PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 248/2011
ze dne 9. března 2011,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 812/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 3. listopadu 2009 podalo Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE, nyní přejmenováno na „GlassFibreEurope“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.
(3)
Připomíná se, že, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období šetření“). Šetření vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních opatření (dále jen „zveřejnění prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve zjišťování informací, jež považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Kromě ověření uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo provedeno další ověření v prostorách společnosti Saertex v Saerbecku v Německu, tedy u jednoho z uživatelů skleněných vláken, který spolupracoval tím, že odpověděl na uživatelský dotazník.
(6)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla, zrevidovaných v souladu s tímto nařízením (dále jen „zveřejnění konečných zjištění“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
1. Rozsah šetření: dovoz z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka
(8)
Jeden vyvážející výrobce prohlásil, že by do rozsahu tohoto šetření měl být zařazen dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Malajsie, Tchaj-wanu a Turecka. Tvrdil, že vyloučení těchto zemí je diskriminační, jelikož podle prozatímních zjištění nejsou objemy z těchto tří zemí zanedbatelné a existují zjevné důkazy o podbízení.
(9)
V tomto ohledu je nejprve třeba poznamenat, že v počáteční fázi nebyly k dispozici zjevné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, jak vyžaduje čl. 5 odst. 2 základního nařízení, které by ospravedlnily zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu z těchto zemí. Naopak, pokud jde o objemy dovozu, žadatelé předložili informace, podle nichž dovoz z těchto zemí a podíl těchto zemí na trhu od roku 2004 klesl.
(10)
Pokud jde o Malajsii, Tchaj-wan a Turecko, analýza v prozatímní fázi potvrdila, že dovoz jak z Tchaj-wanu, tak z Turecka v průběhu posuzovaného období klesl (ze 2,0 % na 1,5 % v případě Tchaj-wanu a z 2,9 % na 2,5 % v případě Turecka), zatímco dovoz z Malajsie mírně vzrostl z 1,0 % na 1,7 %. Ačkoli tyto úrovně dovozu převyšují minimální úroveň dovozu požadovanou podle čl. 5 odst. 7 základního nařízení, ostatní požadavky pro zařazení těchto zemí do šetření splněny nebyly. Zejména nebyly obdrženy žádné informace, které by poukazovaly na dumping z některé z těchto zemí. Tvrzení, aby byly Malajsie, Tchaj-wan a Turecko zařazeny do šetření, se tudíž zamítá.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(12)
Navíc, jak je stanoveno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo rozhodnuto, že příze bude prozatímně považována za součást dotčeného výrobku, třebaže tato otázka byla v konečné fázi podrobena dalšímu šetření a úvahám.
1.1 Příze
(13)
Po zveřejnění prozatímních opatření bylo důkladněji šetřeno tvrzení, aby byla příze vyloučena z definice výrobku. V tomto ohledu se připomíná, že před uložením prozatímních opatření byl obdržen velký počet podání, v nichž se tvrdí, že by příze měla být vyloučena z definice výrobku (viz 18. a 19. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Kromě toho bylo po uložení prozatímních opatření od zúčastněných stran obdrženo značné množství dodatečných a podrobnějších informací. Všechny tyto připomínky byly podrobně analyzovány, jak je vysvětleno níže.
(14)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by příze měla být odlišována od ostatních tří základních typů výrobku zmíněných v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož: i) příze má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti, ii) postup výroby příze se liší od postupu výroby ostatních tří základních typů výrobku a iii) příze se používá k jiným účelům.
(15)
Pokud jde o tvrzení i) a ii), byly předloženy důkazy, které poukazují na odlišné vlastnosti pramenců, střiže a rohoží na jedné straně a příze na straně druhé. Konkrétně z informací vyplývá, že rohože a střiž jsou zpravidla vyráběny z pramenců, a nikoli z příze. Po zveřejnění konečných zjištění výrobní odvětví Unie toto oddělení zpochybnilo s tím, že určitá speciální střiž se ve skutečnosti vyrábí z příze. Třebaže existuje určitá speciální střiž vyrobená z příze, neznamená to, že by se mělo mít za to, že příze spadá do definice dotčeného výrobku (viz rovněž 20. bod odůvodnění níže).
(16)
Pokud jde o první tvrzení týkající se rozdílů v základních chemických a fyzikálních vlastnostech, jedna zúčastněná strana předložila studii vypracovanou čelním výzkumným ústavem. Tato studie srovnává mimo jiné fyzikální a chemické vlastnosti pramenců a příze. Po zveřejnění konečných zjištění byly ke zjištěním vyplývajícím z tohoto srovnání vzneseny určité výhrady, které následně vyvolaly určité důležité připomínky od některých uživatelů příze. Z těchto informací lze vyvodit závěr, že základní chemickou složkou pramenců, rohoží a střiže je „silan“, chemické spojovací činidlo usnadňující vstřebávání pryskyřice pro formy. Příze se zpravidla nevyrábí pomocí takového chemického činidla, ale spíše za využití chemické látky na bázi škrobového oleje („klih“), která je dodána jako mazivo a ochranné činidlo, aby příze vydržela náročné vysokorychlostní tkaní. Na rozdíl od pramenců, u nichž spojovací činidlo pomáhá pryskyřici vstřebat, „klih“ pryskyřici odpuzuje. Pokud jde o základní chemické vlastnosti, bylo rovněž stanoveno, že skelná surovina pro přízi má stálejší složení a vyšší jednotnost velikosti částic než surovina pro jiné typy výrobku.
(17)
Z hlediska fyzikálních vlastností se zdá, že příze nemá tytéž základní fyzikální vlastnosti jako jiné typy výrobku. Zaprvé, obecně se uznává, že příze je obecně jemnější materiál s mnohem menším průměrem vlákna a délkovou hmotností než pramence. Zadruhé, příze je jediný typ výrobku, který se svíjí (ačkoli existuje také příze nevinutá).
(18)
Pokud jde o druhé tvrzení, které se týká odlišných postupů výroby, i když všechny strany uznávají, že se čtyři základní typy výrobku vyrábějí ze skloviny obsahující křemičitý písek, kalcinovou sodu, vápenec, kaolín a dolomit, která se protáhne skrz děrované žárovzdorné platinovo-rhodiové pláty („průchodky“), existují mezi postupy výroby příze a ostatních výrobků určité důležité rozdíly, které jsou předmětem šetření. Zaprvé, k výrobě příze je nutná přesnější a stálejší kontrola teploty a vstupní energie a jsou při ní uplatňovány přísnější kontrolní parametry (výstup z průchodky atd.). Jelikož jsou otvory v průchodkách menší, výrobní výstup je ve srovnání s jinými výrobky podstatně nižší. Proto jsou k výrobě příze nebo pramenců zpravidla používány pece - samozřejmě že z ekonomických důvodů výrobci skleněných vláken nestřídají výrobu těchto dvou výrobků v téže peci. Další rozdíl ve výrobním postupu spočívá v tom, že po použití průchodek je příze podrobena svíjení.
(19)
Pokud jde o argument iii), který se týká odlišností v uplatnění, bylo zjištěno, že odlišné chemické vlastnosti příze a pramenců, střiže a rohoží souvisejí s odlišným využitím příze. Ačkoli byl prozatímně vyvozen závěr, že „téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku (…) se používají v podstatě ke stejným účelům“, byla tato problematika na základě připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních zjištění dále šetřena a bylo zjištěno, že zatímco pramence, střiž a rohože se používají k posílení plastů v kompozitech, příze se v první řadě používá k výrobě mnohem lehčích technických materiálů pro aplikace z technické tkaniny, např. vysoce účinných izolačních, ochranných a filtračních aplikací. V některých případech může být příze vhodná také pro účely posílení, ale pouze ve velice omezeném počtu případů, avšak i tehdy je takové využití vzhledem k poměrně značně vysoké výrobní ceně příze ve srovnání s pramenci velice nepravděpodobné.
(20)
Vzhledem k výše uvedeným rozdílům není překvapivé, že také trh vnímá přízi jinak než ostatní tři výrobky. Jak uživatelé, tak výrobní odvětví Unie samozřejmě předložili zprávu o trhu zveřejněnou v nezávislém časopise, který se specializuje na kompozitní výrobky. Tato zpráva, která nijak nesouvisí s tímto antidumpingovým řízením, nejprve vysvětluje, že z důvodů výroby a využití by měl být učiněn rozdíl mezi přízí a pramenci. Následně podrobně analyzuje globální kapacitu výroby skleněných vláken u dvou skupin: i) pramenců, střiže a rohoží společně; a ii) příze (3).
(21)
Pokud jde o možnou nahraditelnost příze jinými základními typy výrobku, je třeba poznamenat, že, jak již stanoví 19. bod odůvodnění základního nařízení, teoreticky by možné bylo, jelikož přízi lze v omezeném počtu případů použít místo jiných typů. Po další analýze však Komise zjistila, že by se v praxi vůbec nejednalo o životaschopnou možnost kvůli značným rozdílům v nákladech na výrobu příze a jiných typů výrobku, což lze vysvětlit rozdíly mezi postupy výroby popsanými výše v 18. bodě odůvodnění.
(22)
V podnětu, na jehož základě bylo šetření zahájeno, se výslovně uvádí, že dotčený výrobek má jednu jedinečnou funkci, a tudíž také účel nebo využití, konkrétně posílení plastů v kompozitech. Při výše uvedené analýze však bylo zjištěno, že rozdíly mezi postupy výroby příze a pramenců (a střiže a rohoží) vedou k zásadním odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech, a tudíž k odlišnému uplatnění příze včetně různých jiných použití než v kompozitním materiálu. Připomínky, které byly v tomto ohledu po zveřejnění konečných zjištění obdržely, tento závěr nemění.
(23)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se tvrzení, podle nějž má být příze vyloučena kvůli odlišným fyzikálním a chemickým vlastnostem a jinému použití než v případě pramenců, střiže a rohoží, přijímá. Je tudíž vyvozen závěr, že by příze měla být vyloučena z definice dotčeného výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Příze se tudíž s konečnou platností vylučuje z řízení.
(24)
Rovněž je třeba poznamenat, že jedna zúčastněná strana předložila tvrzení ohledně vyloučení tenké příze, ale vzhledem k vyloučení veškeré příze z definice výrobku již toto tvrzení nemá žádný význam.
1.2 Strukturované pramence
(25)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučení strukturovaných pramenců. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že by se strukturovanými pramenci mělo být zacházeno podle stejné zásady jako s impregnovanými pramenci, protože výrobkem již není pramenec, ale do větší míry následný výrobek.
(26)
V tomto ohledu je důležité zopakovat důvod vyloučení některých impregnovaných pramenců. Určité pramence a příze byly samozřejmě vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(27)
Pokud jde o strukturované pramence, má se za to, že takové pramence nejsou povrstveny ani impregnovány a mají ztrátu žíháním o hodnotě mezi 0,3 % a 0,13 %. Z toho důvodu se jednoznačně jedná výrobky odlišné od impregnovaných pramenců, které byly vyloučeny v prozatímní fázi. Zadruhé, bylo zjištěno, že stejně jako ostatní pramence, střiž a rohože jsou strukturované pramence v první řadě používány pro posílení plastů v kompozitech. Proto se na ně zcela jasně vztahuje definice výrobku jak v podnětu, tak v oznámení o zahájení tohoto řízení a zdá se, že neexistují žádné důvody, proč by měly být vyloučeny.
(28)
Z toho důvodu je formulován závěr, že strukturované pramence jednoznačně a nepopiratelně spadají do definice výrobku v rámci tohoto řízení a tvrzení, že by z ní měly být vyloučeny, nemá dostatečný věcný základ a musí být zamítnuto.
1.3 Závěr
(29)
Nebyla vznesena žádná další tvrzení, pokud jde o definici výrobku.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat definici výrobku stanovenou v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny.
2. Obdobný výrobek
(31)
Jelikož nebyla vznesena žádná související tvrzení ani připomínky a s ohledem na zjištění uvedená výše v 13. až 23. bodě odůvodnění, se závěry 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(32)
Po zveřejnění prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce/skupina, jemuž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zopakoval svůj nesouhlas se zamítnutím žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Dotčený vyvážející výrobce/skupina však pouze zopakoval tvrzení, která již vznesl dříve v řízení, aniž by předložil nové argumenty. Připomíná se, že jak je vysvětleno v prozatímním nařízení, tyto argumenty již byly podrobně řešeny při individuální komunikaci s dotčeným vyvážejícím výrobcem/skupinou.
(33)
Dotčený vyvážející výrobce/skupina navíc po zveřejnění konečných zjištění uvedl, že Komise opominula nové důkazy, které předložil. V tomto ohledu se podotýká, že zmíněné důkazy spočívaly v pouhém předložení určitých dokumentů, jež podporují argument týkající se složení správní rady společnosti, který již byl vznesen a zodpovězen. Nebyly tudíž předloženy žádné nové důkazy, které by zpochybnily rozhodnutí odmítnout žádost dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny o zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Z toho důvodu se prozatímní zjištění ohledně žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčeného vyvážejícího výrobce/skupiny s konečnou platností potvrzují.
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry 21. až 29. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství se s konečnou platností potvrzují.
2. Individuální zacházení
(36)
Po zveřejnění prozatímních zjištění tentýž vyvážející výrobce/skupina, který vznesl připomínky k rozhodnutí o jeho zacházení jako v tržním hospodářství, nesouhlasil s tím, že mu bylo odepřeno individuální zacházení. Prohlásil, že Komise zamítnutí žádosti o individuální zacházení dostatečně nezdůvodnila.
(37)
V tomto ohledu je třeba zopakovat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v části týkající se analýzy zacházení jako v tržním hospodářství, většina členů ve správní radě této společnosti byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. Z toho důvodu nelze vyloučit, že stát bude významným způsobem zasahovat do rozhodování tohoto vyvážejícího výrobce.
(38)
Z toho důvodu bylo tomuto vyvážejícímu výrobci potvrzeno, že vzhledem k tomu, že neprokázal, že je dostatečně nezávislý na státu, nesplnil kritéria čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a jeho žádost o individuální zacházení tudíž musí být zamítnuta.
(39)
Po zveřejnění konečných zjištění výše zmíněný vyvážející výrobce a další vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno individuální zacházení, prohlásili, že rozhodnutí o zamítnutí individuálního zacházení není v souladu se zprávou panelu WTO ve sporu DS 397 o konečných antidumpingových opatřeních uložených na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky. V tomto ohledu je třeba podotknout, že výše zmíněná zpráva panelu WTO ještě není v konečném znění, jelikož nebyla přijata orgánem WTO pro řešení sporů. Kromě toho ještě neuplynula lhůta pro odvolání proti této zprávě panelu WTO. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(40)
Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, se tudíž obsah 30. až 33. bodu odůvodnění prozatímního nařízení s konečnou platností potvrzuje a je s konečnou platností vyvozen závěr, že by žádnému vyvážejícímu výrobci/skupině, kteří jsou zařazeni do vzorku a jimž bylo odepřeno zacházení jako v tržním hospodářství, nemělo být přiznáno individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1 Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(41)
Po zveřejnění prozatímních zjištění vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, uvedl, že u typů výrobku, které nejsou na domácím trhu prodávány v reprezentativních množstvích (nebo nejsou prodávány vůbec), by běžná hodnota obdobného výrobku měla být vypočtena na základě početně zjištěné běžné hodnoty, a nikoli způsobem, jaký Komise použila v prozatímní fázi - tj. tím, že jako běžnou hodnotu použila reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů (řádně upravené).
(42)
Tvrzení bylo přijato a následně byla běžná hodnota pro nereprezentativní typy (tj. ty, jejichž domácí prodej představoval méně než 5 % vývozního prodeje do Unie, nebo ty, jež nebyly na domácím trhu prodávány vůbec) vypočtena na základě výrobních nákladů na typ výrobku, k nimž byla přičtena částka za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. V případě stávajících domácích prodejů byl u dotčených typů výrobku použit zisk ze všech transakcí na domácím trhu na typ výrobku (vzhledem k tomu, že všechny transakce domácího prodeje těchto typů výrobků byly ziskové, jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 4 základního nařízení). V případě, že k domácímu prodeji nedochází, byl použit průměrný zisk. U jednoho typu výrobku, u nějž nebyly poskytnuty výrobní náklady, byla použita početně zjištěná běžná hodnota velmi podobného typu.
(43)
U zbývajících typů výrobku bylo následně zkoumáno, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení, jak je popsáno ve 37. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(44)
Z dalšího šetření vyplynulo, že ziskový prodej pouze několika srovnatelných typů výrobku dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto by bylo možné použít pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu těchto typů výrobku celý objem domácího prodeje. U zbývajících typů výrobku byl použit pouze ziskový prodej.
(45)
Po zveřejnění konečných informací vyvážející výrobce/skupina, jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, prohlásil, že metodika použitá pro početní zjištění běžné hodnoty nereprezentativních typů výrobku, popsaná výše ve 42. bodě odůvodnění, tzn. použití zisku ze ziskových transakcí s dotčenými typy výrobku, je v rozporu s ustanoveními čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Dále tvrdil, že je standardní praxí, aby byl při početním zjišťování běžné hodnoty pro konkrétní typ výrobku použit průměrný zisk ze všech ziskových transakcí se všemi typy výrobku a že by změna této praxe porušila zásadu právní jistoty.
(46)
Je třeba poznamenat, že metodika popsaná ve 42. bodě odůvodnění je v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, podle nějž by se částky pro zisk měly stanovit na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Použití pojmu „obdobný výrobek“ nevylučuje v případě potřeby rozdělení šetřeného výrobku na typy výrobků. Kromě toho platná judikatura WTO (4) stanoví, že je třeba přihlédnout ke skutečnému ziskovému rozpětí stanovenému pro transakce s příslušnými typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, v běžném obchodním styku. Je také třeba uvést, že dotčený vyvážející výrobce/skupina neprokázal, že by transakce s typy výrobku, pro něž musela být běžná hodnota početně zjištěna, měly být považovány za transakce, k nimž nedošlo v běžného obchodním styku. Dále je třeba poznamenat, že metodika popsaná výše je spravedlivá. V případech, kdy je ziskové rozpětí z prodeje dotčeného typu výrobku v běžném obchodním styku nižší než vážený průměrný zisk z prodeje všech typů výrobků v běžném obchodním styku, pro výpočet běžné hodnoty se použije nižší ziskové rozpětí dotčeného typu výrobků. Tvrzení se proto zamítá.
3.2 Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(47)
Po zveřejnění prozatímních zjištění jedna zúčastněná strana poznamenala, že by Turecko nemělo být použito jako srovnatelná země, a navrhla, aby byla v tomto ohledu použita Malajsie. Tato připomínka nebyla důkladněji zdůvodněna, a tudíž nebyla vzata v úvahu.
(48)
Podotýká se, že po vyloučení příze z definice výrobku, který je předmětem šetření (viz výše) již skutečnost, že příze není vyráběna v Turecku, nepředstavuje překážku, která by bránila tomu, aby bylo Turecko vybráno jako srovnatelná země, jelikož nebude nutné početně zjišťovat běžnou hodnotu žádných typů výrobku, které jsou předmětem šetření (viz rovněž 50. a 51. bod odůvodnění níže).
(49)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je s konečnou platností vyvozen závěr, že by Turecko mělo být v tomto řízení použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(50)
Po poskytnutí prozatímních zjištění vyjádřila jedna strana názor, že běžná hodnota obdobného výrobku v Turecku nemusí být přesná, jelikož struktura nákladů v turecké spolupracující společnosti je narušená. Při šetření bylo opravdu zjištěno, že spolupracující turecká společnost má značné finanční náklady, které mohou narušovat výpočet běžné hodnoty, zejména v případě, že je zjišťována početně.
(51)
Aby se tudíž zabránilo možnému narušení výpočtu, bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobků. Toto seskupení zvýšilo srovnatelnost dotčeného výrobku a tureckého obdobného výrobku z hlediska objemů prodeje a umožnilo použít skutečné ceny, nikoli početně stanovenou běžnou hodnotu, u níž by musely být použity prodejní, obecné a správní náklady (které by mohly být narušeny finančními náklady).
4. Vývozní cena a cenové srovnání
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 48. až 50. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají stanovení vývozní ceny a srovnání vývozních cen s příslušnou běžnou hodnotou, se s konečnou platností potvrzuje.
5. Dumpingová rozpětí
(53)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky, obsah 51. až 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají se obecné metodiky výpočtu dumpingových rozpětí, se s konečnou platností potvrzuje.
(54)
Ve světle výše uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a po opravě některých chyb ve výpočtu byla výše dumpingu nakonec stanovena a vyjádřena jako procentní podíl čisté ceny CIF na hranice Unie před proclením takto:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Ostatní spolupracující společnosti
29,7 %
E. ÚJMA
(55)
Je třeba poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku (viz 13. až 23. bod odůvodnění výše) musela být analýza újmy přizpůsobena zbývajícím třem hlavním typům výrobku: pramencům, střiži a rohožím. Proto bylo nutné provést revizi některých ukazatelů újmy, objemu dumpingového dovozu a výpočtu cenového podbízení a úrovně pro odstranění újmy.
1. Výrobní odvětví Unie
(56)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie a reprezentativnost vzorku výrobců Unie, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani tvrzení. Vzhledem k tomu a ke skutečnosti, že typ výrobku vyloučený z definice výrobku, tedy příze, představoval omezený podíl objemu výroby a prodeje výrobců Unie, závěry 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Spotřeba v Unii
(57)
V souvislosti se spotřebou v Unii je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno výše v 55. bodě odůvodnění, vyloučení jednoho ze čtyř hlavních typů výrobku, tedy příze, z definice výrobku bylo podnětem k revizi objemů spotřeby v Unii.
(58)
Vzhledem k výše zmíněné revizi se celková spotřeba v Unii během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
903 351
944 137
937 373
697 128
Indexováno
100
105
104
77
(59)
Výše popsaná vývojová tendence spotřeby je podobná tendenci zaznamenané u výrobku, který je předmětem šetření, definovanému v prozatímním nařízení, tj. v letech 2007-2008 došlo ke zvýšení přibližně o 5 % a poté během období šetření k velmi výraznému poklesu o 23 % oproti roku 2006.
3. Dovoz z dotčené země
(60)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být přepracovány údaje o dovozu.
(61)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by z dotčeného dovozu měl být vyloučen dovoz z ČLR, který pochází od výrobců ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(62)
V tomto ohledu se nejprve připomíná, že, jak již bylo uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, během období šetření představoval objem dovozu z ČLR od výrobců zařazených do vzorku méně než 4 % celkového dovozu z Číny. Tato situace se po vyloučení příze z definice výrobku nezměnila.
(63)
Vzhledem k tomu, že pouze dva výrobci v Unii dováželi během období šetření z ČLR dotčený výrobek, nelze přesný objem tohoto dovozu z důvodů důvěrnosti zveřejnit. V každém případě, i kdyby byl objem tohoto dovozu odečten za každý rok posuzovaného období, vývojová tendence dovozních objemů a podílů na trhu by zůstala více méně beze změn. Podíl dumpingového dovozu na trhu by byl nižší, ačkoli pouze o méně než jeden procentní bod v každém roce posuzovaného období, a tudíž by celkovou vývojovou tendenci během posuzovaného období nijak neovlivnil.
(64)
Zrevidované údaje o dovozu po vyloučení příze jsou uvedeny v následující tabulce:
a) Objemy
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
71 061
110 641
132 023
98 723
Indexováno
100
156
186
139
b) Podíl na trhu
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Indexováno
100
149
179
180
(65)
Po těchto změnách se vývojové tendence objemů dovozu dotčeného výrobku, které byly zaznamenány v prozatímní fázi, do určité míry změnily. Nárůst objemu dovozu jak v absolutních, tak relativních hodnotách však zůstává značný. Tento dovoz velice rychle rostl během posuzovaného období, zejména mezi roky 2006 a 2008 (o 86 %), poté dovoz z Číny poklesl kvůli celkovému propadu poptávky. Podíl tohoto dovozu na trhu však od roku 2008 do období šetření nadále rostl a v průběhu celého období vzrostl o 6,3 procentního bodu.
c) Vývoj cen
(66)
Po vyloučení příze průměrná dovozní cena CIF dotčeného výrobku výrazně klesla (přibližně o 3 %):
Tabulka 5
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena za tunu (v eurech)
901
907
945
909
Indexováno
100
101
105
101
(67)
Z výše uvedené tabulky nicméně vyplývá, že se vývojová tendence, kdy ceny byly během posuzovaného období výrazně stabilní, nezměnila, a tudíž lze závěr ohledně cenového vývoje tohoto dovozu, který je vymezen v prozatímním nařízení, potvrdit.
d) Cenové podbízení
(68)
Pokud jde o výpočet cenového podbízení, musela být zrevidována prozatímní rozpětí, jelikož v důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné vyjmout z výpočtů újmy odpovídající prodeje.
(69)
Navíc, stejně jako tomu bylo v části šetření týkající se dumpingu (viz 50. a 51. bod odůvodnění výše), bylo rozhodnuto seskupit typy výrobku a odlišovat pouze hlavní vlastnosti výrobku. V důsledku toho se zvýšil objem čínského dovozu zařazený do srovnání s prodejem obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětví Unie, a tím se zaručila lepší reprezentativnost výpočtů cenového podbízení.
(70)
Byla rovněž uplatněna úprava nákladů vynaložených po dovozu, neboť tyto náklady jsou nezbytné pro prodej dotčeného výrobku.
(71)
Po změnách ve výpočtu cenového podbízení v důsledku i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobků a iii) úpravy nákladů vynaložených po dovozu dosahují zrevidovaná rozpětí podbízení 18,2 %, přičemž průměr cenového podbízení činí 10,9 %. Výše uvedené změny byly uplatněny také na výpočet úrovně pro odstranění újmy - viz 134. bod odůvodnění tohoto nařízení.
(72)
Kromě výše zmíněných změn a vzhledem k tomu, že nebyla vznesena žádná jiná tvrzení či připomínky, se závěry 61. až 65. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Revize ukazatelů újmy v důsledku vyloučení příze
(73)
V důsledku vyloučení příze z definice výrobku bylo nutné upravit určité tabulky v oddíle D.4 prozatímního nařízení. Kromě toho bylo nutné provést menší opravu údajů o prodeji poskytnutých jedním z výrobců zařazených do vzorku. Je třeba poznamenat, že u výrobců zařazených do vzorku představovala příze poměrně omezený podíl výroby a prodeje. Z toho důvodu byly těmito úpravami nejvíce ovlivněny ukazatele určené na základě všech výrobců v Unii (objemy prodeje a podíl na trhu). V omezeném rozsahu byly rovněž ovlivněny průměrné prodejní ceny výrobců zařazených do vzorku. Zaznamenané vývojové tendence však i u těchto ukazatelů zůstávají ve srovnání se zjištěními v prozatímním nařízení v podstatě beze změn, jak vyplývá z níže uvedených tabulek. Vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku ovlivněny finanční ukazatele (ziskovost, návratnost investic, peněžní tok a investice). V zájmu transparentnosti jsou níže uvedeny všechny tabulky týkající se ukazatelů újmy vyjmenovaných v oddíle D.4 prozatímního nařízení včetně těch, které zůstaly beze změn.
(74)
Jelikož byl vývoj objemů výroby výrobců zařazených do vzorku ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za rok 2008 a období šetření), závěr 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
488 335
503 711
498 739
310 257
Indexováno
100
103
102
64
(75)
Údaje o výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie v důsledku vyloučení příze celkově klesly, to však nemělo žádný vliv na vývojovou tendenci a využití kapacity. Proto se závěr 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
567 067
567 822
580 705
506 509
Indexováno
100
100
102
89
Využití kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indexováno
100
103
100
71
(76)
Jelikož vývoj zásob výrobců zařazených do vzorku byl ve srovnání s údaji poskytnutými v prozatímním nařízení v důsledku vyloučení příze z definice výrobku ovlivněn jen ve velmi omezeném rozsahu (1 % zvýšení za roky 2007, 2008 a období šetření), závěr 70. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
87 603
72 282
122 926
81 485
Indexováno
100
83
140
93
(77)
Ačkoli je pokles objemů prodeje od roku 2006 ve srovnání s objemy prodeje, které byly oznámeny v prozatímním nařízení, v letech 2007 a 2008 o 1 % silnější a o 3 % méně zřetelný v období šetření, objemy prodeje přesto během posuzovaného období klesly o 27 %, a závěry 71. a 72. bodu odůvodnění se tudíž potvrzují.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
689 541
683 861
654 956
501 519
Indexováno
100
99
95
73
(78)
Po vyloučení příze z definice výrobku klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu EU ze 76,3 % na 71,9 % (na rozdíl od poklesu ze 75,1 % na 69,5 %). Závěry 73. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně podílu výrobního odvětví Unie na trhu se tudíž potvrzují.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - podíl na trhu EU
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu EU (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Indexováno
100
95
92
94
(79)
Pokud jde o průměrné prodejní ceny, vyloučení příze z definice výrobku bylo podnětem k celkově mírně nižším průměrných prodejním cenám. Tato tendence je nicméně totožná s tendencí prodejních cen popsanou v prozatímním nařízení (pouze o 1 % vyšší údaje za rok 2008 a období šetření), a závěry 74. bodu odůvodnění uvedeného nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 163
1 154
1 181
1 147
Indexováno
100
99
102
99
(80)
Údaje výrobců v Unii o zaměstnanosti byly upraveny tak, aby byla vyloučena výroba příze. Poměrně malé snížení tendenci nijak nezměnilo (údaje za rok 2008 a období šetření byly pouze o 1 % vyšší), a závěry 75. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 050
3 851
3 676
3 275
Indexováno
100
95
91
81
(81)
Produktivita výrobního odvětví Unie nebyla vyloučením příze nijak ovlivněna, a závěry 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je tudíž možné potvrdit.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tuna na zaměstnance
121
131
136
95
Indexováno
100
108
113
79
(82)
Jak je již zmíněno výše v 73. bodě odůvodnění, vzhledem k omezenému výskytu příze ve vzorku výrobců nebyly vyloučením příze z definice výrobku níže uvedené finanční ukazatele ovlivněny.
(83)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo nákladů na pracovní sílu ve smyslu ročních průměrných mezd, a závěry 77. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (v eurech)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indexováno
100
101
103
97
(84)
Vyloučení příze z definice výrobku se nijak nedotklo ziskovosti ani návratnosti investic, a závěry 78. až 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo stav peněžního toku výrobního odvětví Unie, a závěr 83. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzuje.
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (v eurech)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indexováno
100
50
22
-64
(86)
Vyloučení příze z definice výrobku nijak neovlivnilo úroveň investic výrobního odvětví Unie, a závěry 85. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
Tabulka 17
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (v eurech)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indexováno
100
52
109
71
4.2 Připomínky obdržené po zveřejnění prozatímních zjištění
(87)
Jedna zúčastněná strana prohlásila, že Komise měla analyzovat újmu (a také příčinné souvislosti) u jednotlivých segmentů, tj. u každého hlavního typu výrobku samostatně. Tato strana se domnívala, že hlavní typy výrobku se od sebe příliš lišily na to, aby bylo možné analyzovat je jako celek.
(88)
Nejprve je třeba připomenout, že závěry ohledně dumpingu a újmy lze vyvodit pouze pro dotčený výrobek a obdobný výrobek jako celek. Pokud existují určitá tvrzení o definici dotčeného výrobku, měla by být analyzována v daném kontextu a neměla by být podnětem k samostatné analýze újmy podle různých typů výrobku, které jsou předmětem šetření. Jak je zmíněno výše ve 13. až 23. bodě odůvodnění, definice výrobku v tomto šetření byla v závěrečné fázi šetření změněna v důsledku vyloučení příze. Závěr o dumpingu a újmě u tohoto nově definovaného dotčeného výrobku a obdobného výrobku lze učinit pouze jako u celku. Z těchto důvodů nelze výše uvedené tvrzení přijmout.
(89)
Tatáž zúčastněná strana tvrdila, že předložené údaje o výrobním odvětví Unie nejsou soudržné. Zejména se domnívala, že Komise pochybila tím, že v některých případech poskytla údaje od celého výrobního odvětví Unie, při jiných příležitostech používala pouze ověřené údaje od výrobců zařazených do vzorku.
(90)
Pokud jde o toto tvrzení, nejprve je nutné podotknout, že výběr vzorku je postup výslovně stanovený článkem 17 základního nařízení pro případy, kdy není možné podrobně vyšetřit určité skupiny hospodářských subjektů. Vybraný vzorek výrobců v Unii je považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie a zúčastněné strany nepředložily žádná opodstatněná tvrzení, která by prokazovala opak. Z toho důvodu, jak již bylo zmíněno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly všechny ukazatele újmy vyjma těch, které se týkají objemu prodeje a podílu na trhu, stanoveny na základě informací, jež byly získány od výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřeny v jejich prostorách. Základním předpokladem pro výpočet spotřeby v Unii byl objem prodeje výrobního odvětví Unie tvořený všemi výrobci Unie a jak objem prodeje, tak spotřeba Unie byly nezbytné pro stanovení podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(91)
Jiná zúčastněná strana prohlásila, že k prodejům uskutečněným dotčenými výrobci měl být přidán dovoz z ČLR od výrobců, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(92)
Vzhledem k tomu, že dotčené výrobky jsou pouze znovu prodávány dotčenými výrobci v Unii, tvrzení, že by přidání těchto dovozů k jejich objemu prodeje narušilo celkovou situaci, se tudíž nezdá být opodstatněné. V každém případě, jak již bylo zmíněno výše v 62. a 63. bodě odůvodnění, objem tohoto dovozu je omezený. Jak bylo zmíněno ve stejných bodech odůvodnění, i podíly na trhu by byly ovlivněny pouze minimálně, aniž by změnily tendence souvisejících ukazatelů újmy.
(93)
Jedna ze zúčastněných stran prohlásila, že Komise nevysvětlila, proč byly do údajů výrobního odvětví Unie o prodeji začleněny prodeje za účelem interního použití. Tvrdila, že Komise měla provést analýzu trhu vlastní spotřeby nezávisle na analýze volného trhu.
(94)
V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že prodeje za účelem interního použití byly zařazeny do objemů prodeje výrobního odvětví Unie a analýzy podílu na trhu, jelikož bylo zjištěno, že tento prodej nijak nekonkuruje dovozu. Při šetření bylo samozřejmě stanoveno, že množství, která dotčené společnosti v Unii použily pro interní účely, bylo možné v zásadě nahradit koupenými skleněnými vlákny, např. pokud by tržní okolnosti a/nebo finanční úvahy daly k takovéto změně podnět. Z toho důvodu byly zařazeny do analýzy trhu Unie. V každém případě, pokud by byl prodej za účelem interního použití z analýzy vyloučen, prodejní tendence by se nijak výrazně nezměnily.
(95)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie shrnuté v tabulce 10 prozatímního nařízení. Mělo podezření, že došlo k chybě ve výpočtu, a tvrdilo, že ve skutečnosti byl pokles prodejních cen během posuzovaného období výraznější než uváděná 2 %. S ohledem na tuto domněnku byl zrevidován výpočet průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku. Výpočet byl založen na ověřených prodejních cenách a byl shledán přesným. Nicméně vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku bylo nezbytné přepočítat průměrné prodejní ceny vyloučením příze a zrevidované průměrné prodejní ceny jsou uvedeny výše v tabulce 11.
(96)
Dva výrobci zařazení do vzorku zpochybnili některé úpravy provedené u údajů o ziskovosti, které předložili. Zpochybněné úpravy odkazují na transfery v rámci společnosti, změny v účetnictví a určité mimořádné složky, které podle Komise zbytečně narušují výsledné údaje o zisku. Úpravy byly zpochybněny, jelikož dotčení výroby měli za to, že se následně neprojevily důležité náklady, třebaže skutečně vznikly, a v některých případech mohly dokonce souviset s dumpingovými dovozy. Byly přezkoumány úpravy, které byly provedeny u údajů o ziskovosti dvou společností, a znovu bylo zjištěno, že jsou odůvodněné. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(97)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 66. až 86. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se změnami popsanými výše v 55. až 80. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
5. Závěr o újmě
(98)
Jelikož nebyla vznesena žádná jiná tvrzení ani připomínky, závěry 87. až 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek dumpingových dovozů
(99)
Některé strany znovu zopakovaly tvrzení, že vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR neexistuje žádná příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dotčeným dovozem. Strany zejména znovu tvrdily, že průměrná dovozní cena u tohoto dovozu zůstala během posuzovaného období výrazně stabilní a že si výrobní odvětví Unie dokázalo udržet ziskovost na úrovních, které se blížily zmíněnému cílovému zisku v letech 2007 a 2008, kdy došlo k nejvýraznějšímu nárůstu objemu dovozu z Číny.
(100)
Odpověď na tato tvrzení je již popsána v 94. a 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se tudíž potvrzují. Navíc, jak je již uvedeno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, není možné pouze na základě vývoje omezeného počtu ukazatelů újmy sledovaných po omezenou část posuzovaného období dospět k závěru, že je narušena příčinná souvislost; naopak, měl by být posouzen celkový vývoj všech ukazatelů újmy během celého posuzovaného období. Z prozatímní analýzy již vyšlo najevo, že dovoz dotčeného výrobku byl příčinou poklesu cen na trhu Unie během celého posuzovaného období a do značné míry při něm během období šetření docházelo k podbízení prodejních cen výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo v takovém postavení, aby dosáhlo nezbytných úrovní ziskovosti, a to i v obdobích poměrně silné poptávky, jako např. v letech 2007 a 2008. Dovoz z ČLR navíc soustavně získával podíl na trhu, nejvíce v roce 2007, kdy trh EU se skleněnými vlákny výrazně vzrostl. Tato agresivní strategie získávání podílů na trhu soustavným prodejem za ceny, které podbízejí ceny výrobního odvětví Unie, nevedl k závažnému zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie před obdobím šetření jen díky poměrně vysokým úrovním spotřeby v Unii, která zmírnila účinek újmu působícího dumpingu. Vývojové změny během období šetření nicméně potvrzují, že jakmile se tržní podmínky zhoršily, projevila se podstatná újma způsobená dumpingovým dovozem ve všech ohledech. Tvrzení zmíněná v 99. bodě odůvodnění se tudíž zamítají.
2. Účinky dalších faktorů
(101)
Vzhledem k vyloučení příze z definice výrobku musely být následujícím způsobem přepracovány údaje o dovozu:
Tabulka 18
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 945
28 834
35 396
24 980
Podíl na trhu (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 946
24 928
20 511
18 523
Podíl na trhu (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 088
1 151
1 202
1 074
USA
Objem (v tunách)
16 757
15 821
12 145
8 726
Podíl na trhu (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 421
2 056
2 012
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 118
12 601
Podíl na trhu (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
979
1 019
1 021
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
9 043
9 919
8 791
6 996
Podíl na trhu (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
928
925
928
854
Indie
Objem (v tunách)
4 363
11 227
3 741
5 353
Podíl na trhu (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 304
1 228
1 292
1 230
Korejská rep.
Objem (v tunách)
6 277
4 845
13 918
5 112
Podíl na trhu (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 037
1 109
886
999
Japonsko
Objem (v tunách)
21 142
9 498
9 949
3 710
Podíl na trhu (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexiko
Objem (v tunách)
1 017
2 977
1 803
1 763
Podíl na trhu (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
364
729
977
1 033
Kanada
Objem (v tunách)
3 930
3 096
2 123
2 029
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 047
1 664
1 711
1 919
Ostatní země
Objem (v tunách)
6 787
12 923
6 899
7 092
Podíl na trhu (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Průměrná cena za tunu (v eurech)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Kromě objemu dovozu z USA a Tchaj-wanu, který oproti objemu uvedenému v tabulce 17 prozatímního nařízení poklesl přibližně o 35 % (období šetření), je dovoz z ostatních zemí vyloučením příze podle všeho ovlivněn jen velmi mírně.
(103)
Několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení, že újmu způsobila výrobnímu odvětví Unie spíše hospodářská krize než dumpingový dovoz - nebo jinými slovy, že hlavní příčinou újmy byla hospodářská krize a že dovoz z ČLR představoval nanejvýš druhořadý, dodatečný faktor. V tomto ohledu strany tvrdily, že existuje vzájemný vztah mezi spotřebou a ziskovostí a že se ziskovost zhoršila pouze tehdy, když poklesla poptávka. Zároveň bylo vzneseno tvrzení, že neexistuje žádný vzájemný vztah mezi podílem na trhu EU, prodejními cenami a ziskovostí výrobního odvětví Unie na jedné straně a podílem na trhu EU a prodejními cenami čínského dovozu na straně druhé. Strany rovněž tvrdily, že Komise řádně neposoudila škodlivé účinky poklesu spotřeby v EU, a tudíž jednala v rozporu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
(104)
První částí výše uvedeného tvrzení se důkladně zabývají 99. až 102. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Byl samozřejmě zkoumán dopad hospodářské krize na újmu a ve 101. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uznává, že hospodářský útlum a snížení poptávky nepříznivě ovlivnily situaci výrobního odvětví Unie a že jako takové přispěly k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. To nicméně nijak nezmenšuje škodlivý účinek levného a dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie během celého posuzovaného období. Jinými slovy, hospodářská krize během posuzovaného období zhoršila újmu výrobního odvětví Unie, ale dovoz z ČLR jednoznačně způsobil újmu, která je ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení považována za podstatnou. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(105)
Žádný argument předložený zúčastněnými stranami neprokazuje, že by dopad jiných faktorů než dumpingového dovozu z ČLR byl natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že neexistují žádné jiné připomínky, které dosud nebyly řešeny, je vyvozen závěr, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(106)
Závěry o příčinných souvislostech v prozatímní nařízení, které jsou shrnuty ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se tudíž potvrzují.
G. ZÁJEM UNIE
(107)
S ohledem na připomínky stran provedla Komise další analýzu všech tvrzení týkajících se zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
Žadatelé zopakovali, že uložení antidumpingových opatření má zásadní význam, má-li si výrobní odvětví Unie udržet životaschopnost a má-li v budoucnosti fungovat, jelikož eroze cen způsobená dumpingovým dovozem z ČLR závažně ovlivnila prodej, ziskovost a schopnost výrobního odvětví Unie investovat. Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné jiné konkrétní připomínky, 122. až 126. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(109)
Jelikož nebyly k tomuto bodu vzneseny žádné konkrétní připomínky, 127. a 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Zájem uživatelů
(110)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásilo několik uživatelů a sdružení uživatelů, kteří v prozatímní fázi nevystoupili, a vznesli připomínky.
(111)
Mnoho uživatelů zopakovalo obecné připomínky k některým záležitostem, které již byly analyzovány v prozatímním nařízení, aniž by v tomto ohledu poskytli nové informace nebo další důkazy, které by tato tvrzení opodstatňovaly. K určitým otázkám však nové informace získány byly a následně byly analyzovány.
(112)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spolupráce ze strany uživatelů dostatečně nereprezentuje složitost odvětví a že většina uživatelů jsou malé a střední společnosti, jejichž situace a názory byly v analýze zájmu Unie opomenuty.
(113)
V tomto ohledu je nejprve třeba připomenou, že 13 uživatelů poskytlo odpověď na dotazník a několik dalších uživatelů navíc vyjádřilo připomínky. Kromě toho připomínky předložilo také několik sdružení jednacích jménem uživatelů. Mnoho z těchto zúčastněných stran rovněž dalo své názory najevo během slyšení. Po úpravě počtu s ohledem na vyloučení příze z definice výrobku představovali spolupracující uživatelé přibližně 24 % dovozu dotčeného výrobku. Takováto spolupráce je považována za reprezentativní.
(114)
Uznává se nicméně, že většina uživatelů, kteří vyplnili uživatelský dotazník, byly spíše velké společnosti. Komise je v tomto ohledu závislá na spolupráci, kterou se jí nakonec podařilo získat. Má se však za to, že prostřednictvím spolupráce s několika sdruženími (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) byly v podstatě vyjádřeny obavy malých a středních společností a následně byly tyto obavy vzaty v úvahu.
(115)
Řada uživatelů a sdružení zpochybnila posouzení provedené Komisí, které se týká počtu lidí zaměstnaných v odvětví uživatelů skleněných vláken a je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise odhadla celkový počet lidí, kteří pracují ve všech společnostech využívajících výrobky ze skleněných vláken v navazujícím výrobním odvětví v Unii včetně výroby dalších navazujících výrobků, přibližně na 50 000 až 75 000 lidí. Výše uvedené zúčastněné strany tvrdily, že by tento počet mohl celkem dosáhnout 200 000 až 250 000 lidí, a byly požádány, aby tyto odhady zdůvodnily. I když jedno sdružení, European Boating Industry (evropský loďařský průmysl), poskytlo určité podpůrné údaje o loďařskému průmyslu, nebyly předloženy žádné přesvědčivé důkazy, které by tyto údaje o zaměstnanosti spojovaly s dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem.
(116)
Stanovení zájmu uživatelů skleněných vláken na základě těchto obecných údajů, které sestávají z celkového počtu lidí zaměstnaných ve všech navazujících úrovních výrobního odvětví Unie včetně divizí nadnárodních společností, které nemají s výrobky ze skleněných vláken vůbec nic společného, by v každém případě vážně ovlivnilo důvěryhodnost analýzy zájmu Unie.
(117)
Je také třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž odhadla počet zaměstnanců v divizích využívajících skleněná vlákna v rámci společností, které během období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, přibližně na 27 000 osob. Tento odhad vycházel z podrobných údajů předložených uživateli v odpovědích na dotazník týkajících se konkrétně zaměstnanosti Unie v těchto divizích. Odhad byl proveden součtem těchto údajů a jejich následnou extrapolací k veškerému dovozu dotčeného výrobku z Číny během období šetření. Extrapolace byla založena na podílu spolupracujících uživatelů na celkovém čínském dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(118)
Na závěr je v tomto ohledu rovněž nutno poznamenat, že po vyloučení příze z definice výrobku musel být výše uvedený odhad zrevidován. V důsledku revize činí zaměstnanost podle odhadů přibližně 22 000 osob.
3.1 Dopad nákladů na clo na ziskovost uživatelů
(119)
Několik uživatelů prohlásilo, že Komise ve 132. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podcenila dopad prozatímního antidumpingového cla na ziskovost, a tím i na životaschopnost evropského uživatelského odvětví. Tvrdili, že skutečný dopad je mnohem silnější a že úroveň prozatímního cla ohrožuje existenci mnoha těchto podniků v Unii.
(120)
V tomto ohledu je důležité poznamenat, že ekonomické posouzení provedené v prozatímním nařízení bylo založeno na hospodářských údajích poskytnutých uživateli, kteří spolupracovali při šetření. To byly ve skutečnosti jediné ověřitelné informace, které byly v tomto ohledu k dispozici. Ačkoli bylo toto posouzení kritizováno velkým počtem uživatelů, pouze jeden z nich poskytl dodatečné informace, které bylo možné použít ke zvýšení přesnosti analýzy. Dotčená strana je v každém případě uživatelem příze, a její podání tudíž nakonec nebylo při analýze vlivu na náklady zohledněno.
(121)
Byla vznesena dodatečná tvrzení, v nichž se uvádí, že dopad na malé a střední podniky je větší, než jak bylo stanoveno. V tomto ohledu však bylo poskytnuto málo konkrétních důkazů, jelikož tito uživatelé plně nespolupracovali. Mezi spolupracující uživatele samozřejmě patří některé nadnárodní společnosti a účinek cel na ně je zpravidla omezenější. Aby byl nicméně tento narušující dopad na výpočet vyloučen, Komise v závěrečné fázi stanovila průměrný vliv na náklady spolupracujících uživatelů pouze u divize využívající skleněná vlákna, nikoli u celých společností - viz 123. bod odůvodnění níže.
(122)
Po vyloučení příze z definice výrobku muselo být zrevidováno posouzení provedené v prozatímní fázi tím, že z analýzy byly vyňaty společnosti využívající přízi. Kromě toho bylo v důsledku posouzení nutné provést další úpravy ohledně úrovní cel, která mají být uplatněna (viz 139. bod odůvodnění níže).
(123)
Vzhledem k výše uvedeným revizím bude vypočtený dopad cla na uživatelské odvětví činit v průměru přibližně pouze 0,5 procentních bodů a až 2,3 procentních bodů na zisk divizí uživatelů, které využívají skleněná vlákna. Dopad bude tudíž mnohem menší, než se očekávalo v prozatímní fázi, pokud vůbec k nějakém významnému dopadu dojde, jelikož je nepravděpodobné, že by malé zvýšení výrobní ceny, jako například zvýšení, které mohlo být způsobeno stávajícími celními sazbami, nebylo možné zcela nebo alespoň zčásti přenést na odběratele.
(124)
Samozřejmě že pokud jde o schopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele, byly od žadatele obdrženy informace o vývoji výrobní ceny pryskyřice, což je pro uživatele další klíčový náklad a někdy dokonce představuje převážnou část výrobní ceny kompozitních konečných výrobků. Toto podání uvádí, že zatímco prodejní cena skleněných vláken (výrobní cena pro uživatele) zůstala po velmi dlouhou dobu stabilní, výrobní cena pryskyřice se během téhož období zdvojnásobila. Zvýšení ceny pryskyřice bylo od konce roku 2009 opět zřetelné. Navzdory tomuto velice výraznému nárůstu cen uživatelé tuto klíčovou surovinu nadále kupovali a prodávali své konečné výrobky a udrželi si konkurenceschopnost. Proto je pravděpodobné, že se jim podařilo přenést alespoň část zvýšení výrobní ceny na odběratele. Pokud lze takto výrazný nárůst výrobní ceny (zčásti) přenést na odběratele, není žádný důvod, proč by tomu tak nemohlo být u antidumpingového cla ze skleněných vláken, a to na úrovni pro odstranění újmy.
(125)
Některé strany tvrdily, že určití uživatelé včetně globálních skupin přesouvají a/nebo přesunou výrobu mimo Unii, čímž může dojít ke ztrátě pracovních míst u uživatelů v Unii; navíc to rovněž může mít dopad na zákazníky uživatelů, jakož i na výrobce plastů, kteří rovněž dodávají materiály uživatelům skleněných vláken vyrábějícím kompozitní materiál. To je však možný důsledek uložení cel na jakýkoli meziprodukt, a nikoli pouze na skleněná vlákna. Uživatelé na navazujících trzích mohou také požádat o ochranu v rámci antidumpingového řízení, jak k tomu již došlo u otevřených síťovin ze skleněných vláken. Takové účinky, které podle tvrzení vznikly, by nyní byly v každém případě podle všeho velice omezené v důsledku úrovní cel, která se mají uplatnit (viz 139. bod odůvodnění níže).
(126)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v důsledku zvýšení cen způsobeného navrhovanými opatřeními nebylo ohroženo přežití žádného z uživatelů, kteří spolupracovali při šetření a předložili hospodářské údaje, které Komise mohla vyšetřit.
3.2 Zabezpečení dodávek
(127)
Několik uživatelů zopakovalo tvrzení, že je ohroženo zabezpečení dodávek na trh Unie a že antidumpingová opatření tuto situaci ještě zhoršují. Své tvrzení doložili určitými důkazy, které poukazují na neschopnost výrobního odvětví Unie zabezpečit dodávku skleněných vláken pro uživatelské odvětví v požadovaném objemu a za požadované ceny. Ve stejném smyslu bylo tvrzení Komise, že nevyužitá kapacita v Unii byla dostatečně velká na to, aby nahradila dovoz z ČLR, považováno za zjednodušené a neodůvodněné.
(128)
Tato otázka byla podrobena další analýze. Od žadatele byly rovněž získány nové informace o výrobním objemu, využití kapacity a poptávce. Takto získané a analyzované informace potvrdily, že v prvním pololetí roku 2010 skutečně došlo k omezení dodávek některých výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, a to v důsledku nedostatku zásob vzniklého na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Mezitím se však podle očekávání, která jsou v tomto ohledu obsažena v prozatímním nařízení (145. až 149. bod odůvodnění), nárůst poptávky podle všeho ustálil a byly poskytnuty důkazy, že dodavatelé v EU během roku 2010 výrazně zvýšili svoji produkci, která je bezprostředně k dispozici. Bylo rovněž ohlášeno, že v krátkodobém a střednědobém výhledu dojde k dalšímu zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie. Kromě toho byly rovněž předloženy důkazy výrazného zvýšení výrobní kapacity v několika dalších vyrábějících zemích mimo Unii.
(129)
Aktualizované údaje o výrobě a výrobní kapacitě příze byly méně uklidňující a také nezávislá studie trhu poukázala na jednoznačně méně příznivou situaci týkající se dodávky příze. Jelikož však příze byla vyloučena z definice výrobku, nemá již tato záležitost význam.
(130)
Několik uživatelů rovněž tvrdilo, že někteří výrobci v Unii bezprostředně před zveřejněním prozatímního nařízení výrazně zvýšili ceny některý výrobků a začali požadovat zvýšení cen, když uživatelé vyjádřili zájem o další množství. Rovněž bylo vzneseno tvrzení, že někteří výrobci v Unii byli na rozdíl od předchozí praxe ochotní přistoupit pouze na krátkodobé smlouvy (kratší než 1 rok). Toto tvrzení bylo doloženo určitými důkazy a uživatelé se domnívali, že poukazují na skutečnost, že by výrobní odvětví Unie nebylo schopné zajistit dodávku množství požadovaných trhem za přiměřené ceny.
(131)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že po uložení antidumpingových opatření lze očekávat určité zvýšení cen na trhu v Unii. Proto není neobvyklé, že bylo také zaznamenáno určité zvýšení cen ze strany výrobců v Unii. Pokud jde o krátkodobé smlouvy, jde o záležitost mezi kupujícím a prodejcem, která nemusí nutně souviset s krátkodobým nedostatkem nabídky, ale lze ji vysvětlit mnoha jinými faktory, které ovlivňují trh. Jak již bylo zmíněno výše ve 128. bodě odůvodnění, v každém případě se zdá, že se situace týkající se nabídky skleněných vláken v průběhu roku 2010 vrátila k normálnímu stavu. Z těchto důvodů se výše uvedená tvrzení zamítají.
4. Závěr o zájmu Unie
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se závěry 150. až 151. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují a je s konečnou platností vyvozen závěr, že celkově neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečných antidumpingových cel na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(133)
Žadatel tvrdil, že 5 % cílový zisk stanovený v prozatímní fázi je příliš nízký, a zopakoval svůj názor, že by úroveň mezi 12 % a 15 % byla odůvodněnější vzhledem k tomu, že odvětví skleněných vláken je velice náročné na kapitál. Tvrdil, že tato mnohem vyšší úroveň ziskovosti je nutná k tomu, aby byla zajištěna zdravá návratnost kapitálu a umožněny nové investice. Výše uvedené tvrzení však nebylo přesvědčivě doloženo, a tudíž je vyvozen závěr, že by 5 % ziskové rozpětí stanovené v prozatímní fázi mělo být zachováno.
(134)
Pokud jde o stanovení úrovně pro odstranění újmy, jak je již uvedeno výše v 71. bodě odůvodnění, při výpočtu úrovně pro odstranění újmy byly rovněž uplatněny změny metodiky, které ovlivňují výpočet cenového podbízení - tj. i) vyloučení příze, ii) seskupení typů výrobku a iii) úprava nákladů vynaložených po dovozu.
(135)
S cílem vyloučit přízi a zohlednit v analýze újmy zvláštní vlastnosti každé skupiny výrobků (pramenců, střiže a rohoží) Komise využila podrobné finanční informace, které jí poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku samostatně pro jednotlivé typy výrobku. V tomto ohledu byly místo celkových údajů, které byly použity při prozatímních výpočtech a zahrnovaly přízi (viz 155. bod odůvodnění prozatímního nařízení), použity samostatné finanční údaje o hlavní skupině výrobků (pramencích, střiži a rohožích). Výsledný výpočet lépe odráží situaci na trhu a pokud možno zohledňuje zrevidovanou definici výrobku, jakož i zvláštní vlastnosti hlavních typů výrobku.
(136)
Výše popsané změny byly podnětem k rozsáhlé revizi prozatímních úrovní pro odstranění újmy.
2. Konečná opatření
(137)
S přihlédnutím k výše popsaným skutečnostem se má za to, že v souladu s článkem 9 základního nařízení by na dovoz dotčeného výrobku mělo být uloženo konečné antidumpingové clo.
(138)
Jelikož jsou nyní úrovně pro odstranění újmy nižší než stanovená dumpingová rozpětí, měla by konečná opatření vycházet z úrovně pro odstranění újmy.
(139)
Na základě výše uvedeného je sazba cla, vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením, tato:
Vyvážející výrobce
Navržené antidumpingové clo (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(140)
Individuální sazba cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Proto odráží situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tato sazba nevztahuje a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití této individuální antidumpingové celní sazby pro dotčenou společnost (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba neprodleně zaslat Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména informacemi o změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení odpovídajícím způsobem změněno aktualizací odkazu na společnost, na kterou se vztahuje individuální celní sazba.
(142)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celostátního celní sazba neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(143)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cel, která byla s konečnou platností uložena. Jelikož je příze nyní vyloučena z definice výrobku (viz 13. až 24. bod odůvodnění), měly by být částky prozatímně zajištěné z dovozu příze uvolněny. Jelikož jsou konečné celní sazby nižší než prozatímní celní sazby, měly by být uvolněny částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Všechny ostatní společnosti
13,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Uvolní se částky zajištěné v podobě prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (ES) č. 812/2010 z dovozu příze ze skleněných vláken s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), v současnosti kódu KN ex 7019 19 10 (kódy TARIC 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 a 7019191079) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 812/2010 z dovozu střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramenců skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887), a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 a 7019310099) a pocházejících z Čínské lidové republiky. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. března 2011.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 248/2011 VAN DE RAAD
van 9 maart 2011
tot instelling van een definitief antidumpingrecht en definitieve inning van het voorlopige recht op de invoer van bepaalde continuglasvezelproducten van oorsprong uit de Volksrepubliek China
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name artikel 9, lid 4,
Gezien het voorstel dat de Commissie („de Commissie”) na overleg in het Raadgevend Comité heeft ingediend,
Overwegende hetgeen volgt:
A. VOORLOPIGE MAATREGELEN
(1)
De Commissie heeft bij Verordening (EU) nr. 812/2010 (2) („de voorlopige verordening”) een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op bepaalde continuglasvezelproducten van oorsprong uit de Volksrepubliek China („de VRC”).
(2)
De procedure is ingeleid naar aanleiding van een klacht die op 3 november 2009 („de klacht”) door de European Glass Fibre Producers Association (APFE, nu „GlassFibreEurope” genaamd) („de klager”) was ingediend namens producenten die goed zijn voor een groot deel, in dit geval meer dan 50 %, van de totale productie van bepaalde continuglasvezelproducten in de Unie.
(3)
Er wordt aan herinnerd dat, zoals in overweging 14 van de voorlopige verordening is vermeld, het onderzoek naar de dumping en de schade betrekking had op de periode van 1 oktober 2008 tot en met 30 september 2009 („het onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2006 tot het einde van het OT („de beoordelingsperiode”).
B. VERVOLG VAN DE PROCEDURE
(4)
Na de mededeling van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan was besloten voorlopige maatregelen in te stellen („mededeling van de voorlopige bevindingen”), hebben verscheidene belanghebbenden schriftelijk opmerkingen over de voorlopige bevindingen gemaakt. De partijen die verzochten te worden gehoord, zagen hun verzoek ingewilligd.
(5)
De Commissie heeft vervolgens alle informatie verzameld die zij voor haar definitieve bevindingen noodzakelijk achtte. Naast de in overweging 11 van de voorlopige verordening vermelde controles is een verdere controle ter plaatse uitgevoerd bij Saertax in Saerbeck, Duitsland, een van de gebruikers van glasvezels die heeft meegewerkt door te antwoorden op de vragenlijst voor gebruikers.
(6)
De Commissie heeft alle belanghebbenden in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op basis waarvan zij voornemens was de aanbeveling te doen een definitief antidumpingrecht op bepaalde continuglasvezelproducten van oorsprong uit de VRC in te stellen en de bedragen waarvoor uit hoofde van het voorlopige recht zekerheid was gesteld, als herzien overeenkomstig deze verordening, definitief te innen („mededeling van de definitieve bevindingen”). Zij konden hierover binnen een bepaalde termijn na de mededeling opmerkingen maken.
(7)
Met de mondelinge en schriftelijke opmerkingen van de belanghebbenden werd waar nodig rekening gehouden.
1. Reikwijdte van het onderzoek. invoer van oorsprong uit Maleisië, Taiwan en Turkije
(8)
Een producent-exporteur voerde aan dat de invoer van bepaalde continuglasvezelproducten van oorsprong uit Maleisië, Taiwan en Turkije moest zijn opgenomen in de werkingssfeer van dit onderzoek. Hij stelde dat de uitsluiting van deze landen discriminerend was, aangezien het volume van de invoer uit deze drie landen volgens de voorlopige bevindingen niet te verwaarlozen was en er voorlopig bewijsmateriaal voor prijsonderbieding bestond.
(9)
In dit verband zij er eerst op gewezen dat in de inleidingsfase geen voorlopig bewijsmateriaal over dumping, schade en oorzakelijk verband beschikbaar was, als voorgeschreven in artikel 5, lid 2, van de basisverordening, dat de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer uit deze landen zou hebben gerechtvaardigd. Integendeel, wat de ingevoerde hoeveelheden betreft, heeft de klager informatie verstrekt waaruit blijkt dat de invoer- en marktaandelen van andere landen sinds 2004 zijn gedaald.
(10)
Wat Maleisië, Taiwan en Turkije betreft, heeft de analyse in het voorlopige stadium bevestigd dat de invoer uit zowel Taiwan als Turkije in de beoordelingsperiode is afgenomen (van 2,0 % tot 1,5 % respectievelijk van 2,9 % tot 2,5 %), terwijl de invoer uit Maleisië licht is toegenomen, van 1,0 % tot 1,7 %. Hoewel deze invoerniveaus boven de overeenkomstig artikel 5, lid 7, van de basisverordening vereiste de minimis-invoerniveaus liggen, is niet aan de andere vereisten voor de opname van deze landen in het onderzoek voldaan. Er is met name geen informatie ontvangen die zou wijzen op dumping door een van deze landen. Het verzoek tot opname van Maleisië, Taiwan en Turkije wordt daarom afgewezen.
C. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Betrokken product
(11)
Er zij op gewezen dat het, zoals aangegeven in overweging 15 van de voorlopige verordening, bij het betrokken product, zoals beschreven in het bericht van inleiding, gaat het om gesneden glasvezelstrengen met een lengte van niet meer dan 50 mm; glasvezelrovings; lonten en garens van glasvezelfilamenten; en matten van glasvezelfilamenten met uitzondering van glaswolmatten, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 en ex 7019 31 00 („het betrokken product”).
(12)
Bovendien is, zoals vermeld in overweging 19 van de voorlopige verordening, besloten om garens voorlopig te behandelen als deel uitmakend van het betrokken product, hoewel dit in het definitieve stadium verder zou worden onderzocht en beoordeeld.
1.1. Garens
(13)
Na de mededeling van de voorlopige maatregelen werd het verzoek om uitsluiting van garens verder onderzocht. In dit verband zij erop gewezen dat een groot aantal verzoeken om uitsluiting van die garens vóór de instelling van de voorlopige maatregelen zijn ontvangen (zie overwegingen 18 en 19 van de voorlopige verordening). Bovendien is na de instelling van voorlopige maatregelen een aanzienlijke hoeveelheid aanvullende en meer gedetailleerde informatie van belanghebbenden ontvangen. Al deze opmerkingen zijn in detail geanalyseerd, als hieronder uiteengezet.
(14)
Verscheidene belanghebbenden voerden aan dat garens moeten worden onderscheiden van de drie andere basisproductsoorten, vermeld in overweging 17 van de voorlopige verordening, omdat: i) garens verschillende fysieke en chemische kenmerken hebben, ii) het productieproces van garens verschilt van dat van de andere drie basisproductsoorten, en iii) garens gebruikt worden voor verschillende doeleinden.
(15)
Wat de argumenten i) en ii) betreft, werd bewijsmateriaal verstrekt dat erop wees dat rovings, gesneden strengen en matten andere kenmerken vertonen dan garens. Meer specifiek bleek uit de informatie dat matten en gesneden strengen in de regel uit rovings en niet uit garens worden vervaardigd. Na de mededeling van de definitieve bevindingen heeft de bedrijfstak van de Unie dit onderscheid betwist en beweerd dat sommige gespecialiseerde gesneden strengen wel uit garens worden gemaakt. Het feit dat er gesneden strengen uit garens voor gespecialiseerd gebruik bestaan, betekent echter niet dat garens moeten worden beschouwd als vallend onder de definitie van het betrokken product (zie overweging 20 hieronder).
(16)
Wat het eerste argument betreffende de verschillen in chemische en fysische basiskenmerken betreft, werd door een belanghebbende een studie van een vooraanstaand onderzoekinstituut ingediend. Deze studie vergeleek onder meer de fysische en chemische kenmerken van rovings en garens. Na de mededeling van de definitieve bevindingen werd voorbehoud gemaakt ten aanzien van de bevindingen van deze vergelijking, wat op zijn beurt aanleiding gaf tot enkele belangrijke opmerkingen van bepaalde gebruikers van garens. Uit deze informatie kan worden geconcludeerd dat een essentieel chemisch bestanddeel van rovings, matten en gesneden strengen „silaan” is, een chemisch verbindingsmiddel dat de absorptie van hars voor matrixen vergemakkelijkt. Garens worden gewoonlijk niet met een dergelijk chemisch middel vervaardigd maar met een zetmeeloliegebaseerde chemische stof („size”) die als smeermiddel en beschermingsmiddel wordt toegevoegd om ervoor te zorgen dat het garen de kracht van het hogesnelheidsweven doorstaat. In tegenstelling tot rovings, waarbij het verbindingsmiddel de hars helpt absorberen, stoot „size” hars af. Wat de chemische basiskenmerken betreft, is ook geconstateered dat de glasgrondstof voor garens een meer stabiele samenstelling en een hogere uniformiteit van deeltjesgrootte dan de grondstof voor de andere productsoorten heeft.
(17)
Uit het oogpunt van de fysische kenmerken lijken garens niet dezelfde fysische basiskenmerken als de andere productsoorten te hebben. Ten eerste wordt algemeen erkend dat garens over het algemeen een fijner materiaal zijn met een veel kleinere vezeldiameter en lineaire densiteit dan rovings. Ten tweede zijn garens de enige productsoort die gedraaid is (hoewel ook ongedraaide garens bestaan).
(18)
Wat het tweede argument inzake de verschillen in het productieproces betreft, zijn er, hoewel alle partijen erkennen dat de vier basisproductsoorten worden vervaardigd uit gesmolten glas dat siliciumzand, natriumcarbonaat, kalksteen, kaolien en dolomiet bevat en dat door een geperforeerde warmtebestendige platinum-rodiumplaat („bushing”) wordt getrokken, bepaalde belangrijke verschillen in het productieproces van garens in vergelijking met de andere onderzochte producten. Ten eerste zijn voor de productie van garens een hogere precisie en een stabiele temperatuurcontrole en energie-input nodig, waarbij stringentere controleparameters worden toegepast (bushingoutput, enz.). Aangezien de gaten in de bushings kleiner zijn, is de productie-output aanzienlijk lager in vergelijking met de andere producten. Daarom worden de ovens gewoonlijk ofwel voor de productie van garens ofwel voor die van rovings gebruikt - om economische redenen wisselen de glasvezelproducenten de productie van deze twee producten in dezelfde oven niet af. Een ander verschil in het productieproces is dat de garens na het bushingproces worden gedraaid.
(19)
Wat argument iii) inzake de verschillen in de toepassingen betreft, werd geconstateerd dat er een verband bestaat tussen de verschillende chemische kenmerken van de garens in vergelijking met rovings, gesneden strengen en matten en het verschillende gebruik van de garens. Hoewel voorlopig werd geconcludeerd dat „bijna alle verschillende soorten van het betrokken product (…) in feite voor dezelfde doeleinden worden gebruikt”, werd deze kwestie op grond van de na de mededeling van de voorlopige bevindingen ontvangen opmerkingen verder onderzocht en werd geconstateerd dat, terwijl strengen en matten werden gebruikt voor de versterking van kunststoffen in composietmaterialen, garens in hoofdzaak werden gebruikt bij de productie van veel lichtere materialen, ontworpen voor technische vezeltoepassingen zoals hoogwaardige isolatie-, beschermings- en filtreringstoepassingen. In sommige gevallen kunnen garens ook geschikt zijn voor versterkingsdoeleinden, maar dit geldt slechts voor een zeer beperkt aantal gevallen en zelfs dan zou dit waarschijnlijk, gezien de relatief zeer hoge kostprijs van garens in vergelijking met rovings, om economische redenen vaak onwaarschijnlijk zijn.
(20)
Gezien bovengenoemde verschillen is het geen verrassing dat de markt garens ook als een ander product dan de andere drie beschouwt. Door de gebruikers en de bedrijfstak van de Unie is immers een marktverslag ingediend, dat is verschenen in een onafhankelijk tijdschrift dat gespecialiseerd is in composietproducten. Dit verslag, dat in geen geval verband houdt met deze antidumpingprocedure, zet eerst uiteen dat om productie- en gebruiksredenen een verschil tussen garens en rovings moet worden gemaakt. Daarna analyseert het in detail de mondiale glasvezelproductiecapaciteit voor de twee groepen: i) rovings, gesneden strengen en matten tezamen; en ii) garens (3).
(21)
Wat de mogelijke vervangbaarheid van garens door de andere soorten basisproducten betreft, zij erop gewezen dat dit, zoals reeds aangegeven in overweging 19 van de voorlopige verordening, dit in theorie mogelijk is, aangezien garens in een beperkt aantal toepassingen in plaats van andere productsoorten kunnen worden gebruikt. Na verdere analyse kwam de Commissie echter tot de conclusie dat dit in de praktijk absoluut geen economisch levensvatbare optie is gezien het wezenlijke verschil in de productiekosten van garens in vergelijking met die van andere producten, dat kan worden verklaard door de verschillen in het productieproces, als vermeld in overweging 18 hierboven.
(22)
In de klacht op grond waarvan dit onderzoek werd geopend, werd duidelijk gesteld dat het betrokken product slechts een enkele functie en daardoor slechts een enkel doel of gebruik had, namelijk de versterking van kunststoffen in composietmaterialen. Uit voornoemde analyse bleek echter dat de verschillen in het productieproces van garens in vergelijking met rovings (en gesneden strengen en matten) leidden tot fundamenteel verschillende fysische en chemische basiskenmerken, gezien de verschillende toepassingen van garens, waaronder verscheidene andere toepassingen dan in composietmaterialen. De na de mededeling van de definitieve bevindingen in verband hiermee ontvangen opmerkingen konden deze conclusie niet veranderen.
(23)
In het licht van het bovenstaande wordt het verzoek om garens uit te sluiten op grond van verschillende fysische en chemische kenmerken en verschillende toepassingen in vergelijking met rovings, gesneden strengen en matten geaccepteerd. Er wordt bijgevolg geconcludeerd dat garens moeten worden uitgesloten uit de omschrijving van het betrokken product zoals gedefinieerd in de voorlopige verordening. Garens worden daarom definitief van de procedure uitgesloten.
(24)
Er zij ook op gewezen dat een verzoek om uitsluiting van dunne garens door een belanghebbende was ingediend maar dat dit niet meer relevant is gezien de uitsluiting van alle garens uit de productomschrijving.
1.2. Getextureerde rovings
(25)
Eén belanghebbende heeft verzocht om uitsluiting van getextureerde rovings. Dit verzoek was gebaseerd op het argument dat getextureerde rovings volgens hetzelfde principe als geïmpregneerde rovings moeten worden behandeld, omdat het product niet langer een roving is maar een meer downstream product.
(26)
In dit verband is het belangrijk dat nogmaals de reden voor de uitsluiting van bepaalde geïmpregneerde rovings wordt aangegeven. Bepaalde rovings en garens zijn immers uitgesloten omdat deze soorten speciaal door coating en impregnering worden behandeld en zij een gloeiverlies van meer dan 3 % hebben, waardoor zij verschillende fysische en chemische kenmerken krijgen.
(27)
Wat getextureerde rovings betreft, zij erop gewezen dat dit rovings zijn die niet zijn gecoat of geïmpregneerd en die een gloeiverlies van tussen 0,3 % en 0,13 % hebben. Het zijn daarom duidelijk verschillende producten in vergelijking met de geïmpregneerde rovings die in het stadium van het voorlopige onderzoek werden uitgesloten. Ten tweede werd geconstateerd dat getextureerde rovings zoals de andere rovings, gesneden strengen en matten in hoofdzaak worden gebruikt voor de versterking van kunststoffen in composietmaterialen. Zij vallen daarom duidelijk onder de productomschrijving, zowel in de klacht als in het bericht tot inleiding van deze procedure, en er lijken geen gronden te bestaan om de uitsluiting daarvan te rechtvaaardigen.
(28)
Daarom wordt geconcludeerd dat getextureerde rovings duidelijk en onbetwistbaar onder de in deze procedure vastgestelde productomschrijving vallen en dat het verzoek om hen van die werkingsfeer uit te sluiten geen voldoende feitelijke basis heeft en moet worden afgewezen.
1.3. Conclusie
(29)
Wat de productomschrijving betreft, zijn geen verdere verzoeken ingediend.
(30)
Gezien het bovenstaande wordt het passend geacht dat de in de voorlopige verordening vastgestelde productomschrijving wordt herzien. Het betrokken product wordt daarom definitief gedefinieerd als gesneden glasvezelstrengen met een lengte van niet meer dan 50 mm; glasvezelrovings, met uitzondering van glasvezelrovings die worden geïmpregneerd en gecoat en een gloeiverlies van meer dan 3 % hebben (zoals vastgesteld volgens ISO-norm 1887); en matten uit glasvezelfilamenten, met uitzondering van matten van glaswol.
2. Soortgelijk product
(31)
Aangezien in verband hiermee geen verzoeken of opmerkingen werden ingediend en rekening houdend met de bevindingen van de overwegingen 13 tot en met 23 hierboven, worden de conclusies in overweging 20 van de voorlopige verordening bevestigd.
D. DUMPING
1. Behandeling als marktgerichte onderneming („BMO”)
(32)
Na de bekendmaking van de voorlopige maatregelen heeft één producent-exporteur/groep waaraan geen BMO was toegekend, nogmaals te kennen gegeven dat hij het niet eens was met de afwijzing van zijn BMO-verzoek. De producent-exporteur/groep in kwestie herhaalde echter gewoon de eerder in de procedure gemaakte opmerkingen zonder nieuwe argumenten aan te dragen. Er zij aan herinnerd dat, zoals uiteengezet in de voorlopige verordening, die argumenten reeds in detail waren behandeld in een individuele communicatie met de producent-exporteur/groep in kwestie.
(33)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen beweerde de producent-exporteur/groep in kwestie dat de Commissie geen rekening had gehouden met het nieuwe bewijsmateriaal dat hij had ingediend. Er zij in dit verband op gewezen dat het bedoelde bewijsmateriaal alleen bestond uit enkele documenten ter ondersteuning van het reeds aangevoerde en beantwoorde argument betreffende de samenstelling van de raad van bestuur van de onderneming. Bijgevolg werd geen nieuw bewijsmateriaal ingediend dat het besluit tot weigering van de toekenning van de BMO aan de producent-exporteur/groep in kwestie ter discussie stelt.
(34)
Bijgevolg worden de voorlopige bevindingen ten aanzien van de toekenning van de BMO aan de producent-exporteur/groep in kwestie definitief bevestigd.
(35)
Aangezien geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 21 tot en met 29 van de voorlopige verordening met betrekking tot de BMO-bevindingen definitief bevestigd.
2. Individuele behandeling („IB”)
(36)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen gaf dezelfde producent-exporteur/groep die opmerkingen had gemaakt over het besluit betreffende zijn BMO te kennen dat hij het niet eens was met de afwijzing van zijn IB-verzoek. Hij beweerde dat de Commissie er niet in was geslaagd om voldoende argumenten voor de afwijzing van zijn IB-verzoek aan te voeren.
(37)
Hij herhaalde in dit verband dat, zoals aangegeven in overweging 26 van de voorlopige verordening onder het gedeelte betreffende de BMO-analyse, de meerderheid van de bestuurders in de raad van bestuur van deze onderneming was aangewezen door een onderneming waarin de staat de meerderheid bezit. Daarom kon een significant ingrijpen van de staat in het besluitvormingsproces van deze producent-exporteur niet worden uitgesloten.
(38)
Daarom werd voor deze producent-exporteur bevestigd dat hij, aangezien hij niet kon aantonen dat hij voldoende onafhankelijk van de staat was, niet voldeed aan de criteria van artikel 9, lid 5, van de basisverordening en dat zijn verzoek om een IB derhalve moest worden afgewezen.
(39)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen voerden de bovengenoemde producent-exporteur en de andere producenten-exporteurs aan wie geen IB was toegekend aan dat het besluit om hun IB af te wijzen niet in overeenstemming was met het verslag van het WTO-panel in zaak DS 397 betreffende definitieve antidumpingmaatregelen voor bepaalde ijzeren of stalen bevestigingsmiddelen uit de Volksrepubliek China. In dit verband zij erop gewezen dat voornoemd panelverslag nog niet definitief is, aangezien het niet is goedgekeurd door het orgaan voor geschillenbeslechting. Bovendien is de termijn om in beroep te gaan tegen dat panelverslag niet verstreken. Dit argument werd dan ook afgewezen.
(40)
Aangezien geen andere opmerkingen over de IB werden ontvangen, wordt de inhoud van de overwegingen 30 tot en met 33 van de voorlopige verordening bijgevolg definitief bevestigd en wordt definitief geconcludeerd dat geen IB mag worden toegekend aan de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs/groepen, waaraan geen BMO is toegekend.
3. Normale waarde
3.1. Vaststelling van de normale waarde voor de producent-exporteur/groep waaraan een BMO werd toegekend
(41)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen gaf de producent-exporteur/groep waaraan een BMO werd toegekend, te kennen dat voor de productsoorten die niet in representatieve hoeveelheden (of überhaupt niet) op de binnenlandse markt werden verkocht, de normale waarde van het soortgelijke product moest worden berekend op grond van de door berekening vastgestelde normale waarde en niet zoals de Commissie in het stadium van het voorlopige onderzoek deed - d.w.z. door voor de normale waarde gebruik te maken van representatieve binnenlandse prijzen van sterk op het betrokken product gelijkende soorten (naar behoren gecorrigeerd).
(42)
Het argument werd geaccepteerd en bijgevolg werd de normale waarde voor de niet-representatieve soorten (d.w.z. die waarvan de binnenlandse verkoop minder dan 5 % van de uitvoer naar de Unie bedroeg of die helemaal niet op de binnenlandse markt werden verkocht) berekend op grond van de productiekosten (per productsoort) plus een bedrag voor verkoop-, algemene en administratieve kosten en voor winst. Voor de bestaande binnenlandse verkoop werd de winst van alle transacties op de binnenlandse markt (per productsoort voor de betrokken productsoorten) gebruikt (aangezien alle binnenlandse verkooptransacties van deze productsoorten winstgevend bleken te zijn, is duidelijk aan de test van artikel 2, lid 4, van de basisverordening voldaan). Voor de niet-binnenlandse verkoop werd gebruikgemaakt van de gemiddelde winst. Voor één productsoort waarvoor geen productiekosten waren verstrekt, werd de door berekening vastgestelde normale waarde van een sterk gelijkende soort gebruikt.
(43)
Daarna werd voor de resterende productsoorten onderzocht of de binnenlandse verkoop van elke soort van het betrokken product in representatieve hoeveelheden kon worden beschouwd als verkoop in het kader van normale handelstransacties overeenkomstig artikel 2, lid 4, van de basisverordening en als beschreven in de overwegingen 37 tot en met 40 van de voorlopige verordening.
(44)
Uit het verdere onderzoek is gebleken dat de winstgevende verkoop van slechts enkele vergelijkbare productsoorten meer dan 80 % van de totale binnenlandse verkoop bedroeg, zodat de volledige binnenlandse verkoop kon worden gebruikt bij de berekening van de gemiddelde prijs voor de normale waarde voor deze productsoorten. Voor de resterende soorten werd alleen de winstgevende verkoop gebruikt.
(45)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen voerde de producent-exporteur/groep waaraan een BMO werd toegekend aan dat de voor de berekening van de normale waarde van niet-representatieve productsoorten gebruikte methodologie, als beschreven in overweging 42 hierboven, d.w.z. onder gebruikmaking van de winst van winstgevende transacties voor de productsoorten in kwestie, in strijd zou zijn met de letter van artikel 2, lid 6, van de basisverordening. Hij voerde verder aan dat het een standaardpraktijk was gebruik te maken van een gemiddelde winst voor alle winstgevende transacties van alle productsoorten bij de berekening van de normale waarde voor een bijzondere productsoort en dat elke wijziging van deze praktijk het beginsel van rechtszekerheid zou schenden.
(46)
Er zij op gewezen dat de in overweging 42 beschreven methodologie in overeenstemming is met artikel 2, lid 6, van de basisverordening, volgens hetwelk de bedragen voor winst moeten zijn gebaseerd op feitelijke gegevens met betrekking tot de verkoop, in het kader van normale handelstransacties, van het soortgelijke product door de exporteur of de producent. Het gebuik van de woorden „van het soortgelijke product” sluit de verdeling van het onderzochte product in productsoorten, indien nodig, niet uit. Bovendien bepaalt de toepasselijke jurisprudentie van de WTO (4) dat rekening moet worden gehouden met de feitelijke winstmarge die is vastgesteld voor de normale transacties van de relevante productsoorten waarvoor de normale waarde moet worden berekend. Er zij ook op gewezen dat de producent-exporteur/groep niet heeft aangetoond dat de transacties van de productsoorten waarvoor de normale waarde moest worden berekend, moesten worden beschouwd als niet-normale transacties. Ten slotte zij erop gewezen dat de hierboven beschreven methodologie evenwichtig is. In de gevallen waarin de winstmarge van de verkoop in het kader van normale handelstransacties van de productsoort in kwestie lager is dan de gewogen gemiddelde winst van de verkoop van alle productsoorten in het kader van normale handelstransacties, is het immers de lagere winstmarge van de betrokken productsoort die voor de berekening van de normale waarde zal worden gebruikt. Het argument wordt daarom afgewezen.
3.2. Vaststelling van de normale waarde voor producenten-exporteurs/groepen waaraan geen BMO werd toegekend
a) Referentieland
(47)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen heeft één belanghebbende te kennen gegeven dat Turkije niet als referentieland mocht worden gebruikt en geopperd om in dit verband gebruik te maken van Maleisië. Deze opmerking werd verder niet onderbouwd en werd bijgevolg buiten beschouwing gelaten.
(48)
Er zij op gewezen dat na de uitsluiting van garens uit de werkingssfeer van het onderzoek (zie hierboven) het feit dat er geen garens in Turkije worden geproduceerd, niet langer een obstakel vormt voor de keuze van Turkije als referentieland, aangezien het niet nodig zal zijn een normale waarde te berekenen voor de onderzochte productsoorten (zie ook de overwegingen 50 en 51 hieronder).
(49)
Gezien het voorgaande wordt definitief geconcludeerd dat Turkije moet worden gebruikt als referentieland in deze procedure.
b) Vaststelling van de normale waarde
(50)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen voerde een partij aan dat de normale waarde van het soortgelijke product in Turkije onjuist is, aangezien de kostenstructuur van de Turkse meewerkende onderneming niet juist is weergegeven. Uit het onderzoek is inderdaad gebleken dat de meewerkende onderneming in Turkije aanzienlijke financiële kosten had die de berekening van de normale waarde kunnen vervalsen.
(51)
Om elke mogelijke vervalsing bij de berekening te vermijden, werd daarom besloten om de productsoorten te groeperen en slechts de belangrijkste productkenmerken te onderscheiden. Deze groepering vergrootte de vergelijkbaarheid in termen van verkochte hoeveemlheden tussen het betrokken product en het Turkse soortgelijke product en maakte het gebruik van feitelijke prijzen mogelijk in tegenstelling tot de berekende normale waarde waarbij verkoop-, algemene en administratieve kosten (mogelijk vervalst door de financiële kosten) moesten worden gebruikt.
4. Uitvoerprijs en prijsvergelijking
(52)
Aangezien hierover opmerkingen werden ontvangen, wordt de inhoud van de overwegingen 48, 49 en 50 van de voorlopige verordening betreffende de vaststelling van de uitvoerprijs en de vergelijking van de uitvoerprijzen met de respectieve normale waarde definitief bevestigd.
5. Dumpingmarges
(53)
Aangezien hierover geen opmerkingen werden ontvangen, wordt de inhoud van de overwegingen 51 tot en met 54 van de voorlopige verordening betreffende de algemene methodologie voor de berekening van de dumpingmarges definitief bevestigd.
(54)
In het licht van voornoemde veranderingen in de berekening van de normale waarden en na verbetering van enkele rekenfouten, worden de volgende definitieve dumpingmarges vastgesteld, in procenten van de cif-nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring:
Tabel 1
Dumpingmarges
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd En Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
9,6 %
Andere medewerkende ondernemingen
29,7 %
E. SCHADE
(55)
Er zij op gewezen dat na de uitsluiting van garens uit de productomschrijving (zie overwegingen 13 tot en met 23 hierboven) de schadeanalyse moest worden aangepast aan de resterende drie belangrijkste productsoorten: rovings, gesneden strengen en matten. Dit maakte de herziening van sommige schade-indicatoren, het volume van de invoer met dumping, alsook de berekening van de prijsonderbieding en de schademarge noodzakelijk.
1. Bedrijfstak van de Unie
(56)
Ten aanzien van de definitie van de bedrijfstak van de Unie en de representativiteit van de steekproef van producenten in de Unie, werden geen nieuwe opmerkingen of argumenten ontvangen. Gezien het voorgaande en het feit dat de uit de productomschrijving uitgesloten productsoort, d.w.z. garens, slechts een beperkt gedeelte van de productie en de verkoop van de producenten in de Unie uitmaakte, worden de conclusies in de overwegingen 56, 57 en 58 van de voorlopige verordening bevestigd.
2. Verbruik in de Unie
(57)
Ten aanzien van het verbruik in de Unie zij erop gewezen dat, zoals vermeld in overweging 55 hierboven, de uitsluiting van een van de vier belangrijkste productsoorten, namelijk garens, uit de productomschrijving heeft geleid tot een herziening van de verbruikte hoeveelheden in de Unie.
(58)
Gelet op bovengenoemde herziening heeft het totale verbruik in de Unie zich in de beoordelingsperiode als volgt ontwikkeld:
Tabel 2
Verbruik in de Unie
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
903 351
944 137
937 373
697 128
Index
100
105
104
77
(59)
Voornoemde verbruikstrend is vergelijkbaar met de trend die is waargenomen voor het onderzochte product, als omschreven in de voorlopige verordening, d.w.z. een stijging met ca. 5 % in 2007-2008 en daarna een zeer significante daling met 23 % in het OT, vergeleken met 2006.
3. Invoer uit het betrokken land
(60)
Gezien de uitsluiting van garens uit de productomschrijving moesten de invoergegevens worden herzien.
(61)
Eén belanghebbende voerde aan dat de invoer uit de VRC afkomstig van met de bedrijfstak van de Unie verbonden producenten van de betrokken invoer moest worden uitgesloten.
(62)
In dit verband zij er eerst aan herinnerd dat, zoals reeds vermeld in overweging 58 van de voorlopige verordening, het volume van de invoer uit de VRC van de in de steekproef opgenomen producenten tijdens het OT minder dan 4 % van de totale Chinese invoer vertegenwoordigde. Dit blijft ook na de uitsluiting van garens uit de productomschrijving ongewijzigd.
(63)
Aangezien slechts twee producenten in de Unie het betrokken product tijdens het OT uit de VRC hebben ingevoerd, kan het exacte volume van deze invoer om redenen van vertrouwelijkheid niet worden meegedeeld. Ook als de omvang van deze invoer voor elk jaar van de beoordelingsperiode zou worden afgetrokken, zou de trend van de ingevoerde hoeveelheden en de marktaandelen in elk geval grotendeels ongewijzigd blijven. Het marktaandeel van de invoer met dumping zou lager zijn, hoewel het slechts met minder dan één procentpunt in elk jaar van de beoordelingsperiode zou dalen, zodat de algemene trend tijdens de beoordelingsperiode daardoor niet zou worden beïnvloed.
(64)
Na de uitsluiting van garens zijn de herziene invoergegevens als volgt:
a) Hoeveelheden
Tabel 3
Invoer uit de VRC (hoeveelheden)
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
71 061
110 641
132 023
98 723
Index
100
156
186
139
b) Marktaandeel
Tabel 4
Invoer uit de VRC (marktaandeel)
2006
2007
2008
OT
Marktaandeel (%)
7,9 %
11,7 %
14,1 %
14,2 %
Index
100
149
179
180
(65)
Na deze wijzigingen zijn de in het voorlopige stadium waargenomen trends betreffende de ingevoerde hoeveelheden van het betrokken product slechts licht gewijzigd. De toename van het volume van de invoer in zowel absolute als relatieve termen blijft echter aanzienlijk. De invoer nam tijdens de beoordelingsperiode zeer snel toe, met name tussen 2006 en 2008 (met 86 %), waarna de Chinese invoer als gevolg van de algemene inzakking van de vraag is gedaald. Het marktaandeel van deze invoer bleef tussen 2008 en het einde van het OT echter stijgen en nam over de gehele periode met 6,3 procentpunten toe.
c) Prijsontwikkeling
(66)
Na de uitsluiting van garens is de gemiddelde cif-invoerprijs van het betrokken product aanzienlijk gedaald (met ca. 3 %).
Tabel 5
Invoer uit de VRC (prijzen)
2006
2007
2008
OT
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
901
907
945
909
Index
100
101
105
101
(67)
Uit bovengenoemde tabel blijkt echter dat de trend van substantieel stabiele prijzen tijdens de beoordelingsperiode niet is veranderd en daarom kan de conclusie betreffende de prijstrend van deze invoer, als vastgesteld in de voorlopige verordening, worden bevestigd.
d) Prijsonderbieding
(68)
Wat de berekening van de prijsonderbieding betreft, moesten de voorlopige marges worden herzien, aangezien de uitsluiting van garens uit de productomschrijving de verwijdering van de overeenkomstige verkoop uit de schadeberekeningen noodzakelijk maakte.
(69)
Zoals het geval was voor het dumpingaspect van het onderzoek (zie de overwegingen 50 en 51 hierboven) werd bovendien besloten om de productsoorten te groeperen en alleen de belangrijkste productkenmerken te onderscheiden. Dit leidde tot een toename van het volume van de Chinese invoer die was opgenomen in de vergelijking met de verkoop van het door de bedrijfstak van de Unie geproduceerde soortgelijke product, waardoor de representativiteit van de prijsonderbiedingsberekeningen beter werd.
(70)
Ten slotte werd een correctie voor de kosten na invoer toegepast, aangezien deze kosten onontbeerlijk zijn voor de verkoop van het betrokken product.
(71)
Ingevolge de veranderingen in de berekening van de prijsonderbieding wegens i) de uitsluiting van garens, ii) de groepering van de productsoorten en iii) de correctie voor de kosten na invoer bedragen de herziene onderbiedingsmarges 18,2 %, terwijl de gemiddelde prijsonderbieding 10,9 % beloopt. Bovengenoemde veranderingen zijn ook toegepast voor de berekening van de schademarge - zie overweging 134 van deze verordening.
(72)
Afgezien van bovengenoemde veranderingen en aangezien hierover geen andere verzoeken of opmerkingen werden ontvangen, worden de conclusies in de overwegingen 61 tot en met 65 van de voorlopige verordening bevestigd.
4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
4.1. Herziening van de schade-indicatoren als gevolg van de uitsluiting van garens
(73)
De uitsluiting van garens uit de productomschrijving maakte de aanpassing van bepaalde tabellen in sectie D.4 van de voorlopige verordening noodzakelijk. Bovendien moest een kleine correctie van de verkoopgegevens van een van de in de steekproef opgenomen producenten worden uitgevoerd. Er zij op gewezen dat de productie en de verkoop van de in de steekproef opgenomen producenten slechts in vrij beperkte mate garens omvatten. Door deze correcties waren daarom de indicatoren op grond van alle producenten in de Unie (verkochte hoeveelheden en marktaandeel) het meest getroffen. Deze correcties waren in beperktere mate ook van invloed op de gemiddelde verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen producenten. De waargenomen trends, ook voor deze indicatoren, blijven echter grotendeels ongewijzigd in vergelijking met de bevindingen in de voorlopige verordening, zoals uit de tabellen hieronder blijkt. Gezien de beperkte aanwezigheid van garenproducenten in de steekproef zijn de financiële indicatoren (winstgevendheid, rendement van de investeringen, kasstroom en investeringen) niet beïnvloed door de uitsluiting van garens uit de productomschrijving. Voor de transparantie worden alle tabellen betreffende de schade-indicatoren, opgenomen in sectie D.4 van de voorlopige verordening, hieronder vermeld, ook die welke niet zijn gewijzigd.
(74)
Aangezien de ontwikkeling in de geproduceerde hoeveelheden van de in de steekproef opgenomen producenten, in vergelijking met de cijfers in de voorlopige verordening, slechts in zeer beperkte mate (een stijging met 1 % voor 2008 en het OT) door de uitsluiting van garens uit de productomschrijving werd beïnvloed, wordt de conclusie in overweging 67 van de voorlopige verordening bevestigd.
Tabel 6
Bedrijfstak van de Unie - productie
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
488 335
503 711
498 739
310 257
Index
100
103
102
64
(75)
De cijfers betreffende de productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie zijn door de uitsluiting van garens in totaal gedaald, maar dat had geen effect op de trend en de bezettingsgraad. Daarom worden de conclusies in overweging 69 van de voorlopige verordening bevestigd.
Tabel 7
Bedrijfstak van de Unie - productiecapaciteit
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Capaciteit (ton)
567 067
567 822
580 705
506 509
Index
100
100
102
89
Bezettingsgraad (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(76)
Aangezien de ontwikkeling van de voorraden van de in de steekproef opgenomen producenten, in vergelijking met de cijfers in de voorlopige verordening, slechts in zeer beperkte mate (een stijging met 1 % voor 2007, 2008 en het OT) door de uitsluiting van garens uit de productomschrijving werd beïnvloed, wordt de conclusie in overweging 70 van de voorlopige verordening bevestigd.
Tabel 8
Bedrijfstak van de Unie - voorraden
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
87 603
72 282
122 926
81 485
Index
100
83
140
93
(77)
Hoewel in vergelijking met de in de voorlopige verordening vermelde verkochte hoeveelheden de daling van de verkoopvolumes sinds 2006 1 % groter is in 2007 en 2008 en 3 % minder sterk in het OT, namen de verkochte hoeveelheden tijdens de beoordelingsperiode nog met 27 % af en daarom worden de conclusies in de overwegingen 71 en 72 bevestigd.
Tabel 9
Bedrijfstak van de Unie - EU-verkoop (hoeveelheden)
Alle EU-producenten
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
689 541
683 861
654 956
501 519
Index
100
99
95
73
(78)
Na de uitsluiting van garens uit de productomschrijving is het EU-marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie gedaald van 76,3 % tot 71,9 % (in tegenstelling tot een daling van 75,1 % tot 69,5 %). De conclusies in overweging 73 van de voorlopige verordening betreffende het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie worden daarom bevestigd.
Tabel 10
Bedrijfstak van de Unie - EU-marktaandeel
Alle EU-producenten
2006
2007
2008
OT
EU-marktaandeel (%)
76,3 %
72,4 %
69,9 %
71,9 %
Index
100
95
92
94
(79)
Wat de gemiddelde verkoopprijzen betreft, heeft de uitsluiting van garens uit de productomschrijving geleid tot over het algemeen iets lagere gemiddelde verkoopprijzen. De trend is evenwel identiek met de in de voorlopige verordening vermelde verkoopprijstrend (slechts 1 % hogere cijfers voor 2008 en het OT) en de conclusies in overweging 74 van die verordening worden daarom bevestigd.
Tabel 11
Bedrijfstak van de Unie - EU-verkoop (gemiddelde prijzen)
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
EUR/ton
1 163
1 154
1 181
1 147
Index
100
99
102
99
(80)
De werkgelegenheidscijfers van de producenten in de Unie zijn gecorrigeerd om de productie van garens uit te sluiten. Door de relatief kleine vermindering van het aantal werknemers is de trend ongewijzigd gebleven (slechts 1 % hogere cijfers voor 2008 en het OT) en daarom worden de conclusies in overweging 75 van de voorlopige verordening bevestigd.
Tabel 12
Bedrijfstak van de Unie - werkgelegenheid
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Aantal werknemers
4 050
3 851
3 676
3 275
Index
100
95
91
81
(81)
De productiviteit van de bedrijfstak van de Unie is niet beïnvloed door de uitsluiting van garens en de conclusies in overweging 76 van de voorlopige verordening kunnen daarom worden bevestigd.
Tabel 13
Bedrijfstak van de Unie - productiviteit
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Ton/werknemer
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
(82)
Zoals reeds vermeld in overweging 73 hierboven en gezien het beperkte aantal garenproducenten onder de in de steekproef opgenomen producenten, zijn de hieronder vermelde financiële indicatoren niet beïnvloed door de uitsluiting van garens uit de productomschrijving.
(83)
De arbeidskosten in de zin van jaarlijkse gemiddelde lonen worden niet beïnvloed door de uitsluiting van garens uit de productomschrijving en de conclusies in overweging 77 van de voorlopige verordening worden daarom bevestigd.
Tabel 14
Bedrijfstak van de Unie - arbeidskosten
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Jaarlonen (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
(84)
De winstgevendheid en het rendement van investeringen worden niet beïnvloed door de uitsluiting van garens uit de productmschrijving en de conclusies in overweging 78 van de voorlopige verordening worden daarom bevestigd.
Tabel 15
Bedrijfstak van de Unie - winstgevendheid & rendement van investeringen
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Nettowinst (in % van de omzet)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Rendement van investeringen
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(85)
De kasstroomsituatie van de bedrijfstak van de Unie wordt niet aangetast door de uitsluiting van garens uit de productomschrijving en de conclusie in overweging 83 van de voorlopige verordening wordt daarom bevestigd.
Tabel 16
Bedrijfstak van de Unie Unie - kasstroom
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Kasstroom (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(86)
Het niveau van de investeringen van de bedrijfstak van de Unie wordt niet aangetast door de uitsluiting van garens uit de productomschrijving en de conclusies in overweging 85 van de voorlopige verordening worden daarom bevestigd.
Tabel 17
Bedrijfstak van de Unie - investeringen
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Netto-investeringen (euro)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
4.2. Na de mededeling van de voorlopige bevindingen ontvangen opmerkingen
(87)
Eén belanghebbende voerde aan dat de Commissie de schade (en ook de oorzaak daarvan) op een segmentspecifieke basis, d.w.z. voor elk van de belangrijkste productsoorten afzonderlijk, moest hebben geanalyseerd. Deze belanghebbende was van mening dat de belangrijkste productsoorten teveel van elkaar verschilden om in hun geheel te worden geanalyseerd.
(88)
Er zij in de eerste plaats aan herinnerd dat conclusies betreffende dumping en schade alleen kunnen worden getrokken voor het betrokken product en het soortgelijke product in hun geheel. Als argumenten worden aangevoerd over de definitie van het betrokken product, moeten deze in die context worden geanalyseerd en mogen deze niet leiden tot een afzonderlijke schadeanalyse die afhankelijk is van de verschillende productsoorten waarop het onderzoek betrekking heeft. Zoals vermeld in de overwegingen 13 tot en met 23 hierboven, is de omschrijving van het onderzochte product in het definitieve stadium van het onderzoek door de uitsluiting van garens gewijzigd. Conclusies over dumping en schade kunnen alleen worden getrokken voor dit nieuw omschreven betrokken product en het soortgelijke product in hun geheel. Daarom kan voornoemd argument niet worden aanvaard.
(89)
Dezelfde belanghebbende beweerde dat de voor de bedrijfstak van de Unie voorgelegde gegevens niet coherent waren. Met name werd aangevoerd dat de Commissie er verkeerd aan deed soms gegevens voor de gehele bedrijfstak van de Unie te verstrekken, terwijl bij andere gelegenheden gebruik werd gemaakt van de gecontroleerde gegevens van alleen de in de steekproef opgenomen producenten.
(90)
In verband hiermee zij er eerst op gewezen dat het trekken van een steekproef een procedure is waarin uitdrukkelijk in artikel 17 van de basisverordening is voorzien om zaken te behandelen waarbij het niet mogelijk is om bepaalde groepen van marktdeelnemers in detail te onderzoeken. De samengestelde steekproef van producenten in de Unie is als representatief beschouwd voor de gehele bedrijfstak van de Unie en door de belanghebbenden zijn geen onderbouwde argumenten ingediend waaruit het tegendeel blijkt. Zoals reeds vermeld in overweging 66 van de voorlopige verordening, werden daarom alle schade-indicatoren, met uitzondering van die betreffende het verkoopvolume en het marktaandeel, vastgesteld op grond van de informatie die werd verzameld en gecontroleerd in de bedrijfsgebouwen van de in de steekproef opgenomen producenten van de Unie. De vaststelling van het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie, die alle producenten in de Unie omvat, was een voorwaarde voor de berekening van het verbruik van de Unie en het verkoopvolume en het verbruik van de Unie waren op hun beurt nodig voor de bepaling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie.
(91)
Een andere belanghebbende stelde dat de invoer uit de VRC van met de in de steekproef opgenomen producenten van de Unie verbonden producenten, zoals vermeld in overweging 58 van de voorlopige verordening, moest zijn toegevoegd aan de verkoop van de betrokken producenten.
(92)
Aangezien de producten in kwestie alleen door de betrokken producenten in de Unie worden doorverkocht, zou de toevoeging van deze invoer aan hun verkoopvolume het beeld vervalsen en daarom lijkt dat niet gerechtvaardigd. Zoals reeds vermeld in de overwegingen 62 en 63 hierboven, is het volume van deze invoer in elk geval beperkt. Zoals vermeld in dezelfde overwegingen zouden ook de marktaandelen slechts minimaal worden beïnvloed, waarbij de trends van de desbetreffende schade-indicatoren niet zouden worden veranderd.
(93)
Eén belanghebbende gaf te kennen dat de Commissie niet had toegelicht waarom de verkoop voor intern gebruik in de verkoopcijfers van de bedrijfstak van de Unie was opgenomen. Hij stelde dat de Commissie de markt voor intern gebruik onafhankelijk van de vrije markt moest hebben geanalyseerd.
(94)
In dit verband zij erop gewezen dat de verkoop voor intern gebruik in de analyse van de verkochte hoeveelheden en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie was opgenomen omdat werd geconstateerd dat deze verkoop met de invoer concurreerde. Uit het onderzoek is immers gebleken dat de hoeveelheden die de betrokken ondernemingen in de Unie intern gebruikten, in principe konden worden vervangen door aangekochte glasvezels, bijvoorbeeld indien de marktomstandigheden en/of financiële overwegingen daartoe aanleiding zouden geven. Daarom zijn deze hoeveelheden opgenomen in de analyse van de markt van de Unie. Als de verkoop voor intern gebruik van de analyse zou worden uitgesloten, zouden de verkooptrends in elk geval geen belangrijke wijzigingen vertonen.
(95)
De bedrijfstak van de Unie plaatste vraagtekens bij de gemiddelde verkoopprijzen in de Unie van de bedrijfstak van de Unie, als samengevat in tabel 10 van de voorlopige verordening. Hij vermoedde een rekenfout en stelde dat de daling van de verkoopprijzen in de beoordelingsperiode in werkelijkheid groter was dan de gemelde 2 %. Op grond van deze bewering werd de berekening van de gemiddelde verkoopprijzen in de Unie van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie opnieuw bekeken. De berekening was gebaseerd op gecontroleerde verkoopprijzen en bleek juist te zijn. Gezien de uitsluiting van garens uit de productomschrijving moesten de gemiddelde verkoopprijzen opnieuw worden berekend onder uitsluiting van garens en de herziene gemiddelde verkoopprijzen staan vermeld in tabel 11 hierboven.
(96)
Twee van de in de steekproef opgenomen producenten hadden vragen bij sommige correcties van de door hen ingediende winstgevendheidscijfers. De betwiste correcties hadden betrekking op overdrachten binnen de onderneming, veranderingen in de boekhouding en bepaalde buitengewone posten waarvan de Commissie van mening was dat zij de daaruit voortvloeiende winstcijfers onnodig vervalsten. De correcties werden betwist, omdat de betrokken producenten meenden dat als gevolg daarvan belangrijke kosten niet werden getoond, hoewel zij waren gemaakt en in sommige gevallen zelfs in verband konden worden gebracht met invoer met dumping. De correcties die in de winstgevendheidscijfers van de twee ondernemingen waren aangebracht, werden opnieuw bekeken en opnieuw gerechtvaardigd bevonden. Dit argument moest bijgevolg worden afgewezen.
(97)
Aangezien geen andere argumenten of opmerkingen werden ingediend, worden de conclusies in de overwegingen 66 tot en met 86 van de voorlopige verordening met de in de overwegingen 55 tot en met 80 hierboven aangegeven wijzigingen bevestigd.
5. Conclusie inzake schade
(98)
Aangezien geen andere argumenten of opmerkingen werden ingediend, worden de conclusies in de overwegingen 87, 88 en 89 van de voorlopige verordening bevestigd.
F. OORZAKELIJK VERBAND
1. Gevolgen van de invoer met dumping
(99)
Sommige partijen voerden opnieuw aan dat er, gezien de hoeveelheid en de prijzen van de invoer uit de VRC, geen oorzakelijk verband bestond tussen de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade en de betrokken invoer. Met name werd er opnieuw op gewezen dat de gemiddelde invoerprijs van deze invoer tijdens de gehele beoordelingsperiode grotendeels stabiel was gebleven en dat de bedrijfstak van de Unie erin was geslaagd om de winstgevendheid te handhaven op niveaus die dicht lagen bij de vermelde doelwinst in 2007 en 2008 toen de belangrijkste toename van de Chinese ingevoerde hoeveelheden plaatsvond.
(100)
Een antwoord op deze argumenten was reeds vervat in de overwegingen 94 en 95 van de voorlopige verordening, die hierbij worden bevestigd. Zoals reeds aangegeven in overweging 107 van de voorlopige verordening, kan bovendien niet worden geconcludeerd dat het oorzakelijke verband gewoon is verbroken op grond van de ontwikkeling van een beperkt aantal schade-indicatoren die voor een beperkt gedeelte van de beoordelingsperiode zijn onderzocht; integendeel, de algemene ontwikkeling van alle schade-indicatoren over de gehele beoordelingsperiode moet worden beoordeeld. Uit de voorlopige analyse is reeds gebleken dat de invoer van het betrokken product tijdens de gehele beoordelingsperiode een prijsdaling op de markt van de Unie heeft veroorzaakt en de verkooppijzen van de bedrijfstak van de Unie in het OT sterk heeft onderboden. De bedrijfstak van de Unie is daarom niet in staat geweest om zelfs in perioden met een relatief sterke vraag, zoals in 2007 en 2008, de nodige winstgevendheidsniveaus te bereiken. De invoer uit de VRC heeft bovendien systematisch marktaandeel gewonnen, vooral in 2007, toen de glasvezelmarkt van de Europese Unie significant is gegroeid. Deze aggressieve strategie voor het winnen van marktaandelen door het systematisch verkopen tegen prijzen die de prijzen van de bedrijfstak van de Unie onderboden, heeft niet tot een ernstige verslechtering van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie vóór het OT geleid, wat alleen te wijten was aan de relatief hoge niveaus van het verbruik van de Unie die het effect van de schade veroorzakende dumping hebben gematigd. De ontwikkelingen tijdens het OT bevestigen echter dat, zodra de marktomstandigheden verslechterden, de door de invoer met dumping veroorzaakte aanmerkelijke schade al haar effecten liet zien. De argumenten in overweging 99 worden daarom afgewezen.
2. Gevolgen van andere factoren
(101)
Gezien de uitsluiting van garens uit de productomschrijving, moesten de invoergegevens als volgt worden herzien:
Tabel 18
Invoer uit andere landen
Land
2006
2007
2008
OT
Noorwegen
Hoeveelheden (ton)
34 945
28 834
35 396
24 980
Marktaandeel (%)
3,9 %
3,0 %
3,8 %
3,6 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
1 255
1 412
1 359
1 256
Turkije
Hoeveelheden (ton)
28 946
24 928
20 511
18 523
Marktaandeel (%)
3,2 %
2,6 %
2,2 %
2,6 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
1 088
1 151
1 202
1 074
Verenigde Staten van Amerika
Hoeveelheden (ton)
16 757
15 821
12 145
8 726
Marktaandeel (%)
1,8 %
1,7 %
1,3 %
1,2 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
1 521
1 421
2 056
2 012
Maleisië
Hoeveelheden (ton)
9 541
25 569
35 118
12 601
Marktaandeel (%)
1,1 %
2,7 %
3,7 %
1,8 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
979
1 019
1 021
1 025
Taiwan
Hoeveelheden (ton)
9 043
9 919
8 791
6 996
Marktaandeel (%)
1,0 %
1,0 %
0,9 %
1,0 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
928
925
928
854
India
Hoeveelheden (ton)
4 363
11 227
3 741
5 353
Marktaandeel (%)
0,5 %
1,2 %
0,4 %
0,8 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
1 304
1 228
1 292
1 230
Republiek Korea
Hoeveelheden (ton)
6 277
4 845
13 918
5 112
Marktaandeel (%)
0,7 %
0,5 %
1,5 %
0,7 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
1 037
1 109
886
999
Japan
Hoeveelheden ton)
21 142
9 498
9 949
3 710
Marktaandeel (%)
2,3 %
1,0 %
1,1 %
0,5 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
1 125
1 164
1 336
1 580
Mexico
Hoeveelheden (ton)
1 017
2 977
1 803
1 763
Marktaandeel (%)
0,1 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
364
729
977
1 033
Canada
Hoeveelheden (ton)
3 930
3 096
2 123
2 029
Marktaandeel (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
1 047
1 664
1 711
1 919
Andere landen
Hoeveelheden (ton)
6 787
12 923
6 899
7 092
Marktaandeel (%)
0,7 %
1,4 %
0,7 %
1,0 %
Gemiddelde prijs per ton (EUR)
1 521
1 402
1 635
1 586
(102)
Afgezien van de ingevoerde hoeveelheden uit de VS en Taiwan, die met ca. 35 % (OT) omlaag gingen in vergelijking met de in tabel 17 van de voorlopige verordening vermelde hoeveelheden, blijkt de invoer uit andere landen slechts in zeer geringe mate door de uitsluiting van garens te zijn beïnvloed.
(103)
Verscheidene belanghebbenden herhaalden het argument dat de schade voor de bedrijfstak van de Unie eerder door de economische crisis dan door de invoer met dumping werd veroorzaakt of dat de economische crisis de hoofdoorzaak van de schade was, waarbij de invoer uit de VRC hoogstens een tweede bijkomende factor was. In dit verband werd aangevoerd dat er een correlatie bestond tussen verbruik en winstgevendheid en dat de winstgevendheid pas verslechterde toen de vraag inzakte. Tegelijkertijd werd beweerd dat er geen correlatie zou bestaan tussen het EU-marktaandeel, de verkoopprijzen en de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie enerzijds en het EU-marktaandeel en de verkoopprijzen van de Chinese invoer anderzijds. Er werd ook aangevoerd dat de Commissie de schadelijke effecten van de afname van het EU-verbruik niet naar behoren zou hebben beoordeeld en bijgevolg had gehandeld in strijd met artikel 3, lid 7, van de basisverordening.
(104)
Het eerste deel van bovengenoemd argument is uitvoerig behandeld in de overwegingen 99 tot en met 102 van de voorlopige verordening. Het effect van de economische crisis op de schade is onderzocht en in overweging 101 van de voorlopige verordening wordt erkend dat de economische neergang en de inkrimping van de vraag een negatief effect op de situatie van de bedrijfstak van de Unie hebben gehad en aldus hebben bijgedragen tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade. Dit doet echter niet af aan het schadelijke effect van de Chinese invoer met dumping tegen lage prijzen op de Uniemarkt tijdens de gehele beoordelingsperiode. Met andere woorden, de economische crisis tijdens het OT heeft de schade voor de bedrijfstak van de Unie vergroot, maar de invoer uit de VRC heeft grotendeels de schade veroorzaakt die als aanmerkelijk wordt beschouwd in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening. Dit argument werd daarom afgewezen.
3. Conclusie inzake het oorzakelijke verband
(105)
Uit geen van de door de belanghebbenden ingediende argumenten blijkt dat andere factoren dan de invoer met dumping uit de VRC tot gevolg hebben dat het oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping en de vastgestelde schade wordt verbroken. In het licht van het voorgaande en aangezien geen andere opmerkingen zijn ingediend over aspecten die nog niet zijn behandeld, wordt geconcludeerd dat de invoer met dumping uit de VRC aanmerkelijke schade heeft berokkend aan de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening.
(106)
De conclusies over het oorzakelijke verband in de voorlopige verordening, als samengevat in de overwegingen 117, 118 en 119 daarvan, worden bevestigd.
G. BELANG VAN DE UNIE
(107)
In verband met de opmerkingen van de partijen heeft de Commissie alle argumenten met betrekking tot het belang van de Unie nader onderzocht.
1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(108)
De klager heeft herhaald dat de instelling van antidumpingmaatregelen van essentieel belang was voor de toekomstige levensvatbaarheid en werking van de bedrijfstak van de Unie, aangezien de door de invoer met dumping uit de VRC veroorzaakte prijserosie de verkopen, de winstgevendheid en het investeringsvermogen van de bedrijfstak ernstig had aangetast. Aangezien geen verdere opmerkingen ter zake werden ontvangen, worden de overwegingen 122 tot en met 126 van de voorlopige verordening bevestigd.
2. Belang van niet-verbonden importeurs in de Unie
(109)
Aangezien geen specifieke opmerkingen ter zake werden ontvangen, worden de overwegingen 127 en 128 van de voorlopige verordening bevestigd.
3. Belang van de gebruikers
(110)
Na de instelling van de voorlopige maatregelen heeft een aantal gebruikers en gebruikersverenigingen die zich in het voorlopige stadium niet hadden gemeld, zich kenbaar gemaakt en opmerkingen ingediend.
(111)
Veel gebruikers herhaalden de algemene opmerkingen over enkele kwesties die reeds in de voorlopige verordening waren geanalyseerd, zonder dat zij nieuwe informatie hierover of aanvullend bewijsmateriaal ter staving van hun argumenten verstrekten Over enkele andere kwesties werd echter nieuwe informatie verkregen en vervolgens geanalyseerd.
(112)
Verscheidene belanghebbenden voerden aan dat de van de gebruikers verkregen medewerking niet representatief was voor de complexiteit van de sector en dat de meeste gebruikers kleine en middelgrote ondernemingen waren met de situatie en de standpunten waarvan in de analyse van het belang van de Unie geen rekening is gehouden.
(113)
In dit verband zij er eerst aan herinnerd dat 13 gebruikers op de vragenlijst hebben geantwoord en dat verscheidene andere gebruikers daarnaast ook opmerkingen hebben ingediend. Bovendien hebben verscheidene verenigingen die optraden namens de gebruikers opmerkingen ingediend. Veel van deze belanghebbenden maakten hun standpunten ook tijdens een hoorzitting bekend. Na correctie van de berekening ingevolge de uitsluiting van garens uit de productomschrijving waren de meewerkende gebruikers goed voor ca. 24 % van de invoer van het betrokken product. Een dergelijke medewerking wordt als representatief beschouwd.
(114)
Er wordt echter erkend dat de meeste gebruikers die de vragenlijst voor gebruikers hebben ingevuld, eerder grote ondernemingen waren. De Commissie is in dit verband afhankelijk van de uiteindelijk verkregen medewerking. Er wordt echter geoordeeld dat door de medewerking van verscheidene verenigingen (PlasticsEurope, EuCIA, EuPC, Plastindustrien, BPF) uiting is gegeven aan de problemen van de kleine en middelgrote ondernemingen en dat hiermee rekening is gehouden.
(115)
Een aantal gebruikers en een vereniging betwistten de beoordeling van de Commissie over het aantal werknemers in de glasvezelgebruikersindustrie, als vermeld in overweging 130 van de voorlopige verordening. In dit verband zij eraan herinnerd dat de Commissie in overweging 130 van de voorlopige verordening het totale aantal werknemers in alle downstream-ondernemingen van de bedrijfstak van de Unie die glasvezelproducten gebruiken, inclusief de vervaardiging van verdere downstream-producten, schatte op ca. 50 000 tot 75 000. Voornoemde belanghebbenden beweerden dat het totale aantal 200 000 tot 250 000 mensen bedroeg en hun werd verzocht om deze schattingen te onderbouwen. Hoewel één vereniging, de European Boating Industry, ondersteunend cijfermateriaal over de scheepsbouwindustrie heeft verstrekt, is geen afdoende bewijsmateriaal ingediend over het verband tussen deze werkgelegenheidscijfers en het betrokken en het soortgelijke product.
(116)
De vaststelling van het belang van de glasvezelgebruikers op grond van dergelijke algemene gegevens, die alle werknemers op alle downstream-niveaus van de bedrijfstak van de Unie omvatten, waaronder afdelingen van multinationale ondernemingen die geen enkele band hebben met glasvezelproducten, zou in elk geval de geloofwaardigheid van de analyse van het belang van de Unie aantasten.
(117)
Er zij ook op gewezen dat, zoals vermeld in overweging 130 van de voorlopige verordening, de Commissie het aantal werknemers van glasvezelgebruikende afdelingen van die ondernemingen die tijdens het OT Chinese glasvezels gebruikten, heeft geschat op ca. 27 000 personen. Deze schatting was gebaseerd op de gedetailleerde gegevens die door de gebruikers in hun antwoorden op de vragenlijst waren verstrekt, met name over de werkgelegenheid van die afdelingen in de Unie. Voor deze schatting werden deze cijfers samengeteld en daarna geëxtrapoleerd op de gehele Chinese invoer van het betrokken product tijdens het OT. De extrapolatie was gebaseerd op het aandeel van de meewerkende gebruikers in de totale Chinese invoer van het betrokken product tijdens het OT.
(118)
In dit verband zij er ten slotte op gewezen dat voornoemde schatting moest worden herzien ingevolge de uitsluiting van garens uit de productomschrijving. Na de herziening werd het aantal werknemers geschat op ca. 22 000 personen.
3.1. Effect van de rechten op de winstgevendheid van de gebruikers
(119)
Verscheidene gebruikers beweerden dat de Commissie in de overwegingen 132 tot en met 136 van de voorlopige verordening het effect van het voorlopige antidumpingrecht op de winstgevendheid en, als gevolg daarvan, op de levensvatbaarheid van de Europese gebruikersindustrie had onderschat. Zij stelden dat het feitelijke effect veel groter was en dat het voorlopige recht het voortbestaan van veel van deze bedrijven in de Unie in gevaar bracht.
(120)
In dit verband zij erop gewezen dat de economische beoordeling in de voorlopige verordening was gebaseerd op de economische gegevens die door de aan het onderzoek meewerkende gebruikers waren verstrekt. Dit was in feite de enige controleerbare informatie die in dit verband beschikbaar was. Hoewel deze beoordeling door een groot aantal gebruikers werd bekritiseerd, heeft slechts één van hen aanvullende informatie ingediend die kon worden gebruikt om de analyse nauwkeuriger te maken. De partij in kwestie is echter een gebruiker van garens en daarom werd de door hem verstrekte informatie bij de kosteneffectanalyse uiteindelijk niet in beschouwing genomen.
(121)
Er werden aanvullende argumenten aangevoerd ter staving van de bewering dat het effect op kleine en middelgrote ondernemingen groter is dan het vastgestelde effect. Er is echter in dit verband weinig concreet bewijsmateriaal verstrekt omdat geen van deze gebruikers volledig aan het onderzoek heeft meegewerkt. De meewerkende gebruikers omvatten immers enkele multinationale ondernemingen waarop het effect van de rechten waarschijnlijk beperkter zal zijn. Om dit vervalsende effect bij de berekening uit te sluiten, heeft de Commissie in het definitieve stadium het effect van de gemiddelde kosten echter alleen voor de glasvezelgebruikende afdelingen van de meewerkende gebruikers vastgesteld, in plaats van de gehele ondernemingen - zie overweging 123 hieronder.
(122)
Na de uitsluiting van garens uit de productomschrijving moest de in het voorlopige stadium uitgevoerde beoordeling worden herzien door de ondernemingen die garens gebruiken uit de analyse te verwijderen. Bovendien maakte de beoordeling verdere wijzigingen nodig wat de toe te passen rechten betreft (zie overweging 139 hieronder).
(123)
Gelet op voornoemde herzieningen zal het berekende effect van het recht voor de gebruikersindustie gemiddeld slechts ca. 0,5 tot maximaal 2,3 procentpunten bedragen voor de winst van de glasvezelgebruikende afdelingen van de gebruikers. Het effect zal bijgevolg veel kleiner zijn dan in het voorlopige stadium werd voorspeld en misschien zelfs helemaal niet significant zijn, aangezien het niet waarschijnlijk is dat een kleine stijging van de kostprijs, zoals die welke door de vastgestelde rechten kan worden veroorzaakt, niet volledig of ten minste gedeeltelijk aan de klanten kan worden doorgegeven.
(124)
Wat betreft het vermogen om stijgingen van de kostprijs door te geven, is van de klager informatie verkregen over de ontwikkeling van de kostprijs van harsen, een andere belangrijke kostenpost voor de gebruikers die vaak zelfs het grootste gedeelte van de kostprijs van composieteindproducten uitmaakt. Overeenkomstig deze gegevens zou, terwijl de verkoopprijs van glasvezels (kostprijs voor de gebruikers) zeer lang stabiel is gebleven, de kostprijs van harsen in dezelfde periode zijn verdubbeld. De prijs van harsen zou sinds eind 2009 opnieuw sterker zijn gestegen. Ondanks deze zeer significante prijsstijgingen zijn de gebruikers deze belangrijke grondstof blijven inkopen en hun eindproducten blijven verkopen, omdat zij concurrerend zijn gebleven. Zij zijn er daarom waarschijnlijk in geslaagd om ten minste een deel van de stijging van de kostprijs aan hun afnemers door te geven. Als een dergelijke zeer significante stijging van de kostprijs (gedeeltelijk) kan worden doorgegeven aan de afnemers, bestaat er geen enkele reden waarom dit ook niet het geval zou kunnen zijn voor een antidumpingrecht op glasvezels op het niveau van de schademarge.
(125)
Sommige partijen voerden aan dat bepaalde gebruikers, waaronder mondiale groepen, hun productie aan het verplaatsen zijn/zullen verplaatsen naar landen buiten de Unie wat bij de gebruikers in de Unie een verlies van banen met zich kan brengen; dit kan ook gevolgen hebben voor de afnemers van de gebruikers en de kunststofproducenten die ook materiaal leveren aan glasvezelgebruikers die composietmaterialen produceren. Dit is echter een mogelijk gevolg van de instelling van rechten op elk tussenproduct en niet alleen op glasvezels. Downstream-gebruikers kunnen ook vragen om bescherming in het kader van antidumpingprocedures, wat reeds is gebeurd voor glasvezelmaasweefsel. De beweerde effecten zullen echter in elk geval zeer beperkt blijven gezien de toe te passen rechten (zie overweging 139 hieronder).
(126)
Gelet op het voorgaande kan worden geconcludeerd dat geen van de gebruikers die aan het onderzoek hebben meegewerkt en economische gegevens hebben verstrekt die door de Commissie konden worden onderzocht, het gevaar loopt niet te overleven als gevolg van de door de voorgestelde maatregelen veroorzaakte kostenstijging.
3.2. Leveringszekerheid
(127)
Verscheidene gebruikers voerden opnieuw aan dat de leveringszekerheid op de Uniemarkt in gevaar was en dat de antidumpingmaatregelen deze situatie nog verslechterden. Zij onderbouwden hun bewering met bewijsmateriaal dat erop wees dat de bedrijfstak van de Unie niet in staat was om de levering van glasvezels aan de gebruikersindustrie in de gevraagde volumes en tegen de gevraagde prijzen te verzekeren. In dezelfde geest werd de opmerking van de Commissie dat de onbenutte capaciteit in de Europese Unie groot genoeg was om de invoer uit de VRC te vervangen als simplistisch en ongefundeerd beschouwd.
(128)
De kwestie werd verder bestudeerd. Er werd ook nieuwe informatie over de productievolumes, de bezettingsgraad en de vraag van de klager verkregen. De aldus verkregen en geanalyseerde informatie bevestigde dat er in de eerste helft van 2010 inderdaad een probleem met de levering van bepaalde door de bedrijfstak van de Unie vervaardigde producten was geweest, dat te wijten was aan de voorraadtekorten als gevolg van het herstel van de markt na de economische crisis. In lijn met de verwachting ter zake, als weerspiegeld in de voorlopige Verordening (overwegingen 145 tot en met 149), lijkt de toename van de vraag zich intussen echter te hebben gestabiliseerd en er is bewijsmateriaal verstrekt waaruit blijkt dat de EU-leveranciers hun onmiddellijk beschikbare productie in 2010 aanzienlijk hebben verhoogd. Een verdere toename van de productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie werd ook aangekondigd voor de korte en de middellange termijn. Bovendien werd ook bewijsmateriaal ingediend waaruit blijkt dat de productiecapaciteit in verscheidene andere producerende landen buiten de Unie is gestegen.
(129)
De bijgewerkte gegevens over de productie en de productiecapaciteit voor garens waren minder geruststellend en een onafhankelijke marktstudie heeft ook gewezen op een duidelijk minder gunstige leveringssituatie wat garens betreft. Aangezien garens zijn uitgesloten uit de productomschrijving, is deze kwestie niet langer relevant.
(130)
Verscheidene gebruikers voerden ook aan dat sommige producenten in de Unie de prijzen van bepaalde producten onmiddellijk vóór de bekendmaking van de voorlopige verordening aanzienlijk hadden verhoogd en waren begonnen met het vragen van een hogere prijs wanneer door de gebruikers extra hoeveelheden werden gevraagd. Er werd ook gesteld dat sommige producenten in de Unie alleen bereid waren om contracten op de korte termijn (minder dan één jaar) te sluiten, wat haaks staat op de vroegere praktijk. Er werd hiervoor bewijsmateriaal verstrekt, dat door de gebruikers werd beschouwd als een aanwijzing voor het feit dat de bedrijfstak van de Unie niet in staat zou zijn de door de markt gevraagde hoeveelheden tegen redelijke prijzen te leveren.
(131)
In dit verband zij erop gewezen dat na de instelling van antidumpingmaatregelen een stijging van de prijzen op de markt van de Unie kan worden verwacht. Het is daarom niet ongebruikelijk dat ook een stijging van de prijzen van de producenten van de Unie wordt waargenomen. Wat de sluiting van contracten op de korte termijn betreft, is dit een kwestie tussen koper en verkoper die niet noodzakelijkerwijs verband houdt met een tijdelijk leveringstekort maar door vele andere marktfactoren kan worden verklaard. Zoals reeds vermeld in overweging 128 hierboven, lijkt de situatie met betrekking tot de levering van glasvezels zich in 2010 te hebben genormaliseerd. Daarom worden de bovengenoemde argumenten afgewezen.
4. Conclusie inzake het belang van de Unie
(132)
Op grond van het bovenstaande worden de conclusies in de overwegingen 150 en 151 van de voorlopige verordening bevestigd en wordt definitief geconcludeerd dat al met al geen dwingende redenen bestaan om geen definitieve antidumpingrechten in te stellen op het betrokken product van oorsprong uit de VRC.
H. DEFINITIEVE MAATREGELEN
1. Schademarge
(133)
De klager voerde aan dat de 5 %-doelwinst, als vastgesteld in het voorlopige stadium van het onderzoek, uiterst laag was en herhaalde het standpunt dat een niveau tussen 12 % en 15 % meer gerechtvaardigd was, gezien het feit dat de glasvezelindustie zeer kapitaalintensief is. Hij stelde dat een dergelijk veel hoger winstgevendheidsniveau nodig was om een goed rendement op kapitaal te genereren en nieuwe investeringen mogelijk te maken. Voornoemd argument werd echter niet overtuigend onderbouwd en daarom wordt geconcludeerd dat de in het voorlopige stadium vastgestelde 5 %-winstmarge moet worden gehandhaafd.
(134)
Wat de bepaling van de schademarge betreft, werden, zoals reeds vermeld in overweging 71 hierboven, de veranderingen in de methodologie die van invloed waren op de berekening van de prijsonderbieding - dat zijn i) de uitsluiting van garens, ii) de groepering van productsoorten en iii) de correctie voor kosten na invoer - ook toegepast bij de berekening van de schademarge.
(135)
Om garens uit te sluiten en rekening te houden met de specifieke kenmerken van elke productgroep (rovings, gesneden strengen en matten) in de schadeanalyse, heeft de Commissie gebruikgemaakt van de gedetailleerde financiële informatie die voor elke productsoort afzonderlijk door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie was ingediend. In dit verband zijn de afzonderlijke financiële gegevens van de belangrijkste productgroepen (rovings, gesneden strengen en matten) gebruikt in plaats van de algemene gegevens die zijn gebruikt bij de voorlopige berekeningen en die garens omvatten (zie overweging 155 van de voorlopige verordening). De daaruit voortvloeiende berekening weerspiegelt beter de situatie op de markt en houdt zoveel mogelijk rekening met de herziene productomschrijving en de specifieke kenmerken van de belangrijkste productsoorten.
(136)
Voornoemde veranderingen hebben geleid tot een belangrijke herziening van de voorlopige schademarges.
2. Definitieve maatregelen
(137)
In het licht van het bovenstaande wordt geoordeeld dat overeenkomstig artikel 9 van de basisverordening definitieve antidumpingmaatregelen op de invoer van het betrokken product moeten worden ingesteld.
(138)
Omdat de schademarges nu lager zijn dan de vastgestelde dumpingmarges, moeten de definitieve maatregelen op de schademarge worden gebaseerd.
(139)
Op grond van het bovenstaande worden de volgende rechten, uitgedrukt als een percentage van de cif-prijs franco grens Unie, vóór inklaring, ingesteld:
Producent-exporteur
Voorgesteld antidumpingrecht (%)
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd en Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
Alle andere ondernemingen
13,8
(140)
Het bij deze verordening vastgestelde individuele antidumpingrecht voor de individuele onderneming is gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Het weerspiegelt daarom de situatie die bij dat onderzoek ten aanzien van de betrokken onderneming werd geconstateerd. Dit recht (in tegenstelling tot het voor het gehele land geldende recht dat van toepassing is op „alle andere ondernemingen”) is bijgevolg uitsluitend van toepassing op de invoer van producten van oorsprong uit het betrokken land die vervaardigd zijn door de genoemde onderneming. Dit recht is niet van toepassing op ingevoerde producten die zijn vervaardigd door andere, niet specifiek in het dispositief van deze verordening met naam en adres genoemde ondernemingen, waaronder entiteiten die verbonden zijn met de specifiek genoemde ondernemingen; op die producten is het recht van toepassing dat geldt voor „alle andere ondernemingen”.
(141)
Verzoeken in verband met de toepassing van dit antidumpingrecht op afzonderlijke ondernemingen (bijv. na een naamswijziging van de entiteit of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopentiteiten) moeten onverwijld bij de Commissie (5) worden ingediend met alle relevante informatie, met name eventuele wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van de productie en de verkoop in binnen- en buitenland, die verband houden met bijvoorbeeld die naamswijziging of die wijziging in de productie- en verkoopentiteiten. Zo nodig zal de verordening daarna dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de verwijzing naar de onderneming waarvoor een individueel recht geldt.
(142)
Om een behoorlijke handhaving van het antidumpingrecht te garanderen, moet het voor het gehele land geldende recht niet alleen van toepassing zijn op de niet-meewerkende producenten-exporteurs, maar ook op producenten die het betrokken product in het OT niet naar de Unie hebben uitgevoerd.
3. Definitieve inning van de voorlopige rechten
(143)
Gezien de hoogte van de vastgestelde dumpingmarge en de ernst van de schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden, wordt het nodig geacht de bedragen waarvoor zekerheid is gesteld uit hoofde van het bij de voorlopige verordening ingestelde voorlopige antidumpingrecht, definitief te innen tot het bedrag van het definitieve antidumpingrecht. Aangezien garens nu uitgesloten zijn van de productomschrijving (zie overwegingen 13 tot en met 24), moeten voorlopig als zekerheid gestelde bedragen voor de invoer van garens worden vrijgegeven. Daar het definitieve recht lager is dan het voorlopige, moeten de voorlopig als zekerheid gestelde bedragen die het bedrag van het definitieve recht overschrijden, worden vrijgegeven,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een definitief antidumpingrecht ingesteld op gesneden glasvezelstrengen met een lengte van niet meer dan 50 mm; glasvezelrovings, met uitzondering van glasvezelrovings die worden geïmpregneerd en gecoat en een gloeiverlies van meer dan 3 % hebben (zoals vastgesteld volgens ISO-norm 1887); en matten van glasvezelfilamenten, met uitzondering van matten van glaswol, die momenteel zijn ingedeeld onder de GN-codes 7019 11 00, ex 7019 12 00 en ex 7019 31 00 (Taric-codes 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 en 7019310099), van oorsprong uit de Volksrepubliek China.
2. Het definitieve antidumpingrecht, dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van het in lid 1 omschreven product, vervaardigd door onderstaande ondernemingen, is als volgt:
Onderneming
Antidumpingrecht (%)
Aanvullende Taric-code
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd en Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd, Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
7,3
A983
Alle andere ondernemingen
13,8
A999
3. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
1. De bedragen die als zekerheid werden gesteld voor de voorlopige antidumpingrechten die bij Verordening (EU) nr. 812/2010 werden ingesteld op garens van glasvezelfilamenten, met uitzondering van garens die zijn geïmpregneerd en gecoat en een gloeiverlies van meer dan 3 % hebben (zoals vastgesteld door ISO-norm 1887), die momenteel zijn ingedeeld onder de GN-code ex 7019 19 10 (Taric-codes 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066 en 7019191079), van oorsprong uit de Volksrepubliek China, worden vrijgegeven.
2. De bedragen die als zekerheid werden gesteld voor de voorlopige antidumpingrechten die bij Verordening (EU) nr. 812/2010 werden ingesteld op gesneden glasvezelstrengen met een lengte van niet meer dan 50 mm; glasvezelrovings, met uitzondering van glasvezelrovings die worden geïmpregneerd en gecoat en een gloeiverlies van meer dan 3 % hebben (zoals vastgesteld volgens ISO-norm 1887); en matten van glasvezelfilamenten, met uitzondering van matten van glaswol, die momenteel zijn ingedeeld onder de GN-codes 7019 11 00, ex 7019 12 00 en ex 7019 31 00 (Taric-codes 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019310029 en 7019310099), van oorsprong uit de Volksrepubliek China, worden definitief geïnd. De bedragen die als zekerheid zijn gesteld en die het bedrag van het definitieve antidumpingrecht overschrijden, worden vrijgegeven.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 9 maart 2011.