interesser
(169)
Der blev ikke fremsat påstande vedrørende foranstaltningernes virkninger for de endelige forbrugere. I forbindelse med undersøgelsen blev der kun konstateret begrænsede indvirkninger på bilfabrikanternes omkostninger og prisfastsættelsesstrategier, hvilket sammen med det foregående antyder, at foranstaltningerne sandsynligvis ikke får særlige virkninger for forbrugerpriserne.
5. Leverandørernes interesser
(170)
Fem leverandører af råmaterialer/udstyr til producenter af aluminiumshjul i EU besvarede leverandørspørgeskemaet. De leverer aluminium/ingots af primærstøbejern, maling/primer eller lavtryksmaskiner. Hvad angår leverandører af ingots, udgør salget til EU-erhvervsgrenen kun en brøkdel af deres aktivitet (under 6 % af deres samlede omsætning), hvilket viser deres relativt beskedne interesse i indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af aluminiumshjul fra Kina. For andre leverandører (af maskiner eller male- eller lavtryksmaskiner) varierer deres salg til EU-erhvervsgrenen mellem 30 % og 50 % af deres samlede omsætning. Da disse virksomheder er små og mellemstore virksomheder, er EU-erhvervsgrenens overlevelse afgørende for deres aktiviteter.
6. Konklusion vedrørende EU's interesser
(171)
I lyset af ovenstående blev det på baggrund af de tilgængelige oplysninger om EU's interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af aluminiumshjul med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(172)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og EU's interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten fra Kina forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(173)
Ved fastsættelsen af toldsatsen blev der taget hensyn til de fastlagte dumpingmargener og den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(174)
Markedet for aluminiumshjul er, jf. betragtning 20, kendetegnet ved to relativt opdelte markedssegmenter. Undersøgelsen konkluderede desuden, at EU-producenternes salg var koncentreret om OEM-segmentet, hvor det udgjorde 85 % af hele EU-erhvervsgrenens salg.
(175)
Det blev derfor fundet passende i forbindelse med indførelsen af midlertidige foranstaltninger at fastsætte en skadesmargen, der tager højde for denne specifikke markedssituation.
(176)
I OEM-segmentet afgiver købere af aluminiumshjul (som er bilfabrikanter) typisk deres ordrer som følge af en udbudsprocedure. Den samme hjulmodel, der er bestemt til at blive monteret på den samme bilmodel, kan således i en lang række tilfælde bestilles fra flere leverandører, ofte fra en leverandør fra Kina og EU samtidig. Det blev foreløbigt konkluderet, at denne udbudsprocedure gav mulighed for et nøjagtigt og pålideligt billede af den gennemsnitlige priskonkurrence i UP mellem de kinesiske og europæiske leverandører, som konkurrerer om det samme udbud.
(177)
Det blev derfor fundet passende af beregne underbudsmargenen ud fra de priser, EU-producenterne og de kinesiske eksportører anførte i deres oplysninger i forbindelse med sådanne udbud.
(178)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og samlet opnå en rimelig fortjeneste. Hvad angår produktionsomkostningerne, blev der foretaget justeringer for det faktiske tab, som EU-erhvervsgrenen havde lidt i UP (- 5,4 %). Det blev desuden konstateret, at en rimelig fortjeneste før skat på salget af samme vare i EU, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport, skulle vurderes på grundlag af fortjenesten i 2006, som udgjorde +3,2 %. I 2006 var importmængden fra Kina stadig forholdsvis lav. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare.
(179)
På dette grundlag er underbudsmargenen 20,6 %.
(180)
Dette resultat bekræftedes desuden ved en supplerende beregning baseret på en sammenligning af en række udbudskontrakter fra en række bilfabrikanter i løbet af undersøgelsen. I tilfælde, hvor bilfabrikanterne afgav ordre på den samme aluminiumshjulmodel til både en kinesiske producent og en EU-producent, var den konstaterede underbudsmargen, i betragtning af de i betragtning 93 ff. omhandlede justeringer, på samme niveau som den underbudsmargen, der blev fastlagt i foregående betragtning.
(181)
Det skal bemærkes, at denne underbudsmargen er lavere end dumpingmargenerne i betragtning 76 ff. ovenfor og derfor skal lægges til grund for fastlæggelsen af toldens niveau i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(182)
På grundlag af den metode, der i denne undersøgelse er anvendt til at fastslå skadestærsklen, betragtes det som praktisk umuligt at fastlægge en individuel antidumpingtold i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 5, andet punktum. Dette skyldes navnlig, at der ikke foreligger pålidelige data, der kan lægges til grund for en virksomhedsspecifik analyse. Det konkluderes således foreløbigt, at der indføres en landsdækkende antidumpingtold på al import fra Kina på samme niveau som underbudsmargenen, nemlig 20,6 %.
2. Midlertidige foranstaltninger
(183)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen fra Kina. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen.
(184)
Der foreslås derfor en antidumpingtold på 20,6 %.
H. FREMLÆGGELSE AF UNDERSØGELSESRESULTATERNE
(185)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumshjul til motorkøretøjer henhørende under KN-kode 8701 - 8705 med eller uden tilbehør og med eller uden dæk, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8708 70 10 og ex 8708 70 50 (Taric-kode 8708701010 og 8708705010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 20,6 % af nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
De berørte parter kan inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse, jf. artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2010.
KOMISSION ASETUS (EU) N:o 404/2010,
annettu 10 päivänä toukokuuta 2010,
väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa
EUROOPAN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Menettelyn vireillepano
(1)
Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä13 päivänä elokuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (2) polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa unioniin.
(2)
Menettely käynnistettiin, kun Association of European Wheel Manufacturers (EUWA), jäljempänä ’valituksen tekijä’, teki 30 päivänä kesäkuuta 2009 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia tiettyjen alumiinipyörien kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
2. Menettelyn osapuolet
(3)
Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn vireillepanosta valituksen tekijälle, valituksessa mainituille unionin tuottajille, muille tiedossa oleville tuottajille unionissa, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä tuojille, kauppiaille, käyttäjille, tavarantoimittajille ja järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(4)
Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(5)
Kiinalaisten viejien, tuojien ja unionin tuottajien suuren määrän vuoksi vireillepanoilmoituksessa esitettiin polkumyynnin ja vahingon määrittämistä otantamenetelmällä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio pystyisi päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia, tuojia ja unionin tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.
(6)
Yhteensä 36 kiinalaista yritystä ja etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, jäljempänä ’ryhmät’, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Nämä 36 yritystä tai ryhmää tuottivat ja/tai veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tutkimusajanjaksolla ja halusivat tulla sisällytetyksi otokseen. Niiden katsottiin toimivan yhteistyössä, ja niiden otokseen sisällyttämistä harkittiin. Kiinalaisten yritysten yhteistyöaste eli kiinalaisten yhteistyössä toimineiden yritysten EU:hun suuntautuvan viennin osuus Kiinan kokonaisviennistä EU:hun oli yli 90 prosenttia.
(7)
Kuultuaan perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianomaisia osapuolia komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otoksen, joka perustui suurimpaan edustavaan vientimäärään, joka pystyttiin kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevana aikana, ja otti myös huomioon yhteistyössä toimineiden yritysten tai ryhmien maantieteellisen jakaantumisen. Valittuun otokseen kuului neljä yritystä (ryhmää), joiden osuus oli 47 prosenttia 36:n yhteistyössä toimineen yrityksen tai ryhmän viennistä EU:hun ja noin 43 prosenttia Kiinan kokonaisviennistä EU:hun. Kiinan viranomaiset ja Kiinan kauppakamari hyväksyivät komission valitseman otoksen mutta pyysivät ainakin kahden yrityksen (ryhmän) lisäämistä otokseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että alun perin valittuun otokseen kuuluu 20 yritystä, jotka kuuluvat neljään ryhmään, päätettiin ettei enempää yrityksiä tai ryhmiä voida lisätä, koska tutkimusta ei pystyttäisi saattamaan päätökseen säädetyssä määräajassa.
(8)
Viisi otoksen ulkopuolista kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi yksilöllistä tutkimusta ja toimitti tarvittavat tiedot annetussa määräajassa perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan ja 17 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi. Ottaen kuitenkin huomioon otoksen koon - 4 ryhmää, joihin kuuluu monta yritystä - komissio päätteli perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ettei otoksen ulkopuolisille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille voitu myöntää yksilöllistä tarkastelua, koska se olisi ollut suhteettoman työlästä ja estänyt tutkimuksen saattamisen loppuun ajoissa.
(9)
Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pystyisivät halutessaan esittämään markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä tarkastelua koskevan pyynnön 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti, komissio lähetti tarvittavat lomakkeet tätä haluaville kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille sekä Kiinan viranomaisille.
(10)
Vireillepanoilmoitus lähetettiin 40:lle unionin alumiinipyörien tuottajalle. Vastauksia saatiin 17. Otokseen valittiin 5 yritysryhmää, koska niiden todettiin edustavan unionin kokonaistuotantoa EU:ssa myytyjen ja tuotettujen määrien (yli 75 %), maantieteellisen kattavuuden sekä toimintatyypin (eli alkuperäinen laitevalmistaja (OEM) ja jälkimarkkinamyynti) osalta (selitetty tarkemmin 19 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa). Vaikka otokseen kuuluvien EU:n tuottajien myynnistä suurin osa suuntautui OEM-segmentille, kaksi otokseen kuuluvista tuottajista myi myös jälkimarkkinasegmentille. Otoksessa oli edustettuna myös yrityksiä, jotka eivät osallistuneet valitukseen.
(11)
Tutkimuksen aikana osapuolet toivat esiin lisäseikkoja, jotka koskivat OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien välisiä väitettyjä eroavaisuuksia. Relevantimpien tietojen saamiseksi otosta päätettiin laajentaa ottamalla siihen mukaan yksi (suuri) tuottaja, joka toimii jälkimarkkinasegmentillä.
(12)
Valituksen tekijät pyysivät, että niiden nimet pidetään salassa, koska ne pelkäsivät asiakkaiden tai kilpailijoiden vastatoimia. Komissio katsoi, että vastatoimien mahdollisuus olikin varsin todennäköinen, ja hyväksyi niiden nimien salassapidon. Vireillepanon jälkeen kaikki yhteistyössä toimivat yritykset hyväksyivät nimensä julkaisemisen yhteistyössä toimijoina mutteivät valituksen tekijöinä.
(13)
Vireillepanoilmoitus lähetettiin noin 80:lle alumiinipyörien tuojalle ja tuojalle/käyttäjälle. Vastauksia saatiin 40 yritykseltä, joiden osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin kolmannes. Näistä vastauksista 12 saatiin tuojilta ja loput tuontia harjoittavilta käyttäjiltä. Otokseen valittiin 7 yritystä (5 tuojaa ja 2 tuontia harjoittavaa käyttäjää).
(14)
Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kuudelle unionin tuottajalle, otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja yksilöllistä tarkastelua pyytäneille tuottajille sekä otokseen valituille seitsemälle tuojalle. Lisäksi kyselylomakkeet lähetettiin käyttäjille ja yhteistyössä toimineille muille tuottajille.
(15)
Vastauksia saatiin neljältä otokseen valitulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta sekä viideltä kiinalaiselta perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti yksilöllistä tarkastelua pyytäneeltä vientiä harjoittavalta tuottajalta. Vastaukset saatiin myös kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, kolmelta tuojalta, jotka eivät olleet etuyhteydessä vientiä harjoittavaan tuottajaan, yhdeksältä muulta EU:n tuottajalta ja 13 käyttäjältä. Lisäksi saatiin huomautuksia Kiinan kauppakamarilta ja kahdelta käyttäjien järjestöltä.
(16)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä aiheutuneen vahingon ja unionin edun alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
a)
Unionin tuottajat
-
Borbet-ryhmä:
Borbet Solingen GmbH - Saksa
-
Heyes Lemmerz -ryhmä:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Tšekki
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italia
-
Ronal-ryhmä:
-
Ronal AG - Sveitsi
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Puola
-
Speedline s.r.l. - Italia
-
Mapsa S. Coop. L. - Espanja
-
AEZ - Saksa
-
Française de Roues S.A.S.V. - Ranska
b)
Vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat yritykset Kiinassa
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Etuyhteydessä olevat yritykset unionissa
-
OZ Deutschland, Biberbach (Saksa)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italia)
d)
Etuyhteydessä olevat yritykset Singaporessa
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Käyttäjät
-
Renault - Ranska
-
BMW - Saksa.
(17)
Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, oli määritettävä normaaliarvo vertailumaata Turkkia koskevien tietojen perusteella, mistä syystä tehtiin tarkastuskäynti seuraavien yritysten toimitiloihin:
f)
Tuottajat Turkissa
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Tutkimusajanjakso
(18)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2008 ja 30 päivän kesäkuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(19)
Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin olevat, CN-nimikkeisiin 8701-8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitetut alumiinipyörät, myös lisälaitteilla tai renkailla varustetut, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50.
(20)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään unionissa kahden jakelukanavan kautta: alkuperäisten laitevalmistajien OEM-segmentille ja jälkimarkkinasegmentille. OEM-segmentillä autonvalmistajat järjestävät tarjouskilpailuja alumiinipyöristä (noin kaksi vuotta ennen uuden automallin julkaisemista) ja osallistuvat tuotemerkkiään kantavien uusien pyörien suunnitteluprosessiin. Molemmat unionin tuottajat ja kiinalaiset viejät kilpailevat samoissa tarjouskilpailuissa. Jälkimarkkinasegmentillä alumiinipyörien tuottajat suunnittelevat, kehittävät ja antavat tuotemerkkinsä alumiinipyörille, jotka sitten myydään esimerkiksi tukkumyyjille, vähittäismyyjille, tuunauspajoille ja autokorjaamoille.
(21)
Yksi viejä väitti, että OEM-segmentille tarkoitetut alumiinipyörät olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle, koska ne asennetaan ainoastaan uusiin autoihin, kun taas jälkimarkkinoille suunnatuilla alumiinipyörillä on tarkoitus korvata OEM-pyörä automallin elinkaaren aikana. Väite on ristiriitainen, koska siinä vahvistetaan, että jälkimarkkinoille tarkoitetut alumiinipyörät on tehty niin, että niiden sopivuus ja käyttö on saman tasoista kuin OEM-alumiinipyörien. Itse asiassa jälkimarkkinoille tarkoitettuja alumiinipyöriä voidaan tuottaa eri tuotantoprosesseilla (3), niitä on kaiken kokoisia ja painoisia, ja niissä voi olla erilainen viimeistely. OEM-alumiinipyörien ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen alumiinipyörien erot liittyvät ainoastaan eri jakelukanaviin, joiden tuloksena autoteollisuus osallistuu pyörien kehittämiseen ja suunnitteluun. On myös väitetty, että OEM-pyörien ja jälkimarkkinoille tarkoitettujen pyörien hinnanasettelu on erilaista, koska OEM-pyörien hinta liittyy vaihtuvaan LME-hintaan (London Metal Exchange). Autonvalmistajat käyttävät itse asiassa nk. nollapisteeseen sidottua hinnanmuodostusta. Se koostuu kolmesta tekijästä: 1) alumiinin hinta (muuttuva, sidottu LME:hen), 2) lisäarvoa tuovat jalostuskustannukset ja 3) kiinteä laatulisä. Tätä hinnanmuodostusmenetelmää mukautetaan autoteollisuuden tarpeiden mukaan, mutta sekä OEM-pyörien että jälkimarkkinapyörien kustannustekijät ovat samat.
(22)
Vaikka OEM-pyörillä ja jälkimarkkinapyörillä on eri jakelukanavat, niillä on näin ollen samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja ne ovat keskenään vaihdettavissa. Tästä syystä niiden katsotaan muodostavan yhden yhtenäisen tuotteen. Lisäksi alumiinipyöriä myydään ja tuodaan Kiinasta merkittäviä määriä molempien myyntikanavien kautta. Näiden havaintojen perusteella päätellään alustavasti, että OEM-pyörien jättäminen tutkimuksen ulkopuolelle ei ole perusteltua.
(23)
Yksi asianomainen osapuoli väitti, että mikroautoihin tarkoitetut pyörät olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska mikroautot eivät kuulu CN-nimikkeisiin 8701-8705. Osapuoli ei kuitenkaan pystynyt kiistatta osoittamaan, etteivätkö mikroautot voisi sisältyä edellä mainittuihin CN-nimikkeisiin, minkä vuoksi väite hylättiin alustavasti.
(24)
Sama osapuoli väitti, että myös maastoautot (ATV:t) olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska niiden pyörät ovat ratkaisevasti erilaisia kuin muihin moottoriajoneuvoihin valmistetut pyörät. Tietyt maastoautot voidaan kuitenkin luokitella CN-nimikkeisiin 8701-8705, minkä vuoksi niiden pyörät kuuluvat tutkimuksen kohteena olevan tuotteen määritelmään. Tämän vuoksi väite hylättiin alustavasti.
2. Samankaltainen tuote
(25)
Tarkasteltavana olevalla tuotteella sekä Kiinan kotimarkkinoilla ja alustavasti vertailumaana toimineen Turkin kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä alumiinipyörillä samoin kuin unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä alumiinipyörillä havaittiin olevan samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat. Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään alustavasti perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.
C. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(26)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. Kyseiset vaatimukset ovat lyhyesti seuraavat:
-
liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ilman merkittävää valtion puuttumista asiaan, ja kustannukset heijastavat markkina-arvoa
-
yrityksillä on yksi ainoa selkeä kirjanpito, joka on riippumattoman tarkastuksen kohteena kansainvälisten kirjanpitonormien (IAS) mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan
-
aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä juontuvia merkittäviä vääristymiä ei ole
-
konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat toiminnan vakauden ja oikeusvarmuuden ja
-
valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.
(27)
Tässä tutkimuksessa kaikki otokseen valitut viejäryhmät hakivat perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja palauttivat markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetut lomakkeet annetun määräajan kuluessa.
(28)
Komissio hankki kaikista otokseen valituista viejäryhmistä kaikki tarpeellisina pidetyt tiedot ja tarkasti markkinatalouskohtelupyynnössä toimitetut tiedot kyseisten yritysten toimitiloissa.
(29)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhdellekään näistä neljästä kiinalaisesta yritysryhmästä ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, koska mikään niistä ei täyttänyt kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädettyjä vaatimuksia seuraavassa esitettävistä syistä.
(30)
Mikään otokseen valittu viejäryhmä ei onnistunut osoittamaan täyttävänsä vaatimuksen 1, koska valtio puuttui tärkeintä raaka-ainetta (alumiinia) koskeviin päätöksiin.
(31)
Kaikissa otokseen valituissa ryhmissä vaikuttaa siltä, että valtaosa alumiinipyörien valmistukseen käytetystä alumiinista hankitaan Kiinan kotimarkkinoilta pitkäaikaisten sopimusten perusteella. Hinnat perustuvat primaarialumiinin noteerauksiin Kiinan spot-markkinoilla sekä jalostusmaksuun (sekä yhden yrityksen osalta myös Shanghain termiinimarkkinoihin). Noteeraukset spot-markkinoilla ovat samansuuntaisia Shanghain termiinimarkkinoiden noteerausten kanssa.
(32)
Kiinan valtiolla on ensisijainen asema primaarialumiinin hinnan asettamisessa, ja se puuttuu markkinoiden toimintaan jatkuvasti eri välinein.
(33)
Ensinnäkin vientiin tarkoitettuun primaarialumiiniin sovelletaan 17 prosentin arvonlisäveroa (kun taas lopputuotteiden viennistä perittävä alv palautetaan) sekä 15 prosentin vientiveroa.
(34)
Toiseksi valtio puuttuu hinnanmääritysmekanismiin suljetuilla Shanghain termiinimarkkinoilla (Shanghai Futures Exchange - SHFE), jotka on tarkoitettu ainoastaan Kiinassa rekisteröidyille yrityksille ja Kiinan kansalaisille. Valtion puuttuminen hinnanmääritysmekanismiin Shanghain termiinimarkkinoilla liittyy sen asemaan sekä primaarialumiinin myyjänä että sen ostajana valtion Reserve Bureau -viraston ja muiden valtion elinten kautta. Lisäksi valtio asettaa päivittäiset hintarajat SHFE:n sääntöjen kautta, jotka valtion sääntelyviranomainen (China Securities Regulatory Commission) on hyväksynyt.
(35)
Toinen esimerkki valtion puuttumisesta toimintaan on Kiinan hallituksen hiljattainen kannustinpaketti, jolla pyritään rajoittamaan talouskriisin vaikutuksia. Vuoden 2008 lopussa valtion Reserves Bureau -virasto käynnisti järjestelyn alumiinin ostamiseksi sulatoilta helpottaakseen niiden toimintaa, kun maailmanlaajuinen talouskriisi vähensi kysyntää. Valtion takaamilla ostoilla käytettiin suurin osa varastoista kotimarkkinoilla ja kohotettiin hintoja vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla.
(36)
Tämän katsottiin olevan keskeinen tekijä valtion puuttumisessa raaka-aineita koskeviin yritysten päätöksiin. Kiinan nykyinen järjestelmä, jossa on korkeat vientitullit ja jossa primaarialumiinin ja muiden raaka-aineiden viennistä perittyä alv:tä ei palauteta mutta jatkojalostustuotteiden viennistä ei peritä vientiveroa ja alv palautetaan ja jossa valtio puuttuu hinnanmääritykseen SHFE:ssä, on johtanut tilanteeseen, jossa Kiinan alumiinihinnat ovat tulosta valtion puuttumisesta toimintaan. Tämän seurauksena LME:n hinnat ovat yleensä eronneet merkittävästi Kiinan markkinoiden hinnoista. (4) Vuoden 2005 puolivälin ja vuoden 2008 lopun välillä LME:n hinnat olivat merkittävästi korkeammat kuin Kiinan markkinoiden, mikä korostaa sitä, että Kiinan ja muun maailman markkinoiden väliltä puuttuu merkityksellinen arbitraasi.
(37)
Näin ollen monet valtiolähtöiset vääristymät Kiinan primaarialumiinin hinnoissa vaikuttavat kiinalaisten alumiinipyörien tuottajien raaka-aineen hankintapäätöksiin. Lisäksi ne saavat etua näistä vääristymistä sikäli, että yleensä ne ostavat Kiinan markkinoilla paikallisilta toimittajilta käyttäen Kiinan spot-markkinahintoja (tai SHFE:tä) viitearvona, mutta ne voivat ostaa myös tietyn määrän Lontoon metallipörssin hinnoilla, kun hinnat Kiinan markkinoilla ovat korkeammat valtion toimintaan puuttumisen tuloksena.
(38)
Edellä kuvatun yleisen tilanteen lisäksi kolme muuta ryhmää ei täytä vaatimuksen 1 muita kohtia, koska valtio puuttuu merkittävästi keskeisiin liiketoimintapäätöksiin. Yhdessä ryhmässä valtion omistamalla yrityksellä on tietyissä tärkeissä päätöksissä veto-oikeus, joka on kohtuuton suhteessa sen osakkuuteen kahdessa ryhmän yrityksessä. Toiseen ryhmään kuuluvissa useimmissa yrityksissä valtio puuttuu merkittävästi joihinkin keskeisiin päätöksiin siksi, että joko yritykset ovat 100-prosenttisesti valtion omistuksessa tai valtion osakkuutta edustavalla johtajalla on veto-oikeus yrityksen tärkeissä päätöksissä. Yritysten vastakkaisista vakuutuksista huolimatta tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että paikallisella valtion työvoimavirastolla on veto-oikeus työntekijöiden palkkaamiseen liittyvissä asioissa kahdessa näistä yrityksistä. Kolmannen ryhmän osalta ryhmää hallitsevalla perheellä on yhteyksiä johtavaan puolueeseen, ja yhdessä ryhmään kuuluvista yrityksistä valtio puuttuu merkittävästi toimintaan tietyissä tärkeissä päätöksissä, koska valtion osakkuutta edustavalla johtajalla on veto-oikeus yrityksen tärkeissä päätöksissä.
(39)
Yhden ryhmän kaikissa yrityksissä rikotaan selvästi kirjanpidon perusperiaatteita. Etenkään seuraavia standardeja ei noudatettu: IAS 1 (Tilinpäätöstietojen esittäminen), IAS 12 (Tuloverot) ja IAS 16 (Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet). Sen vuoksi katsotaan, että tilejä ei laadittu eikä tarkastettu kansainvälisten kirjanpitostandardien (IAS) mukaisesti. Toisessa ryhmässä komission yksiköt havaitsivat, että IAS 1:tä ja IAS 31:tä ei noudatettu.
(40)
Yhden ryhmän useissa yrityksissä oli selviä maankäyttöoikeuksiin ja käyttöomaisuuden hankintaan liittyviä vääristymiä, ja useimmat ryhmään kuuluvat yritykset ovat hyötyneet etuuskohteluun oikeuttavista verojärjestelmistä, veronpalautuksista ja tuista, jotka ovat aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Nämä vääristymät olivat merkittäviä esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna.
(41)
Toisen otokseen valitun ryhmän yrityksistä kolme on hyötynyt etuuskohteluun oikeuttavasta verojärjestelmästä, joka muodostaa aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Näitä vääristymiä voidaan pitää merkittävinä esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna.
(42)
Toisen ryhmän osalta vaikuttaa lisäksi, että sen yrityksistä kaksi ei täytä vaatimusta 3. Ensimmäinen on maksanut maankäyttöoikeuksista vasta pitkään määräajan jälkeen saamatta mitään seuraamuksia, vaikka sopimuksessa ilmoitettiin selvästi seuraamuksista. Tämä tarkoittaa suoraa tukea valtiolta (joka on maan omistaja) yrityksen käynnistysvaiheessa. Toisen yrityksen osalta vaatimuksen noudattamatta jättäminen havaittiin, kun se oli hankkinut käyttöomaisuutta valtion omistamalta alumiinipyörien tuottajalta tavanomaisten markkinaehtojen vastaisin ehdoin, jotka johtivat perusteettomaan etuun yrityksen käynnistysvaiheessa.
(43)
Ryhmä väitti, että käyttöomaisuuden hankkiminen valtion omistamalta tuottajalta tehtiin markkinaehtojen mukaisesti. Osapuoli ei kuitenkaan pystynyt osoittamaan, että koko toimintaa voitaisiin pitää vapaana aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvista vääristymistä.
(44)
Toiseen ryhmään kuuluvat yritykset saivat merkittäviä verovapautuksia ja taloudellista tukea, joilla oli merkittävää vaikutusta niiden taloudelliseen tilanteeseen esimerkiksi liikevaihdolla mitattuna.
(45)
Komissio ilmoitti virallisesti markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevista tuloksista asianomaisille kiinalaisille vientiä harjoittaville ryhmille, Kiinan kauppakamarille sekä valituksen tekijälle. Niille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi, jos niiden kuulemiseen oli erityisiä syitä.
(46)
Yksi ryhmä toi esiin sen, että komissio ei ollut päättänyt markkinatalouskohtelun myöntämisestä perusasetuksessa säädetyssä kolmen kuukauden määräajassa, ja väitti, että viejät olivat toteuttaneet kaikki tarvittavat toimet ennen määräaikaa, jotta komissio pystyi tietämään, mikä vaikutus sen tätä kohtelua koskevalla päätöksellä saattaisi olla polkumyyntimarginaalin laskemiseen. Toisin sanoen väitteen mukaan markkinatalouskohtelun myöntäminen pitäisi arvioida kolmen kuukauden määräajassa, kun vastaukset polkumyyntiä koskevaan kyselylomakkeeseen on toimitettu tässä määräajassa. Muutoin vaarana on, että polkumyyntiä koskevassa kyselylomakkeessa toimitetut tiedot vaikuttavat markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaan päätökseen.
(47)
Tässä tapauksessa on kuitenkin korostettava, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevaa päätöstä ei voitu tehdä kolmen kuukauden määräajassa, koska suurin osa siihen liittyvistä tiedoista kerättiin tarkastuskäynneillä, jotka saatettiin päätökseen tämän määräajan jälkeen. Päätös otokseen valittujen vientiä harjoittavien ryhmien markkinatalouskohtelun epäämisestä perustui joka tapauksessa yksinomaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitettyjen viiden asiaa koskevan vaatimuksen perusteelliseen arviointiin, kuten edellä on selitetty.
(48)
Vaatimukseen 1 liittyen väitettiin, että Kiinan markkinoiden ja LME:n välillä on arbitraasia, koska alumiinia on viety Kiinaan ja Kiinasta vähäisiä määriä tutkimusajanjaksolla. Väitettä ei voida hyväksyä Kiinan markkinoiden ja LME:n välisten hintatasojen eroavaisuuksien vuoksi.
(49)
Vaatimuksen 2 osalta otettiin esiin useita seikkoja, jotka koskivat komission kahden yrityksen tileissä havaitsemia eri IAS-standardien vastaisuuksia. Esitettyjen väitteiden perusteella ei kuitenkaan voida päätellä, että kummallakaan näistä yrityksistä olisi selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti IAS-standardien mukaisesti.
(50)
Vaatimukseen 3 liittyen tuotiin esiin useita seikkoja. Ensinnäkin väitettiin, että taloudellisen tuen, maankäyttöoikeuksien ja muiden etuuksien, kuten verovapautusten, vaikutus ei vääristänyt merkittävästi yritysten taloudellista tilannetta. Väitettä ei voida hyväksyä, koska näiden järjestelyjen vaikutus on merkittävä liikevaihdolla mitattuna.
(51)
Tuotiin myös esiin, että useat tukijärjestelmät ja veroetuudet eivät olleet yrityskohtaisia, minkä vuoksi ei voida katsoa, että ne olisivat jäänne aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä. On korostettava, että markkinatalouskohtelun myöntämistä koskevassa analyysissä on olennaista, puuttuuko valtio toimintaan, riippumatta siitä, onko se yrityskohtaista. Väitteen asiaperusta on joka tapauksessa virheellinen. Yritysten nauttimia etuuksia voidaan tässä tapauksessa itse asiassa pitää yrityskohtaisina, koska ne kaikki on suunnattu tietyn tyyppisille yrityksille, esimerkiksi yrityksille, jotka ovat ulkomaisia, on perustettu tietylle alueelle ja ovat neuvotelleet paikallisviranomaisten kanssa tukien myöntämisestä, hankkivat kotimaisia laitteita, edistävät teknologiaa, osallistuvat messuille tai tekevät t&k-investointeja.
(52)
Lopuksi vielä esitettiin, että tuloveroista vapauttaminen ja ulkomaisten yritysten vähennykset, jotka tulivat voimaan vuonna 2005, eivät ole aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia vääristymiä. Tulkintaa ei voida hyväksyä. Vaatimuksessa 3 ei viitata ajallisesti rajattuihin (vuoteen 1998 asti, jolloin Kiinassa ryhdyttiin soveltamaan markkinataloussääntöjä) tai soveltamisalaltaan rajattuihin toimiin vaan toimiin, joissa valtio muokkaa liiketoimintaympäristöä keskusjohtoiselle talousjärjestelmälle tyypillisillä toimenpiteillä, kuten syrjivällä verotuksella.
(53)
Edellä esitetyn perusteella yksikään kiinalainen yritys, joka oli pyytänyt markkinatalouskohtelua, ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikkia perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaisia edellytyksiä. Sen vuoksi katsottiin, että näille yrityksille ei pitäisi myöntää markkinatalouskohtelua. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se vastustanut näitä päätelmiä.
2. Yksilöllinen kohtelu
(54)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan perusasetuksen 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot on vapaasti määritetty, valuuttakursseja sovelletaan markkinahintaisina ja valtio ei puutu niiden toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.
(55)
Kaikki markkinatalouskohtelua pyytäneet vientiä harjoittavat yritykset pyysivät myös yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että niille ei myönnettäisi markkinatalouskohtelua. Käytettävissä olevien tietojen perusteella päätellään alustavasti, että kaksi otokseen valituista neljästä kiinalaisesta ryhmästä täyttää kaikki yksilöllisen kohtelun vaatimukset. Kahden otokseen valitun ryhmän yksilöllistä kohtelua koskevat pyynnöt hylätään. Valtion puuttuminen CITIC Dicastal- ja Baoding-yrityksen toimintaan mahdollistaa toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisiin viejiin sovelletaan eri tullia, etenkin ottaen huomioon, että näillä kahdella ryhmällä on kaksi yhteisyritystä, jotka tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta.
(56)
Neljästä kiinalaisesta otokseen valitusta vientiä harjoittavasta ryhmästä yksilöllinen tarkastelu olisi myönnettävä seuraaville ryhmille:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Normaaliarvo
3.1 Vertailumaan valinta
(57)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa sovellettavien kotimaisten hintojen tai vastaavan laskennallisen normaaliarvon perusteella.
(58)
Komissio totesi vireillepanoilmoituksessa aikovansa normaaliarvoa määrittäessään käyttää vertailumaana Turkkia ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia asiasta.
(59)
Vain yksi viejä vastusti valintaa ja ehdotti Malesiaa vaihtoehtoiseksi maaksi mutta totesi myöhemmin, että malesialaiset yritykset eivät olleet halukkaita toimimaan yhteistyössä komission kanssa.
(60)
Tämän jälkeen komissio tutki, olisiko Turkki tarkoituksenmukainen valinta vertailumaaksi. Pääteltiin, että Turkin markkinoilla, joilla on viisi kansallista tuottajaa ja merkittävästi tuontia kolmansista maista, on paljon kilpailua. Lisäksi turkkilaisten ja kiinalaisten tuottajien tuotantoprosesseissa ei ollut merkittäviä eroja. Edellä esitetyn perusteella tutkimuksessa ei nähty mitään syytä siihen, etteikö Turkki olisi sopivat normaaliarvon määrittämiseksi. Turkkilaiset tuottajat myyvät lisäksi tuotelajeja, jotka vastaavat Kiinasta vietyjä tuotelajeja.
(61)
Kaksi turkkilaista tuottajaa vastasi kaikille turkkilaisille alumiinipyörien tuottajille lähetettyyn kyselylomakkeeseen.
(62)
Yhteistyössä toimineiden turkkilaisten tuottajien vastauksissa toimitetut tiedot tarkastettiin paikan päällä, ja ne todettiin luotettaviksi tiedoiksi, joiden pohjalta normaaliarvo voidaan määrittää.
(63)
Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että Turkki on perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti sopiva ja tarkoituksenmukainen vertailumaa.
3.1 Normaaliarvon määrittäminen
(64)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritettiin vertailumaan tuottajalta saatujen ja tarkastettujen tietojen perusteella seuraavasti.
(65)
Tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin edustavia määriä Turkin kotimarkkinoilla.
(66)
Komissio selvitti, voitiinko myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin osalta kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla.
(67)
Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin osuus oli yli 80 prosenttia tuotetyypin kokonaismyynnistä ja kun kyseisen tuotetyypin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin kaiken kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksona riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa.
(68)
Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo.
(69)
Yhden tuotelajin osalta ei ollut lainkaan kannattavaa myyntiä, ja sen normaaliarvo perustui kotimarkkinoilla myydyn tuotelajin valmistuskustannuksiin, joihin lisättiin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja kohtuullinen voittomarginaali kotimarkkinoilla.
(70)
Muutaman tuotelajin normaaliarvo laskettiin vastaavien tuotelajien normaaliarvon perusteella niin, että fyysisten eroavuuksien perusteella tehtiin oikaisuja.
3.2 Vientihinnat
(71)
Kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety unioniin riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella.
(72)
Tapauksissa, joissa myynti tapahtui etuyhteydessä olevan tuojan tai kauppiaan kautta, vientihinta muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti kyseisen etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionissa veloittamien jälleenmyyntihintojen perusteella. Oikaisuja tehtiin kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välissä aiheutuneiden kustannusten, mukaan luettuina myynti-, yleis- ja hallintokulut ja voitto, huomioon ottamiseksi. Voittomarginaalin määrittämiseen käytettiin tarkasteltavana olevan tuotteen etuyhteydettömän tuojan/kauppiaan saamaa voittoa, koska etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan voittoa ei pidetty luotettavana vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydessä olevan tuojan/kauppiaan välisen suhteen vuoksi.
3.3 Vertailu
(73)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.
(74)
Kiinasta vietyjen ja turkkilaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien Turkin markkinoilla myymien pyörien välinen hintavertailu tehtiin erottamalla toisistaan OEM-myynti ja jälkimarkkinamyynti.
(75)
Edellä esitetyn lisäksi oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten, välillisen verotuksen sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi, jos ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja jos niistä esitettiin todennettu näyttö.
4. Polkumyyntimarginaalit
4.1 Otokseen valitut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu
(76)
Niiden kahden otokseen valitun yrityksen, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, polkumyyntimarginaalit määritettiin vertaamalla täydessä yhteistyössä toimineelle turkkilaiselle tuottajalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa kunkin kyseisen yrityksen unioniin viennissä veloittamien hintojen painotettuun keskiarvoon, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.
(77)
Polkumyyntimarginaalit ovat prosentteina unionin rajalla tullaamattomana -tuontihinnasta ilmaistuna seuraavat:
Yritys
Polkumyyntimarginaali
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 Kaikki muut yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat
(78)
Polkumyyntimarginaali otokseen valituille yrityksille, joille ei myönnetty markkinatalous- tai yksilöllistä kohtelua, ja yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille yrityksille laskettiin kaikkien otokseen valittujen yritysten tulosten painotetun keskiarvon perusteella. Niille kahdelle yritykselle, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua, laskenta suoritettiin 76 kappaleen mukaisesti. Kyseinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina Euroopan unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 48,7 prosenttia.
4.3 Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat
(79)
Koska yhteistyöaste Kiinassa oli erittäin korkea, kaikkiin muihin kiinalaisiin viejiin sovellettava maanlaajuinen polkumyyntimarginaali laskettiin käyttäen korkeinta polkumyyntimarginaalia, joka vahvistettiin yhden yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuojan liiketoimien perusteella. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina Euroopan unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta on 69,3 prosenttia.
D. VAHINKO
1. Unionin tuotanto
(80)
Alumiinipyöriä tuotetaan noin 30 yrityksessä, joita sijaitsee monissa EU-maissa. Valitusta tukeneiden ja tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten osuus oli yli 85 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla.
(81)
Unionin kokonaistuotanto ja tutkimukselle annettu tuki on määritetty kaikkien käytettävissä olevien tietojen perusteella, myös valituksessa annettujen, unionin tuottajilta ennen tutkimuksen vireillepanoa ja sen jälkeen kerättyjen sekä otokseen valituilta ja muilta yhteistyössä toimineilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella. Tietojen perustella voitiin vahvistaa myös niiden tuottajien tuotanto ja tuotannon taso, jotka eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.
(82)
Yhden otokseen valitun tuottajan havaittiin tuovan tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta ja jälleenmyyvän sitä unioniin markkinoilla. Sen kokonaismyyntiin verrattuna tuonti oli kuitenkin vähäistä eikä vaikuttanut sen asemaan unionin tuottajana.
2. Unionin kulutus
(83)
Kulutus kehittyi unionissa tarkastelujaksolla seuraavasti:
Unionin kulutus
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Yksikköä (tuhatta)
58 607
62 442
58 313
49 508
Indeksi 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Unionin kulutus (5) on saatu lisäämällä Eurostatin tietojen mukainen tuonti unionin tuottajien myyntiin EU:ssa. Alumiinipyörien tuonti luokitellaan kahteen ex CN-koodiin, jotka sisältävät myös muita tuotteita. Jotta voitiin arvioida alumiinipyörien osuus kussakin CN-koodissa, niiden osuus CN-koodeihin 8708 70 10 ja 8708 70 50 luokitellusta tuonnista määritettiin maakohtaisesti valituksessa ehdotetulla tavalla. Koska tuonti ilmoitettiin painona, muuntaminen yksikköihin tehtiin myös valituksessa ehdotettua menetelmää käyttäen (keskimääräinen paino yksikköä kohti). Tiedot ristiintarkistettiin ja vahvistettiin otokseen valittujen kiinalaisten viejien toimittamien tietojen perusteella. EU-toimitukset laskettiin lisäämällä otokseen valittujen unionin tuottajien myynti muiden tuottajien myyntiin (ennen vireillepanoa kerätyt tiedot, valituksesta saadut tiedot, otokseen valittujen tuottajien tietojen perusteella tehdyt arviot).
(85)
Kulutus laski kaiken kaikkiaan 15,5 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta se tapahtui epätasaisesti niin, että suuri 15,1 prosentin pudotus tapahtui vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Kulutus kasvoi 58,6 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2006) 62,4 miljoonaan (vuonna 2007) ja sitten putosi 58,3 miljoonaan vuonna 2008 ja 49,5 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla.
3. Tuonti Kiinasta
3.1 Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä ja markkinaosuus
(86)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kehittyneet seuraavasti:
Tuontimäärä (tuhatta yksikköä)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kiina
3 703
5 144
5 809
6 137
Indeksi 2006 = 100
100
139
157
166
Markkinaosuus (%)
6,3
8,2
10
12,4
Lähde: Eurostat ja unionin tuottajien tiedot unionin myynnistä.
(87)
Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 3,7 miljoonasta yksiköstä (vuonna 2006) 5,1 miljoonaan (vuonna 2007), 5,8 miljoonaan (vuonna 2008) ja 6,1 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla. Se lisääntyi siis yli 66 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä.
(88)
Kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kaksinkertaistui. Se kasvoi 6,3 prosentista (vuonna 2006) 8,2 prosenttiin (vuonna 2007), 10 prosenttiin (vuonna 2008) ja 12,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kaiken kaikkiaan 6,1 prosenttiyksikköä.
3.2 Tuontihinnat
(89)
Seuraavassa taulukossa verrataan Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräisiä hintoja (tiedot saatu Eurostatista, koska viejille lähetetyt kyselylomakkeet liittyvät vain tutkimusajanjaksoon mutteivät edeltäviin vuosiin) otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräisiin myyntihintoihin.
Euroa/yksikkö
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kiina
34,7
33,5
31,4
31,9
Otokseen valitut EU:n tuottajat
49,7
49,7
48
46,5
Erotus
15
16,2
16,6
14,6
(90)
Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat putosivat jatkuvasti vuoden 2006 ja 2008 välillä 9,5 prosenttia ja kohosivat sitten hieman tutkimusajanjaksolla 0,5 prosenttia. Tarkastelujakson aikana hinnat laskivat 8 prosenttia.
(91)
Hintavertailun perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kaiken kaikkiaan olivat jatkuvasti ja merkittävästi alle otokseen valittujen tuottajien hintojen tarkastelujaksolla ja pakottivat nämä alentamaan omia hintojaan huomattavasti.
3.3 Hintojen alittavuus
3.3.1 Yleishuomioita
(92)
Tässä tapauksessa on ominaista alan jakautuminen kahteen jakelukanavaan eli alkuperäisten laitevalmistajien OEM-segmenttiin ja jälkimarkkinasegmenttiin. Suurin osa unionin tuottajien myynnistä keskittyi OEM-segmentille, kun taas Kiinasta tuleva tuonti suuntautuu pääasiassa jälkimarkkinasegmentille (noin 70 prosenttia kiinalaisesta tuonnista). Näin ollen unionin tuotannonalan ja kiinalaisen tuonnin myynti kanavoituu epäsymmetrisesti eri segmenteille.
3.3.2 Hinnan alittavuus
(93)
Unionin markkinoiden myyntihintoja tutkittiin vertaamalla otokseen valitun unionin tuotannonalan hintoja asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin hintoihin. Otokseen valitun unionin tuotannonalan myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen.
(94)
Näitä hintoja verrattiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin nettomyyntihintoihin, joista vähennettiin alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif-hinta unionin rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut.
(95)
Vertailu osoitti, että tuotua tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin unionissa tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat 22-37 prosentilla (ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista) yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittajien tuottajien toimittamien tietojen perusteella. Tällainen hinnan alittavuuden taso ja unionin tuotannonalan negatiivinen hintakehitys osoittavat selvästi, että hinnat olivat laskeneet huomattavasti.
(96)
Jotkin osapuolet väittivät, että alittavuuden taso olisi laskettava viittaamalla vain hinnan lisäarvokomponenttiin (alumiinin kustannukset pois lukien). Tällaista menetelmää käyttäen päädyttäisiin itse asiassa vieläkin suurempaan alittavuuden tasoon. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että täyttä hintaa käyttäen laskettu alittavuuden taso oli jo merkittävä, menetelmää ei tarkasteltu tarkemmin.
(97)
Alittavuuden korkea taso yhdistettynä unionin tuotannonalan hintojen alentamiseen (ks. 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) osoittaa polkumyynnin merkittävän vaikutuksen tässä tapauksessa.
(98)
Jotta voitaisiin ehkäistä mahdolliset kysymykset näiden kahden segmentin eroavaisuuksista, molempia segmenttejä analysoitiin edellä kuvatun saman menetelmän perusteella. Alittavuus oli merkittävä molemmilla segmenteillä (13-30 % OEM-segmentillä ja 56-63 % jälkimarkkinasegmentillä).
4. Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti
(99)
Seuraavassa taulukossa esitetään muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin kehitys.
Tuontimäärä (tuhatta yksikköä)
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Turkki
4 140
4 522
4 021
3 426
Indeksi 2006 = 100
100
109
97
83
Markkinaosuus (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norja
1 079
1 210
1 106
520
Indeksi 2006 = 100
100
112
102
48
Markkinaosuus (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Etelä-Afrikka
490
851
790
700
Indeksi 2006 = 100
100
173
161
143
Markkinaosuus (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Muut
3 746
4 029
3 690
2 928
Indeksi 2006 = 100
100
108
99
78
Markkinaosuus (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Kuten edellä on todettu, Turkki on Kiinan jälkeen toiseksi suurin tuoja, jolla on merkittävä mutta suhteellisen vakaa markkinaosuus. Tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Turkista laski niiden markkinaosuuden vuoden 2006 tasolta 9 prosentista 8,4 prosenttiin tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin hintojen vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen käsitellään 136 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.
5. Unionin tuotannonalan tilanne
5.1 Yleistä
(101)
Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan otettiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti huomioon kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen vuodesta 2006 tutkimusajanjaksoon.
(102)
Edellä kuvatun mukaisesti käytettiin otantamenetelmää. Vahinkoindikaattorit analysoitiin vahingon tarkastelua varten seuraavilla kahdella tasolla:
-
Makroekonomiset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, palkat ja polkumyyntimarginaalien suuruus) arvioitiin unionin koko tuotannon tasolla. Tiedot on pääasiassa saatu kuuden otokseen valitun yrityksen kyselylomakevastauksista ja lisäksi toimitetuista minikyselyistä. Kyselylomakkeet liittyvät yrityksiin, joiden osuus unionin kokonaistuotannosta on yli 80 prosenttia. Koko unionin tuotannon kattamiseksi on tehty tiettyjä ekstrapolaatioita muusta tuotannosta niiden tietojen lisäksi, jotka ovat olleet saatavilla eri lähteistä, erityisesti valituksessa esitettyjen ja ennen vireillepanoa kerättyjen tietojen lisäksi. Kaikki nämä tekijät ristiintarkistettiin mahdollisuuksien mukaan alan tilastoissa olevien tietojen kanssa.
-
Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja tuotantokustannukset) arvioitiin yksittäisten yritysten osalta, toisin sanoen otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla.
5.2 Makrotaloudelliset indikaattorit
5.2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(103)
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään tuotannon, tuotantokapasiteetin ja kapasiteetin käyttöasteen kehitys unionin kokonaistuotannon perusteella:
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotanto (yksikköä)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indeksit 2006 = 100
100
100
91
76
Tuotantokapasiteetti (yksikköä)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indeksit 2006 = 100
100
99
100
96
Kapasiteetin käyttöaste (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indeksit 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Kuten edellä oleva taulukko osoittaa, tuotanto pysyi suhteellisen vakaalla tasolla noin 49,5 miljoonassa yksikössä vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen se putosi 45,2 miljoonaan yksikköön vuonna 2008 ja 37,6 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla; laskua oli 24 prosenttia tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste putosi 19,4 prosenttiyksikköä samalla kaudella.
(105)
Kapasiteetin käyttöasteen putoamisen pääsyynä tilanteessa, jossa kapasiteetti pieneni, voi olla ainoastaan merkittävä tuotannon väheneminen.
5.2.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus
(106)
Seuraavassa esitetyt luvut kuvaavat myyntimääriä, markkinaosuutta ja keskimääräisiä yksikkömyyntihintoja kaikkien unionin tuottajien perusteella.
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Koko unionin tuotannonalan myyntimäärä (tuhatta yksikköä)
45 447
46 684
42 895
35 794
Indeksit 2006 = 100
100
103
94
79
Markkinaosuus (%)
78
75
74
72
Indeksit 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
EU:n myynti lisääntyi vuosien 2006 ja 2007 välillä 45,4 miljoonasta yksiköstä 46,6 miljoonaan yksikköön, minkä jälkeen se putosi 42,8 miljoonaan yksikköön vuonna 2008 ja 35,7 miljoonaan yksikköön tutkimusajanjaksolla; yhteensä EU:n myynti laski 21 prosenttia tarkastelujaksolla.
(108)
Kaikki EU:n tuottajat menettivät markkinaosuuttaan jatkuvasti: se oli 78 prosenttia vuonna 2006, 75 prosenttia vuonna 2007, 74 prosenttia vuonna 2008 ja 72 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla laskua oli yhteensä 6 prosenttiyksikköä. Samaan aikaan kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi yli 6 prosenttiyksikköä.
5.2.3 Työllisyys, tuottavuus ja palkat
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Työntekijöiden lukumäärä
14 204
14 818
14 309
12 981
Indeksit 2006 = 100
100
104
101
91
Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)
3 500
3 341
3 164
2 903
Indeksit 2006 = 100
100
95
90
83
Vuosipalkat (euroa)
22 371
20 007
18 649
18 420
Indeksit 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Työllisyys kasvoi vuoden 2006 lopun 14 204 työntekijästä 14 818 työntekijään vuoden 2007 lopulla, väheni 14 309 työntekijään vuoden 2008 lopulla ja väheni vielä 12 981 työntekijään tutkimusajanjakson lopulla. Erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä työpaikkoja menetettiin 1 328, mikä vastaa yhtä kymmenesosaa työvoimasta kuudessa kuukaudessa.
(110)
Tuottavuus puolestaan kehittyi seuraavasti: 3 500 yksikköä työntekijää kohti vuonna 2006, 3 341 vuonna 2007, 3 164 vuonna 2008 ja 2 903 tutkimusajanjaksolla. Tuottavuuden putoamista etenkin vuoden 2008 ja tutkimusajanjaksolla voidaan selittää sillä, että työvoiman vähennykset eivät tapahtuneet samaan tahtiin kuin tuotannon väheneminen. Tätä selittävät tuotannonalan rajoitetut mahdollisuudet suunnata toimintaansa muualle tai sulkea tilapäisesti koneita sekä irtisanomistapauksissa työntekijöille maksettaviin maksuihin liittyvät suuret kustannukset. Tutkimus osoitti, että työntekijöiden lukumäärä väheni erityisesti vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Palkkakustannukset laskivat tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan tutkimusajanjaksolla tekemien investointien odotetaan lisäävän tuotannonalan tehokkuutta ja tuottavuutta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
5.2.4 Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin merkittävyys
(111)
Polkumyyntimarginaalit on ilmoitettu edellä polkumyyntiä käsittelevässä jaksossa. Kaikki vahvistetut marginaalit ovat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Kun lisäksi otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.
5.2.5 Sopimusympäristö
(112)
Kuten 20 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, suurin osa unionissa tuotetuista alumiinipyöristä myydään tarjouskilpailuilla, joita järjestetään keskimäärin kaksi vuotta ennen uuden automallin julkistamista. Sen vuoksi komissio tutki myös tarkastelukaudella tehtyjä sopimuksia (jotka pannaan täytäntöön tutkimusajanjakson jälkeen) vahvistaakseen, voitaisiinko unionin tuotannonalan toimitusten todennäköisestä kehittymisestä tutkimusajanjakson jälkeen tehdä joitakin päätelmiä. Kerättyjen tietojen perusteella tässä vaiheessa ei kuitenkaan pystytä tekemään perusteltuja päätelmiä, ja asiaa tutkitaan edelleen.
5.3 Mikrotaloudelliset indikaattorit
5.3.1 Yleisiä huomioita
(113)
Kolme kuudesta otokseen valitusta tuottajasta on suuria ryhmiä, joilla on tuotantolaitoksia useissa jäsenvaltioissa, kun taas lopuilla kolmella on keveämmät rakenteet, ja ne keskittyvät yhteen tai kahteen jäsenvaltioon. Tutkimusajanjaksolla otokseen valittujen tuottajien tuotantolaitoksista suljettiin kolme: ensimmäinen vuonna 2006, toinen vuonna 2008 hieman ennen tutkimusajanjaksoa ja viimeinen tutkimusajanjakson loppupuolella.
5.3.2 Varastot
(114)
Seuraavassa taulukossa esitetään otokseen valittujen unionin tuottajien varastojen koko kunkin kauden lopussa.
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Varastot (tuhatta yksikköä)
2 204
2 444
2 359
2 173
Indeksi 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Varastot olivat alle 12 prosenttia tuotannosta. On muistettava, että tämä indikaattori ei ole kovin merkityksellinen, koska unionin tuotannonala tuottaa alumiinipyöriä erittäin suureksi osaksi tilauksesta ja varastot tiettynä ajankohtana ovat suurimmaksi osaksi myytyjä muttei vielä toimitettuja hyödykkeitä.
5.3.3 Myyntihinnat
(116)
Otokseen valittujen EU:n tuottajien yksikkömyyntihinnat olivat vuonna 2006 ja 2007 vakaalla tasolla, noin 49 euroa yksikköä kohti, mutta ne laskivat 48 euroon yksikköä kohti vuonna 2008 ja 46,5 euroon tutkimusajanjaksolla. Tämä vastaa yli 6 prosentin laskua tarkastelujaksolla ja osoittaa myös huomattavaa putoamista tutkimusajanjaksolla (ks. 89 kappaleen taulukko).
5.3.4 Kannattavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja investoinnit
(117)
Kannattavuus määritettiin ilmaisemalla otokseen valittujen yritysten samankaltaisen tuotteen myynnistä saama nettovoitto ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Vuosina 2006 ja 2007 kannattavuus oli vielä yli kannattavuusrajan, mutta vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla tilanne muuttui jyrkästi, kun myyntimäärien ja myyntihintojen lasku yhdistyi tuotannonalan epäjoustavaan kustannusrakenteeseen, jossa kiinteät kustannukset ovat korkeat.
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Kannattavuus (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Otokseen valittujen unionin tuottajien investointisuuntaukset näkyvät seuraavassa taulukossa.
Euroa
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Investoinnit (tuhatta euroa)
96 335
99 279
161 803
153 724
Indeksit 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Taulukosta näkyy, että unionin tuotannonala kasvatti investointejaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaikka kannattavuus olikin laskussa. Investoinnit tehtiin pääasiassa koneisiin tehokkuuden parantamiseksi. Investointien kasvu osoittaa, että tuotannonala pystyi edelleen hankkimaan pääomaa.
(120)
Näistä pyrkimyksistä huolimatta tarkasteltavana olevaan tuotteeseen tehtyjen investointien tuotto romahti tarkastelujaksolla ja oli - 40 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Se vahvistaa tuotannonalan kannattavuuden häviämisen ja kyvyttömyyden saada tuottoa investoinneistaan.
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Investointien tuotto
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Indeksit 2006 = 100
100
24
-27
-80
Kassavirta (prosentteina liikevaihdosta)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Indeksit 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Otokseen valittujen tuottajien toiminnallinen kassavirta väheni myös 8,1 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla, mikä noudattelee kannattavuuden laskua. Tällaisen indikaattorin romahtamisen syynä ei voi olla investointien kasvu, vaan sen on johduttava siitä, että toiminnallinen liiketoiminta tuottaa vähemmän rahaa. Koska tuotannonalan rakenne vaatii jatkuvaa rahavirtaa kiinteää käyttöomaisuutta varten, kassavirran pudotus paljastaa unionin tuotannonalan pahenevan heikkouden ja sen kyvyttömyyden turvautua itserahoitukseen.
5.3.5 Tuotanto- ja raaka-ainekustannukset
(122)
Seuraavassa taulukossa esitetään tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräisten tonnikohtaisten kustannusten kehitys otokseen valittujen tuottajien osalta.
Euroa
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Keskimääräiset tuotantokustannukset (yksikköä kohti)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Keskimääräiset kustannukset pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, noin 50 eurossa yksikköä kohti.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(124)
Näillä perusteilla päätellään alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. Päätelmää vielä vahvistaa niiden yritysten tai tuotantolaitosten määrä, jotka lopettivat toimintansa (5 OEM-segmentillä) tai joutuivat maksukyvyttömyysmenettelyyn (21 jälkimarkkina- ja 4 OEM-segmentillä) tarkastelujaksolla.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(125)
Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tuleva tuonti syynä unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tarkasteltiin myös muita tiedossa olleita tekijöitä, jotka olisivat saattaneet vahingoittaa unionin tuotannonalaa, sen varmistamiseksi, ettei niiden aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttamaksi.
2. Kiinasta tulevan tuonnin vaikutukset
2.1 Yleistä
(126)
Polkumyyntituonnin lisääntymisen - markkinaosuus kasvoi 6 prosenttiyksikköä vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä - ja samalla kaudella unionin tuottajien 6 prosenttiyksikön markkinaosuuden menetyksen välillä on selvä ajallinen yhteys. Tutkimuksessa vahvistettiin myös jatkuvasti unionin tuottajien hinnat alittavan polkumyyntituonnin negatiiviset hintavaikutukset.
(127)
Yksi osapuoli väitti, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus on liian pieni aiheuttaakseen merkittävää vahinkoa. Yhteensä 12 prosentin markkinaosuutta hintaherkillä markkinoilla (etenkin OEM-segmentillä) ei kuitenkaan voida pitää pienenä.
(128)
Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi noin 65 prosenttia ja sen markkinaosuus lähes kaksinkertaistui. Lisäksi kuten 86 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selitettiin, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 8 prosenttia (ks. 89 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) ja hinnan alittavuus oli merkittävää (ks. 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Juuri tuonnin jyrkkä lisääntyminen ja hintojen merkittävä alittavuus ovat päätekijöitä, jotka on otettava huomioon tässä tapauksessa.
(129)
Unionin tuotannonala reagoi vahinkoa aiheuttavaan polkumyyntiin alentamalla hintojaan vuodesta 2007 lähtien. Kiinalaisen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi unionin tuotannonala ei kuitenkaan pystynyt säilyttämään markkinaosuuttaan edes alennetuilla hinnoilla. OEM-segmentin tarjouskilpailuissa on havaittu, että halvoilla kiinalaisilla tarjouksilla on ollut keskeinen asema unionin tuotannonalan tarjoamien hintojen alennuksissa. Unionin tuotannonalan hintojenalennuksista huolimatta kiinalaisen tuonnin keskimääräinen myyntihinta pysyi kuitenkin alempana kuin unionin tuotannonalan hinnat. Tämän tuloksena unionin tuotannonalan myynti putosi merkittävästi tarkastelujaksolla. Koska Kiinan hinnat tutkimusajanjaksolla olivat pudonneet vielä vuoteen 2006 verrattunakin, unionin tuotannonalan oli edelleen pudotettava omia hintojaan pysyäkseen mukana liiketoiminnassa. Unionin tuotannonalan kannattavuus laski alle kannattavuusrajan, minkä vuoksi se ei pysty jatkamaan toimintaansa ajan mittaan.
(130)
Onkin selvää, että yhä alhaisemmilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin merkittävän lisääntymisen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välillä on tiivis yhteys. Sen vuoksi voidaan päätellä tässä vaiheessa, että Kiinasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
2.2 Tarkasteltavana olevan tuotteen jakautuminen segmentteihin
(131)
Väitteiden mukaan OEM- ja jälkimarkkinasegmentti ovat kaksi erillistä myyntikanavaa, joiden välillä ei ole merkittävää vuorovaikutusta. Tämän perusteella on väitetty, että unionin tuotannonalalle, joka kanavoi suurimman osan myynnistään OEM-segmentille (85 % otokseen valittujen tuottajien osalta), ei ole voinut aiheutua vahinkoa kiinalaisesta tuonnista, joka keskittyy pääosin jälkimarkkinasegmentille ja jota on vain vähän OEM-segmentillä.
(132)
Vaikka jakelukanavat ovatkin erilliset, komission havaintojen mukaan niiden välillä saattaa kuitenkin olla jotakin vuorovaikutusta, vaikkakaan ei suoraan. Jotta tilanteesta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, näitä kahta segmenttiä on kuitenkin myös tarkasteltu erikseen.
(133)
Jälkimarkkinasegmentillä vahingon voidaan varmasti sanoa aiheutuneen halvan kiinalaisen tuonnin suuresta määrästä, jonka osuus segmentillä on 34 prosenttia. OEM-segmentillä, joka muodostaa suurimman osan EU:n kulutuksesta (35 miljoonaa yksikköä noin 50:stä), kiinalainen tuonti on määrällisesti paljon vähäisempää (enintään 6 %). Kuten on jo selitetty, on kuitenkin muistettava, että OEM-myyntiin liittyvän aiheutuneen vahingon syynä ovat kiinalaisen tuonnin alhaiset hinnat, ja vahinko tosiaan liittyy hintaan. Tarkemmin ottaen on merkkejä siitä, että autonvalmistajat käyttävät Kiinan tarjouksia viitearvona, jonka vaikutuksesta pakotetaan alas EU:n alumiinipyörien valmistajien hinnat tarjouskilpailussa. Säilyttääkseen asemansa markkinoilla unionin tuottajilla ei ole muuta mahdollisuutta kuin antaa periksi ja alentaa hintojaan.
(134)
Lisäksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että jälkimarkkinasegmentin laskevilla hintasuuntauksilla on vaikutusta OEM-segmentin hintoihin. Keskimääräisten jälkimarkkina- ja OEM-hintojen vertailu osoittaa, että vaikka jälkimmäiset olivat keskimäärin korkeammat vuoteen 2007, tilanne muuttui vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa, että hintapaine OEM-segmenttiä kohtaan on ollut paljon korostuneempaa viime vuosina.
(135)
Sen vuoksi päätellään alustavasti, että kiinalainen tuonti on aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle sekä jälkimarkkina- että OEM-segmentillä. Tätä on joka tapauksessa tutkittava tarkemmin.
3. Muiden tekijöiden vaikutukset
3.1 Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus
3.1.1 Turkista tulevan tuonnin vaikutus
(136)
Turkki on siis Kiinan jälkeen toiseksi suurin tuoja (ks. 99 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Turkin tuonnin markkinaosuus EU:n markkinoilla oli noin 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Seuraavassa taulukossa verrataan tuontihintoja kaikista kolmansista maista EU:n tuottajien hintoihin.
Euroa/yksikkö
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Turkki
40,8
42,6
52,4
40,7
Otokseen valitut EU:n tuottajat
49,7
49,7
48
46,5
Kiina
34,7
33,5
31,4
31,9
Turkin ja EU:n tuottajien hintaero
8,9
7,1
4,4
5,8
Kiinan ja EU:n tuottajien hintaero
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Turkin hinnat olivat tarkastelujaksolla jatkuvasti alemmat kuin otokseen valittujen EU:n tuottajien, vuotta 2008 lukuun ottamatta. Tutkimusajanjaksolla Turkin ja unionin tuottajien hintojen ero oli 5,7 euroa (+/- 12,3 % EU:n hinnoista) ja Kiinan ja unionin tuottajien hintojen ero oli 14,5 euroa (+/- 31 %). Tällä perusteella on kohtuullista päätellä alustavasti, että tutkimusajanjaksolla Turkista halvoin hinnoin tulevalla tuonnilla oli joitakin negatiivisia vaikutuksia EU:n tuotannonalaan mutta ei siinä määrin, että se poistaisi syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä.
3.1.2 Muista kolmansista maista kuin Turkista tulevan tuonnin vaikutus
(138)
Muista maista kuin Kiinasta ja Turkista tulevan tuonnin kumuloitu markkinaosuus laski vuoden 2006 tasolta 9 prosentista 8,3 prosenttiin tutkimusajanjaksolla (ks. 99 kappale). Niiden hinnat olivat lähellä unionin tuottajien hintoja samalla kaudella. Tällä perusteella katsotaan, että muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Turkista tulevalla tuonnilla ei ollut vaikutusta unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
3.2 Talouskriisin vaikutus
(139)
Jotkin osapuolet väittivät, että EU:n lisääntynyt kulutus vuonna 2007 otti vastaan Kiinasta tulevan tuonnin ja että kulutuksen lasku vuonna 2008 osui ajallisesti samaan aikaan talouden taantuman ja autoteollisuuden myynnin supistumisen kanssa. Väitteen mukaan nämä tekijät olivat unionin tuotannonalan heikon tuloksen keskeisiä syitä.
(140)
Talouskriisi vaikutti tietenkin negatiivisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, kun kulutustasot ja hinnat laskivat. Vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana kulutus laski 14,5 prosenttia.
(141)
Alumiinipyörien tuottajat toimivat symbioosissa autoteollisuuden kanssa, ja kriisi vaikutti siihen vakavasti. Jäljempänä olevassa taulukossa näkyy autotuotannon määrän kehitys Euroopassa tarkastelujaksolla. Autoissa on joko alumiini- tai teräspyörät, ja niiden osuuksia on vaikea määrittää. Ei ole kuitenkaan merkkejä siitä, että osuudet olisivat merkittävästi muuttuneet tarkastelujaksolla. Sen vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että autojen tuotantomäärien laskulla - jossa tapahtui dramaattinen pudotus vuoden 2008 lopulta tutkimusajanjaksolle - olisi ollut vaikutus alumiinipyörien tuottajien myyntimääriin. Seuraavasta taulukosta näkyy, että tuotantomäärän lasku oli yli 15 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
EU-27
2006
2007
2008
Tutkimusajanjakso
Tuotanto Euroopassa (tuhatta yksikköä)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Unionin tuotannonalan taloudellisten indikaattoreiden analyysi kuitenkin osoittaa, että laskeva suuntaus alkoi jo ennen talouskriisiä ja osui ajallisesti yhteen kiinalaisen tuonnin markkinavaltauksen alkamisen kanssa. Esimerkiksi kannattavuusluvuista käy ilmi, että laskeva suuntaus alkoi vuoden 2006 ja 2007 välillä (laskua 2,5 prosenttiyksikköä), jatkui vuosien 2007 ja 2008 välillä (laskua vielä 2,2 prosenttiyksikköä) ja päätyi 6,9 prosenttiyksikön jyrkkään laskuun vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä.
(143)
Lisäksi kiinalaisen tuonnin osuus markkinoilla kasvoi supistuvasta kulutuksesta huolimatta niin, että se oli 12,4 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tuonnin määrä ja markkinaosuus kasvoivat vakaasti ja hinnat alittivat jatkuvasti EU:n tuotannonalan hinnat. Olisi ollut kohtuullista odottaa, että kriisi vaikuttaisi kaikkiin markkinatoimijoihin samalla tavalla. Kiinalainen tuonti kuitenkin lisääntyi hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi EU:n hinnat, kuten edellä on selitetty. Sen vuoksi ei ole kohtuutonta päätellä, että ilman talouskriisiä kiinalaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus olisivat kasvaneet vieläkin enemmän.
(144)
Näillä perusteilla on kohtuullista olettaa, että talouden taantuma, vaikka se vaikuttikin unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, ei itsessään vaikuta olevan tekijä, joka poistaa syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja merkittävän vahingon väliltä. Päinvastoin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä olisi pitänyt laskea kulutuksen laskun mukaisesti, kuten tapahtui muista kolmansista maista tulevalle tuonnille ja EU:n tuotannonalan myynnille (joka siis laski samaan aikaan kun kiinalainen tuonti lisääntyi).
3.3 Unionin tuotannonalan vientitoiminnan muutosten vaikutus
(145)
Unionin tuottajien vientitoiminta säilyi vähäisenä tarkastelujaksolla (alle 2 % otokseen valittujen EU:n tuottajien kokonaismyynnistä). Sen vuoksi sillä ei voinut olla negatiivista vaikutusta unionin tuotannonalan heikkoon tilanteeseen, eikä se poista syy-yhteyttä.
3.4 Kilpailu unionin tuottajien välillä ja EU:n markkinoiden keskittyminen
(146)
EU:n markkinoilla toimivien alumiinipyörien tuottajien lukumäärä (noin 30) osoittaa, että EU:n markkinoilla on erittäin paljon kilpailua, vaikka niille on ominaista myös teollisuuden erittäin korkea keskittyminen: kolmen suurimman yrityksen osuus kokonaistuotannosta on 60 prosenttia, kahden muun noin 8 prosenttia ja vielä neljän muun noin 4 prosenttia. Tuotantomääristä saatavilla oleva tiedot osoittavat, että muut tuottajat ovat pieniä tai keskisuuria yrityksiä.
(147)
Useat pienet tuottajat lopettivat tuotantonsa ennen vuotta 2008, vuonna 2008 ja tutkimusajanjaksolla. Tämä voisi osoittaa, että unionin tuottajien välinen kilpailu - ja käynnissä oleva ilmeinen keskittymisprosessi - on vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tutkimuksesta saadut tiedot kuitenkin osoittavat, että kärsimään eivät ole joutuneet ainoastaan pienet tuottajat. Kehitys on itse asiassa vaikuttanut samalla tavalla suurempiin ja pienempiin tuottajiin. Sen vuoksi ei voida päätellä, että unionin tuottajien välinen kilpailu olisi vaikuttanut merkittävällä tavalla unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.
3.5 Kuluttajien mieltymykset teräksisten ja alumiinisten pyörien osalta
(148)
Väitettiin, että alumiinipyörien kutistuva kysyntä voisi olla talouskriisiin liittyvä muutos kuluttajien mieltymyksissä, jotka saattavat kääntyä edullisempiin teräspyöriin. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Tässä vaiheessa ja ilman mitään väitettä tukevia tietoja tällaista kehityskulkua ei voida vahvistaa.
3.6 Tuotevalikoima
(149)
Jotkin osapuolet väittivät, että kiinalaisen tuonnin lisääntyminen johtui Kiinassa tuotettujen erityisten kalliimman hintaluokan teknologisten pyörälajien (eli taottujen tai flow forming -tekniikalla valmistettujen pyörien) kysynnän kasvusta; näitä pyöriä ei tuoteta (ainakaan merkittävässä määrin) EU:ssa. Tästä syystä Kiinasta peräisin oleva tuonti ei ole voinut aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että näiden pyörien tuonti muodosti vain erittäin pienen osan Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.
4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä
(150)
Tässä tapauksessa on siis havaittu, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut tappioita tuotannon ja myynnin merkittävän vähenemisen, markkinaosuuden putoamisen sekä hintojen alenemisen vuoksi. Kiinasta tuleva tuonti, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat, on kasvattanut määräänsä ja markkinaosuuttaan samalla kaudella.
(151)
Komissio on analysoinut myös kaikkia muita tekijöitä, jotka ovat saattaneet vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. Tältä osin havaittiin, että talouskriisi, tuonti Turkista sekä keskittymiseen johtanut unionin tuottajien välinen kilpailu ovat ehkä jossakin määrin vaikuttaneet vahinkoon. Alustavasti kuitenkin päätellään, että niiden vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi polkumyyntituonnin ja havaitun vahingon välisen syy-yhteyden, kuten edellä on esitetty.
(152)
Edellä olevan tarkastelun, jossa selvitetään kaikkien tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen, perusteella päätellään näin ollen alustavasti, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välillä on syy-yhteys.
F. UNIONIN ETU
1. Unionin tuotannonalan etu
(153)
Tässä tapauksessa unionin tuotannonalan yhteistyö ja tuki tutkimuksessa oli korkealla tasolla (yli 70 %). Tämä osoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotto on selvästi EU:n tuottajien edun mukaista.
(154)
Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa polkumyyntituonnista, joka alitti sen hinnat (ks. 93 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(155)
Voidaan odottaa, että unionin tuotannonala saa etua toimenpiteistä, jotka todennäköisesti estävät halvoin hinnoin polkumyynnillä tulevan tuonnin kasvun entisestään.
(156)
Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, voidaan odottaa, että halvoin hinnoin polkumyynnillä tapahtuva alumiinipyörien tuonti jatkuu tai jopa lisääntyy erityisesti jälkimarkkinoilla. Sitäkään mahdollisuutta ei voida sulkea pois, että jälkimarkkinoiden lisääntyvällä hintapaineella ja valtauksella on ainakin epäsuora vaikutus OEM-segmentin tilanteeseen. Tältä osin on havaittu, että jotkin tuottajat asianomaisessa maassa ovat siirtymässä tai ovat jo siirtyneet jälkimarkkinasegmentin keski- tai ylempään hintaluokkaan ja sen jälkeen OEM-segmentille - erittäin halvoin hinnoin. Tämän kehityssuunnan voidaan odottaa jatkuvan, ja se erittäin todennäköisesti vaarantaa OEM-segmentillä toimivan unionin suuren tuottajaryhmän toiminnan. Koska näiden tuottajien taloudellinen tilanne ja kannattavuus eivät ole riittävän vankat pystyäkseen kestämään niiden hinnat merkittävästi alittavan polkumyyntituonnin aiheuttaman lisäpaineen, tämä erittäin todennäköisesti johtaa useiden - ellei jopa kaikkien - unionin tuottajien asteittaiseen katoamiseen.
2. Maahantuojien etu
(157)
Otokseen valittiin viisi etuyhteydetöntä tuojaa ja kaksi tuontia harjoittavaa käyttäjää (ks. 13 kappale) niiden tuontimäärien perusteella.
(158)
Yhteistyössä toimineiden etuyhteydettömien tuojien osuus Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärästä oli alle 10 prosenttia.
(159)
Tutkimuksen mukaan useimmat tuojista ovat kauppiaita, jotka erikoistuvat auton lisäosiin. Ne voidaan jakaa kahteen ryhmään. Yhdessä ryhmässä on yrityksiä, jotka tuovat ja jälleenmyyvät oman tuotemerkkinsä alumiinipyöriä, joiden tuotanto on ulkoistettu Kiinaan. Ne eivät ole kuitenkaan etuyhteydessä kiinalaisiin viejiin. Tämän ryhmän tuojilla on yleensä merkittävää lisäarvoa tuovaa toimintaa EU:ssa (esim. suunnittelu-, tutkimus- ja kehitystoiminta) ja toisinaan jopa oma jakeluketju, ja tätä vastaavat työllisyystasot. Toiseen ryhmään kuuluvat tuojat/jakelijat, jotka ovat enemmän määrään ja vähemmän tuotemerkkiin keskittyviä kauppiaita. Näillä tuojilla on yleensä alemmat kustannusrakenteet ja vähemmän lisäarvoa tuovaa toimintaa unionissa.
(160)
Etuyhteydettömien tuojien alhainen yhteistyöaste vaikuttaisi osoittavan, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei ole merkittävämpiä vaikutuksia niiden toimintaan. Yhteistyössä toimineiden tuojien/jakelijoiden osalta havaittiinkin, että kiinalaisten alumiinipyörien jälleenmyynnin osuus niiden kokonaisliikevaihdosta on 1-6 prosenttia. Toimintaansa ulkoistaneiden yritysten tilanne on monimutkaisempi, sillä niiden liiketoiminta saattaa muodostua lähes kokonaan kiinalaisten alumiinipyörien jälleenmyynnistä. Mahdollisilla toimenpiteillä olisi taatusti vaikutusta niiden toimintaan - vaikka vaikutusten täsmällistä laajuutta onkin vaikea arvioida tässä vaiheessa. Asiaa tutkitaan tarkemmin.
3. Käyttäjien etu
3.1 Yleistä
(161)
Käyttäjille tarkoitetut kyselylomakkeet lähetettiin noin 20 ilmoittautuneelle käyttäjälle. Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 13 autonvalmistajaa. Myös kaksi alumiinipyörien käyttäjiä sekä OEM- ja jälkimarkkinasegmentin tuojia edustavaa järjestöä toimi yhteistyössä.
(162)
Yhteistyössä toimineiden käyttäjien tuonnin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 19 prosenttia Eurostatin tietojen mukaan. Eurostatin lukujen perusteella ei ole mahdollista yksilöidä täsmälleen, tapahtuiko tuontimyynti OEM- vai jälkimarkkinasegmentille. Kuten 133 kappaleessa mainittiin, OEM- ja jälkimarkkinasegmenttien välille voitiin kuitenkin tehdä ero, joka osoitti, että OEM-segmentin osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 20-30 prosenttia. Tällä perusteella on kohtuullista olettaa, että OEM-segmentin yhteistyö oli erittäin kattavaa.
(163)
Autonvalmistajat vaikuttavat käyttävän kiinalaisia tarvikkeita vain rajoitetussa määrin. Yksittäin tarkasteltuina yhteistyössä toimineet autonvalmistajat käyttävät erilaisia liiketoimintamalleja. Jotkin eivät tuo Kiinasta lainkaan, jotkin tuovat alle 5 prosenttia ja jotkin taas jopa 30 prosenttia tarpeestaan.
(164)
Sekä tuontia harjoittavat että muut käyttäjät vastustavat toimenpiteitä. Yksi niiden pääargumenteista on, että autonvalmistajille on etua siitä, että ne voivat käyttää eri tarjontalähteitä ja hyötyä kilpailusta pyörämarkkinoilla. Toimenpiteiden vuoksi niistä tulisi liian riippuvaisia muutamasta eurooppalaisesta tuottajasta. Väite ei kuitenkaan itsessään vaikuta ratkaisevalta, koska muista kolmansista maista tulee merkittävästi tuontia.
3.2 Toimenpiteestä aiheutuvat kustannukset
(165)
Alumiinipyörien osuus auton kustannuksista on noin 1 prosentti. Alumiinipyöriin kohdistuva 20 prosentin toimenpide johtaisi siis 0,2 prosentin kustannusten kohoamiseen. Niiden autonvalmistajien osalta, jotka tuovat enintään 5 prosenttia alumiinipyöristä Kiinasta, autonvalmistukseen liittyvät kustannukset kohoaisivat kaikkiaan 5 prosenttia 0,2 prosentista eli 0,01 prosenttia. Niidenkin autonvalmistajien osalta, jotka tuovat 30 prosenttia alumiinipyöristä Kiinasta, kustannukset kohoaisivat yhteensä vain 30 prosenttia 0,2 prosentista eli 0,06 prosenttia. Toimenpiteillä olisi näin ollen erittäin vähäinen vaikutus kustannuksiin. Ei ilmeisesti ole myöskään täysin tavatonta, että autonvalmistajien tietyllä hinnalla (vaikkapa 50 eurolla) tuomat alumiinipyörät myydään loppukuluttajalle kolmin- tai nelinkertaisella hinnalla (eli 200 eurolla).
3.3 Tavarantoimittajan vaihtamisesta aiheutuvat kustannukset
(166)
Kuten edellä on esitetty, OEM-alumiinipyörät kehitetään yleensä kaksi vuotta ennen uuden automallin julkaisemista. Tavarantoimittajan vaihtaminen vaatii aikaa (vähintään 6 kuukautta) ja saattaa myös synnyttää työvälineiden hankkimiseen liittyviä lisäkustannuksia. Tutkimus kuitenkin osoitti, että useimmat autonvalmistajat eriyttävät hankintalähteitään joka tapauksessa eli jakavat tietyn alumiinipyörän tuotannon kahden tai useamman tuottajan kesken. Tällaista hankintaa käytetään toimitusvarmuuden vuoksi myös niiden mallien osalta, jotka hankitaan Kiinasta. Sen vuoksi vaikuttaa siltä, että tavarantoimittajan vaihtamisen riski on jo otettu huomioon, kun tehdään päätös suorittaa hankintoja Kiinasta. Lisäksi tutkimuksen aikana kerätyt sopimukset osoittavat, että autonvalmistajat voivat yleensä sanoa sopimuksen irti milloin tahansa ilman seuraamuksia.
3.4 Osapuolten esittämiä lisäväitteitä
(167)
Jotkin osapuolet väittivät, että tullin käyttöönotto Kiinasta peräisin olevissa alumiinipyörissä antaisi etua eteläkorealaisille autonvalmistajille sen lisäksi, että autoihin sovelletaan 0 prosentin tullia tulevassa vapaakauppasopimuksessa. Väitteen mukaan Etelä-Korean autonvalmistajat saisivat edelleen huokeita kiinalaisia alumiinipyöriä ja voisivat jopa hakea tullinpalautusta EU:hun viedyistä autoista (tiettyjen autonosien tuonnista maksettua tullia voidaan hakea palautettavaksi autoa vietäessä). Kiinalaisiin alumiinipyöriin sovellettava polkumyyntitulli asettaisi eurooppalaiset autonvalmistajat epäedulliseen kilpailuasemaan suhteessa eteläkorealaisiin autoihin, jotka tuodaan EU:hun nollatullilla.
(168)
Tältä osin on muistettava, että Etelä-Koreasta tulevien autojen markkinaosuus on tällä hetkellä vain 3 prosenttia EU:n automarkkinoista. On vaikea ennustaa korealaisten autojen tuonnin kehitystä, mutta kun otetaan huomioon toimenpiteiden erittäin vähäiset suorat kustannusvaikutukset EU:n autonvalmistajiin, tässä vaiheessa ei voida päätellä, että kiinalaisten alumiinipyörien tuonnissa käyttöönotettavalla polkumyyntitullilla olisi suurempaa vaikutusta.
4. Kuluttajien etu
(169)
Toimenpiteiden vaikutuksista kuluttajiin ei ole esitetty mitään väitteitä. Tämä samoin kuin tutkimuksessa havaitut vähäiset kustannusvaikutukset ja autonvalmistajien hinnoittelustrategia eivät osoita, että kuluttajahintoihin kohdistuvat merkittävämmät vaikutukset olisivat todennäköisiä.
5. Toimittajien etu
(170)
Tavarantoimittajille suunnattuun kyselylomakkeeseen vastasi viisi raaka-aineen/laitteiden toimittajaa, jotka toimittivat alumiinipyörien tuottajille unionissa. Ne toimittavat alumiini-/primäärivalanteita, maalia/pohjamaalia tai pienpainekoneita. Valanteiden toimittajien osalta myynti unionin tuotannonalalle muodostaa vain murto-osan niiden toiminnasta (alle 6 % koko liikevaihdosta), mikä osoittaa niiden suhteellisen laimeaa kiinnostusta Kiinasta peräsin olevien alumiinipyörien polkumyyntitulleihin. Muiden toimittajien (maalin tai pienpainekoneiden) osalta unionin tuotannonalalle suuntautuvan myynnin osuus on 30-50 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta. Kun otetaan huomioon, että nämä ovat pk-yrityksiä, unionin tuotannonalan elinkelpoisuus on niiden toiminnan kannalta olennaista.
6. Unionin etua koskevat päätelmät
(171)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että unionin edusta saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien alumiinipyörien tuonnissa.
G. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(172)
Polkumyyntiä, siitä aiheutuvaa vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei pääsisi aiheuttamaan enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.
(173)
Näiden tullien suuruutta määritettäessä otettiin huomioon todetut polkumyyntimarginaalit ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon korjaamiseksi tarvittava tullin määrä.
(174)
Alumiinipyörien markkinoille on ominaista kahden suhteellisen erillisen markkinasegmentin esiintyminen, kuten 20 kappaleessa todettiin. Tutkimuksessa havaittiin lisäksi, että unionin tuottajien myynti keskittyi OEM-segmentille, ja sen osuus oli 85 prosenttia unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä.
(175)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa varten katsottiin sen vuoksi tarpeelliseksi arvioida vahinkomarginaali, jossa otetaan huomioon tämä erityinen markkinatilanne.
(176)
OEM-segmentillä alumiinipyörien ostajat (jotka ovat autonvalmistajia) tekevät tyypillisesti tilauksensa tarjouskilpailun kautta. Tämän tuloksena sama pyörämalli, joka on tarkoitettu asennettavaksi samaan automalliin, saatetaan tilata monissa tapauksissa useista lähteistä, usein kiinalaiselta ja EU:n toimittajalta samaan aikaan. Alustavasti katsottiin, että tarjouskilpailumenettelystä saadaan tarkkaa ja luotettavaa tietoa kiinalaisten ja unionin tuottajien välisestä keskimääräisestä hintakilpailusta tutkimusajanjaksolla niiden kilpaillessa samasta tarjouksesta.
(177)
Sen vuoksi pidettiin asianmukaisena laskea alittavuusmarginaali niiden hintojen perusteella, jotka saatiin EU:n tuottajien ja kiinalaisten viejien toimittamista tiedoista niiden kilpaillessa tällaisista tarjouksista.
(178)
Laskettaessa tullia, joka poistaisi vahingollisen polkumyynnin vaikutukset, katsottiin, että toimenpiteiden avulla unionin tuotannonalan pitäisi pystyä kattamaan tuotantokustannukset ja saavuttamaan kohtuullinen voitto. Tuotantokustannusten osalta tehtiin oikaisu unionin tuotannonalalle tutkimusajanjaksolla aiheutuneiden tappioiden (- 5,4 %) huomioon ottamiseksi. Lisäksi katsottiin, että sellainen myyntivoitto (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen myynnissä unionissa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta, olisi arvioitava vuoden 2006 kannattavuuden perusteella, joka oli + 3,2 prosenttia. Kyseisenä vuonna Kiinasta tulevan tuonnin määrä oli vielä suhteellisen vähäinen. Tämän perusteella unionin tuotannonalalle laskettiin samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamaton hinta.
(179)
Hinnan alittavuuden marginaaliksi saatiin 20,6 prosenttia.
(180)
Tulos vielä vahvistettiin lisälaskennalla, joka perustui tiettyjen autonvalmistajien tutkimuksen aikana esittämien tarjoussopimusten vertailuun. Kun autonvalmistajat tilasivat saman alumiinipyörämallin sekä kiinalaiselta että unionin tuottajalta, viitehinnan alittavuuden marginaali - 93 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyt oikaisut huomioon ottaen - oli samaa suuruusluokkaa kuin edellisessä kappaleessa esitetty.
(181)
Viitehinnan alittavuuden marginaali on alempi kuin 76 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa vahvistettu polkumyyntimarginaali, minkä vuoksi sitä olisi käytettävä perustana määritettäessä tullin tasoa alhaisemman tullin säännön mukaisesti.
(182)
Kun otetaan huomioon tässä tapauksessa vahingon poistavan tason määrittämiseen sovellettu menetelmä, ei pidetä järkevänä täsmentää yksilöllisiä polkumyyntitulleja perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti. Tämä johtuu erityisesti siitä, että ei ole käytettävissä luotettavia tietoja yrityskohtaisen arvioinnin tekemiseksi. Tämän vuoksi päätetään alustavasti ottaa käyttöön maanlaajuinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan kaikkeen Kiinasta tulevaan tuontiin viitehinnan alittavuuden marginaalin eli 20,6 prosentin suuruisena.
2. Väliaikaiset toimet
(183)
Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli. Tässä tapauksessa tullin olisi oltava todetun vahinkomarginaalin suuruinen.
(184)
Ehdotetun polkumyyntitullin suuruus on näin ollen 20,6 prosenttia.
H. ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE
(185)
Edellä esitetyt alustavat päätelmät ilmoitetaan kaikille asianomaisille osapuolille, joille annetaan tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Niiden huomautukset tutkitaan ja, jos ne ovat oikeutettuja, otetaan huomioon ennen lopullisten päätösten tekemistä. Lisäksi olisi huomattava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt polkumyyntitullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisia lopullisia päätelmiä varten,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia, CN-nimikkeisiin 8701-8705 kuuluviin moottoriajoneuvoihin tarkoitettuja alumiinipyöriä, myös lisälaitteilla tai renkailla varustettuja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8708 70 10 ja ex 8708 70 50 (Taric-koodit 8708701010 ja 8708705010).
2. Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 20,6 prosenttia.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista.
4. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 20 artiklan soveltamista.
Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2010.