PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 559/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum týkající se vyrovnávacích opatření uložených na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 19 a 24 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Indie. Konečné závěry zrychleného přezkumu podle článku 20 základního nařízení jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1645/2005 (3). Po přezkumu před pozbytím platnosti Rada prostřednictvím nařízení (ES) č. 193/2007 (4) uložila konečné vyrovnávací clo na dalších pět let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (5) po částečném prozatímním přezkumu (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců.
(2)
Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/07 (6) dospěla k závěru, že by antisubvenční zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2 Stávající antidumpingová opatření
(3)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (7) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie. Následně byl proveden přezkum podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (8) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“) týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd a jeho konečné závěry jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1646/2005 (9). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (10) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 po částečném prozatímním přezkumném šetření. Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 87,5 do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingové opatření“).
(4)
Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/06 (11) dospěla k závěru, že by antidumpingová zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
Rozhodnutím 2005/697/ES (12) přijala Komise závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „MIP“) (dále jen „závazky“). Po změně názvu Komise v oznámení 2010/C 335/05 (13) dospěla k závěru, že by závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd měly platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(6)
Společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň také požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a závazek se vztahuje na prodej žadatele do Unie.
(7)
Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Toto snížení celkové úrovně subvencí by bylo způsobeno zejména ukončením statusu jednotky orientované na vývoz (dále jen „EOU“). Svým rozsahem ve výši 13,5 % představoval režim EOU velkou většinu subvencí o výši 13,9 % zjištěných během zrychleného přezkumu.
(8)
Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 2. dubna 2011 oznámila zveřejněním oznámení 2011/C 108/08 (14) zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“) podle článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.
1.4 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.
(10)
Jedna zúčastněná strana požádala o slyšení a byla vyslechnuta.
(11)
S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Kalkatě, Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Kalkatě (ministerstvo obchodu a průmyslu, vláda státu Západní Bengálsko).
1.5 Období přezkumného šetření
(13)
Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.6 Souběžné antidumpingové šetření
(14)
Dne 2. dubna 2011 oznámením 2011/C 102/09 (15) oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
(15)
V rámci souběžného antidumpingového šetření bylo zjištěno, že změny nejsou trvalé povahy. V důsledku toho bylo přezkumné šetření ukončeno bez změny platných opatření.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(17)
Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
3.1 Subvencování
(18)
Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS);
b)
režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „EOU“)/režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“)/režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „EPCGS“);
d)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
e)
režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“);
f)
režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“).
Regionální režimy:
g)
režim West Bengal Incentive.
(19)
Režimy a) až d) uvedené v 18. bodu odůvodnění vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu (dále jen „FTP“), které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(20)
Režim uvedený v písmenu e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který dovoluje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
(21)
Režim uvedený v písmenu f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(22)
Režim uvedený v písmenu g) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 (WBIS 1999), které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (WBIS 2004).
3.2 Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPBS“)
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Praktické provádění DEPBS
(25)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazba DEPBS pro dotčený výrobek v období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % hodnoty FOB, s maximální hodnotou 58 INR/kg. V důsledku toho činí maximální výhody 4,64 INR/kg.
(26)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že vývoz probíhá v režimu DEPBS. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V okamžiku vydání vývozního přepravního dokladu vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPBS. Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(27)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(28)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPBS v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(29)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu DEPBS
(30)
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(31)
Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(32)
Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
e) Zrušení režimu DEPBS
(33)
Veřejným oznámením č. 54 (RE-2010)/2009-2014 ze dne 17. června 2011 byl režim DEPBS naposledy prodloužen o tři měsíce do 30. září 2011. Vzhledem k tomu, že následně nebylo zveřejněno žádné jeho další prodloužení, režim DEPBS počínaje dnem 30. září 2011 účinně skončil. V důsledku toho nebude tento režim po 30. září 2011 představovat pro žadatele žádné výhody. Musí se proto ověřit, zda by v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení měla být v případě tohoto režimu přijata opatření.
(34)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že žadatel získával podobné výhody v rámci paralelního režimu „navracení cla“. Sazba navracení cla pro PET činila 5,5 % hodnoty FOB, podléhající maximální částce 4,64 INR/kg. Nicméně vzhledem k tomu, že režim „navracení cla“ nebyl používán v období přezkumného šetření, není možné vypočítat výši subvence pro tento režim.
(35)
Žadatel tvrdil, že režim navracení cla je v souladu s „hlavními směry o spotřebě vstupů ve výrobním procesu“ v příloze II základního nařízení, zejména odstavce I uvedené přílohy. Nicméně podobně jako v případě režimu DEPBS bylo zjištěno, že sazba navracení cla je stanovena bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
f) Výpočet výše subvence
(36)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(37)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPBS odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(38)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 druhého pododstavce písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(39)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro žadatele zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 6,7 %.
3.3 Režim jednotek orientovaných na vývoz(dále jen „EOU“) / režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“) / režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“)
(41)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režimy EOU/EPZ/SEZ nevyužíval. Proto nebylo nutné tyto režimy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.4 Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCGS“)
a) Právní základ
(42)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(43)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(44)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(45)
Držitel licence EPCGS může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCGS.
(46)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu EPCGSS
(47)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(48)
Navíc EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Žadatel tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCGS týkající se nákupu kapitálového zboží, u něhož byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být vyrovnány. Toto tvrzení však musí být odmítnuto. Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.
(49)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do působnosti takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(50)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví, tj. 18,93 roku. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii v období přezkumného šetření.
(51)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(52)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,6 %.
3.5 Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)
a) Právní základ
(53)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(54)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
c) Praktické provádění
(55)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(56)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.
(57)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
(58)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
d) Závěry k režimu FMS
(59)
FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(60)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(61)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(62)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(63)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim v období přezkumného šetření pro žadatele činí méně než 0,1 %.
3.6 Režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“)
(64)
Bylo zjištěno, že žadatel získal v období přezkumného šetření do 30. června 2011 výhodu preferenčních úrokových sazeb pro své financování vývozu. Právní základ pro tuto preferenční úrokovou sazbu je stanoven v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) Indické centrální banky (ICB), který je určen všem komerčním bankám v Indii.
(65)
Dne 1. července 2011 byly podmínky režimu vývozních úvěrů upraveny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR. (Exp).BC.04/04.02.002/2011-12. Upravené podmínky nepřinesly žadateli žádné výhody. Podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení by proto neměl být tento režim vyrovnáván.
3.7 Režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“)
(66)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel v období přezkumného šetření režim ITES nevyužíval. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.8 Režim West Bengal Incentive 1999 (dále jen „WBIS 1999“)
(67)
Stát Západní Bengálsko poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě výhod, včetně osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, aby podpořil rozvoj průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu.
a) Právní základ
(68)
Podrobný popis tohoto režimu, jak je použit vládou státu Západní Bengálsko, je stanoven v oznámení č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko.
b) Způsobilost
(69)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví (negativní seznam výrobních odvětví), které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Praktické provádění
(70)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité teritoriální celky státu Západní Bengálsko, jsou rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií, současně však existují rozvinuté oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
d) Závěr
(71)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Západní Bengálsko, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(72)
Tento režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(73)
WBIS 1999 je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(74)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a centrální daně z prodeje uložené na prodej hotových výrobků běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej v období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 1,4 %.
3.9 Výše napadnutelných subvencí
(75)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená podle hodnoty činí u žadatele 8,7 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(76)
Míry subvencování týkající se žadatele zjištěné ve stávajícím řízení jsou následující:
Režimy
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
Celkem
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Má se tudíž za to, že podle článku 19 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.10 Trvalá povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(78)
Podle čl. 19 odst. 4 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(79)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během tohoto přezkumu nižší než sazba zjištěná během posledního přezkumného šetření. Bylo rovněž zjištěno, že změny uváděné žadatelem, jak se uvádí v 7. bodu odůvodnění, byly skutečně provedeny. Žadatel skutečně v období přezkumného šetření režim EOU nevyužíval, jak se uvádí ve 41. bodu odůvodnění.
(80)
Bylo ale zjištěno, že nejdůležitější režim využívaný žadatelem v období přezkumného šetření (tj. DEBP) byl ukončen dne 30. září 2011 a v současnosti žadatel využívá jiný režim, který v období přezkumného šetření využíván nebyl (tj. navracení cla). Je proto zjevné, že situace v období přezkumného šetření není trvalé povahy, neboť se mezitím významně změnila.
(81)
Byl proto učiněn závěr, že částečné prozatímní přezkumné šetření by mělo být ukončeno beze změny platných vyrovnávacích opatření. Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo ukončení šetření,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz polyethylentereftalátů v současnosti kódu KN 3907 60 20 a pocházejících mimo jiné z Indie se tímto ukončuje beze změny platných opatření.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 559/2012 VAN DE RAAD
van 26 juni 2012
tot beëindiging van het gedeeltelijke tussentijdse nieuwe onderzoek inzake de compenserende maatregelen betreffende de invoer van bepaald polyethyleentereftalaat (pet) van oorsprong uit onder meer India
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad van 11 juni 2009 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid van de Europese Gemeenschap zijn („de basisverordening”) (1), en met name de artikelen 19 en 24,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie, ingediend na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Vorig onderzoek en bestaande compenserende maatregelen
(1)
Bij Verordening (EG) nr. 2603/2000 (2) heeft de Raad een definitief compenserend recht ingesteld op polyethyleentereftalaat (pet) van oorsprong uit onder meer India. De definitieve bevindingen en conclusies van een versneld nieuw onderzoek ingevolge artikel 20 van de basisverordening zijn opgenomen in Verordening (EG) nr. 1645/2005 van de Raad (3). Na een nieuw onderzoek bij het vervallen van maatregelen heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 193/2007 (4) een definitief compenserend recht voor nog eens vijf jaar ingesteld. De compenserende maatregelen werden na een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1286/2008 van de Raad (5). De compenserende maatregelen bestaan in een specifiek recht. Het recht bedraagt voor individuele, met name genoemde Indiase producenten tussen 0 en 106,5 EUR per ton, terwijl het residuele recht, voor alle andere producenten, 69,4 EUR per ton bedraagt.
(2)
Na een naamswijziging van een van de Indiase ondernemingen, South Asian Petrochem Ltd, concludeerde de Commissie bij Bericht 2010/C 335/07 (6) dat de antisubsidiebevindingen ten aanzien van South Asian Petrochem Ltd ook moeten gelden voor Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.2. Bestaande antidumpingmaatregelen
(3)
Bij Verordening (EG) nr. 2604/2000 (7) heeft de Raad een definitief antidumpingrecht ingesteld op pet van oorsprong uit onder meer India. Vervolgens werd een nieuw onderzoek uit hoofde van artikel 11, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad (8) („de antidumpingbasisverordening”) voor South Asian Petrochem Ltd uitgevoerd, waarvan de definitieve bevindingen en conclusies zijn opgenomen in Verordening (EG) nr. 1646/2005 van de Raad (9). Na een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregel heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 192/2007 (10) een definitief antidumpingrecht voor nog eens vijf jaar ingesteld. De antidumpingmaatregelen werden na een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1286/2008. De maatregelen werden vastgesteld op het niveau van de schademarge en bestonden in specifieke antidumpingrechten. Het recht bedraagt voor individuele, met name genoemde Indiase producenten tussen 87,5 en 200,9 EUR per ton, terwijl het residuele recht, voor alle andere producenten, 153,6 EUR per ton bedraagt („de huidige antidumpingmaatregelen”).
(4)
Na een naamswijziging van een van de Indiase ondernemingen, South Asian Petrochem Ltd, concludeerde de Commissie bij Bericht 2010/C 335/06 (11) dat de antidumpingbevindingen ten aanzien van South Asian Petrochem Ltd ook moeten gelden voor Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
(5)
Bij Besluit 2005/697/EG (12) heeft de Commissie verbintenissen aanvaard die werden aangeboden door South Asian Petrochem Ltd; daarbij werd een minimuminvoerprijs vastgesteld („de verbintenis”). Na een naamswijziging concludeerde de Commissie bij Bericht 2010/C 335/05 (13) dat de door South Asian Petrochem Ltd aangeboden verbintenis ook moest gelden voor Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
1.3. Opening van een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek
(6)
Er is een verzoek om een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek uit hoofde van artikel 19 van de basisverordening ingediend door Dhunseri Petrochem & Tea Limited, een Indiase producent-exporteur van pet („de indiener van het verzoek”). Het verzoek was beperkt tot subsidiëring van de indiener van het verzoek. Deze verzocht tezelfdertijd om een nieuw onderzoek van de huidige antidumpingmaatregelen. Op de producten van de indiener van het verzoek zijn de residuele compenserende en antidumpingrechten van toepassing en voor de verkopen naar de Unie geldt een verbintenis.
(7)
De indiener van het verzoek verstrekte voorlopig bewijsmateriaal waaruit blijkt dat handhaving van de maatregel op het huidige niveau niet langer noodzakelijk is om de gevolgen van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies te neutraliseren. Hij leverde in het bijzonder voldoende bewijsmateriaal waaruit blijkt dat het door hem ontvangen subsidiebedrag veel lager is dan het recht dat momenteel wordt geheven. Deze vermindering van het totale subsidieniveau zou vooral het gevolg zijn van de beëindiging van zijn status als exportgericht bedrijf (Export Oriented Unit („EOU”)). Met 13,5 % maakte de EOU-regeling verreweg het grootste deel uit van de 13,9 % aan subsidies die tijdens het versnelde nieuwe onderzoek werden vastgesteld.
(8)
Daar de Commissie na overleg in het Raadgevend Comité tot de conclusie is gekomen dat het verzoek voldoende voorlopig bewijsmateriaal bevatte, heeft zij op 2 april 2011 bij Bericht 2011/C 102/08 (14) de opening van een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek („het huidige nieuwe onderzoek”) op grond van artikel 19 van de basisverordening bekendgemaakt. Het nieuwe onderzoek betrof alleen de subsidiëring van de indiener van het verzoek.
1.4. Bij het onderzoek betrokken partijen
(9)
De Commissie heeft de indiener van het verzoek, de vertegenwoordigers van het land van uitvoer en de vereniging van producenten in de Unie officieel van de opening van het nieuwe onderzoek in kennis gesteld. Belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van opening vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(10)
Een van de belanghebbenden kreeg op zijn verzoek een hoorzitting.
(11)
Om de informatie te verkrijgen die zij voor haar onderzoek nodig achtte, heeft de Commissie de indiener van het verzoek en de Indiase overheid een vragenlijst toegezonden; zij heeft de antwoorden binnen de daarvoor vastgestelde termijn ontvangen.
(12)
De Commissie heeft alle informatie ingewonnen en gecontroleerd die zij voor de bepaling van de hoogte van de subsidiëring nodig achtte. De Commissie voerde controlebezoeken uit bij de indiener van het verzoek in Kolkata, India, en bij de Indiase overheid in New Delhi (directoraat-generaal Buitenlandse Handel en Ministerie van Handel) en Kolkata (afdeling Handel en Industrie (Commerce & Industries Department) van de West-Bengaalse overheid).
1.5. Tijdvak van het nieuwe onderzoek
(13)
Het subsidieonderzoek had betrekking op de periode van 1 april 2010 tot en met 31 maart 2011 („het tijdvak van het nieuwe onderzoek” of „TNO”).
1.6. Gelijktijdig gehouden antidumpingonderzoek
(14)
Op 2 april 2011 heeft de Commissie bij Bericht 2011/C 102/09 (15) de opening van een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek van de huidige antidumpingmaatregelen ingevolge artikel 11, lid 3, van de antidumpingbasisverordening bekendgemaakt; dit onderzoek is beperkt tot dumping door de indiener van het verzoek.
(15)
In het gelijktijdige antidumpingonderzoek werd vastgesteld dat de gewijzigde omstandigheden niet van blijvende aard zijn. Daarom werd het nieuwe onderzoek beëindigd zonder dat de geldende maatregelen werden gewijzigd.
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(16)
Het nieuwe onderzoek heeft betrekking op pet met een viscositeitsgetal van 78 ml/g of meer volgens ISO-norm 1628-5, momenteel ingedeeld onder GN-code 3907 60 20, van oorsprong uit India („het betrokken product”).
2.2. Soortgelijk product
(17)
Uit het onderzoek bleek dat het in India geproduceerde en in de Unie verkochte betrokken product dezelfde fysische en chemische eigenschappen en hetzelfde gebruik heeft als het in India geproduceerde en op de binnenlandse markt verkochte product. Derhalve luidt de conclusie dat de op de binnenlandse markt verkochte en de uitgevoerde producten soortgelijke producten in de zin van artikel 2, onder c), van de basisverordening zijn.
3. RESULTATEN VAN HET ONDERZOEK
3.1. Subsidiëring
(18)
Op basis van de door de Indiase overheid en de indiener van het verzoek verstrekte gegevens en de antwoorden op de vragenlijst van de Commissie werden de volgende regelingen, in het kader waarvan er sprake zou zijn van subsidiëring, onderzocht:
Voor het gehele land geldende regelingen:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”, kredietregeling voor invoerrechten);
b)
Export Oriented Units Scheme („EOU”, regeling exportgerichte bedrijven)/Export Processing Zones Scheme („EPZ”, regeling exportproductiezones)/Special Economic Zones Scheme („SEZ”, regeling bijzondere economische zones);
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”, regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering);
d)
Focus Market Scheme („FMS”, regeling focusmarkten);
e)
Export Credit Scheme („ECS”, regeling exportkredieten);
f)
Income Tax Exemption Scheme („ITES”, regeling voor vrijstelling van inkomstenbelasting).
Regionale regelingen:
g)
Stimuleringsregeling voor West-Bengalen (West Bengal Incentive Scheme („WBIS”)).
(19)
De in overweging 18 genoemde regelingen a) tot en met d) zijn gebaseerd op de Foreign Trade (Development and Regulation) Act van 1992 (nr. 22 van 1992), die op 7 augustus 1992 in werking is getreden („Foreign Trade Act”). De Foreign Trade Act geeft de Indiase overheid het recht kennisgevingen te doen in verband met het in- en uitvoerbeleid. Deze kennisgevingen worden samengevat in documenten over het buitenlandse handelsbeleid („FTP”, Foreign Trade Policy), die om de vijf jaar door het ministerie van Handel worden uitgegeven en regelmatig worden bijgewerkt. Voor het TNO zijn in dit geval twee documenten van belang: FTP 04-09 en FTP 09-14. Het laatste document is in augustus 2009 van kracht geworden. Bovendien heeft de Indiase overheid de procedures voor FTP 04-09 en FTP 09-14 vastgelegd in deel I van een procedurehandboek („Handbook of Procedures, Volume I” („HOP I 04-09” resp. „HOP I 09-14”)). Ook het procedurehandboek wordt regelmatig bijgewerkt.
(20)
Regeling e) is gebaseerd op de afdelingen 21 en 35A van de Bankwet van 1949, die de Reserve Bank of India („RBI”) machtigt handelsbanken instructies over exportkrediet te geven.
(21)
Regeling f) is gebaseerd op de Wet op de inkomstenbelasting van 1961, die bij de jaarlijkse Wet op de financiën wordt gewijzigd.
(22)
Regeling g) wordt beheerd door de West-Bengaalse overheid en is neergelegd in een kennisgeving van de afdeling Handel en Industrie van de West-Bengaalse overheid (Government of West Bengal Commerce & Industries Department notification nr. 580-CI/H van 22 juni 1999), vervangen door kennisgeving nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I van 24 maart 2004.
3.2. Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”, kredietregeling voor invoerrechten)
a) Rechtsgrondslag
(23)
De DEPBS wordt in detail beschreven in punt 4.3 van FTP 04-09 en FTP 09-14 en in hoofdstuk 4 van HOP I 04-09 en HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(24)
Alle producenten-exporteurs of handelaren-exporteurs komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing van de DEPBS in de praktijk
(25)
Een in aanmerking komende exporteur kan een DEPBS-krediet aanvragen; dit krediet wordt berekend als percentage van de waarde van de in het kader van deze regeling uitgevoerde producten. De Indiase autoriteiten hebben voor de meeste producten, inclusief het betrokken product, een DEPBS-percentage vastgesteld. Dit percentage staat vast, ongeacht of er daadwerkelijk invoerrechten zijn betaald. Het DEBPS-percentage voor het betrokken product bedroeg tijdens het TNO van het huidige onderzoek 8 % van de fob-waarde, met een maximumwaarde van het uitgevoerde product van 58 INR/kg. De maximale subsidie bedraagt derhalve 4,64 INR/kg.
(26)
Om voor deze regeling in aanmerking te komen, moet een onderneming exporteren. Op het moment dat de uitvoertransactie plaatsvindt, moet de exporteur de Indiase autoriteiten een verklaring overleggen dat de uitvoer in het kader van de DEPBS plaatsvindt. Om de uitvoer van de goederen mogelijk te maken, geven de Indiase douaneautoriteiten tijdens de verzendingsprocedure een ladingsbrief voor de uitvoer af. Daarin is onder meer het bedrag aan DEPBS-krediet vermeld dat voor de uitvoertransactie moet worden toegekend. Op het moment dat de ladingsbrief voor de uitvoer wordt afgegeven, weet de exporteur dus welk voordeel hij zal ontvangen. Zodra de douaneautoriteiten een ladingsbrief voor de uitvoer afgeven, kan de Indiase overheid niet meer besluiten om al dan niet een DEPBS-krediet toe te kennen. Het DEBPS-percentage voor de berekening van het voordeel is dat wat op het moment van indiening van de uitvoeraangifte van toepassing is. De hoogte van het voordeel kan derhalve niet met terugwerkende kracht worden gewijzigd.
(27)
In overeenstemming met de Indiase standaarden voor jaarrekeningen kunnen DEPBS-kredieten op transactiebasis worden geboekt zodra aan de uitvoerverplichting is voldaan. Zij kunnen worden gebruikt om douanerechten te betalen bij de latere invoer van goederen waarop geen invoerbeperking rust, met uitzondering van kapitaalgoederen. Goederen die met gebruikmaking van DEPBS-kredieten worden ingevoerd, kunnen op de binnenlandse markt worden verkocht (waar zij aan omzetbelasting zijn onderworpen) of op andere wijze worden gebruikt. DEPBS-kredieten zijn vrij overdraagbaar en zijn vanaf de toekenning 24 maanden geldig.
(28)
DEPBS-aanvragen worden langs elektronische weg ingediend en kunnen een onbeperkt aantal uitvoertransacties betreffen. De facto is er geen strikte termijn voor het aanvragen van DEPBS-kredieten. Het elektronische systeem dat voor het beheer van de DEPBS wordt gebruikt, sluit uitvoertransacties die na afloop van de in punt 4.47 van HOP I 04-09 en van HOP I 09-14 vermelde termijnen plaatsvinden, niet automatisch uit. Zoals in punt 9.3 van HOP I 04-09 en van HOP I 09-14 duidelijk wordt bepaald, kunnen aanvragen die na afloop van de indieningstermijnen worden ontvangen, altijd tegen betaling van een kleine boete (10 % van het recht) in overweging worden genomen.
(29)
De indiener van het verzoek bleek tijdens het TNO van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusies betreffende de DEPBS
(30)
In het kader van de DEPBS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), en artikel 3, punt 2, van de basisverordening. DEPBS-kredieten zijn een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien zij uiteindelijk zullen worden gebruikt voor de betaling van invoerrechten, waardoor de Indiase overheid inkomsten derft. Bovendien verlenen de DEPBS-kredieten een voordeel aan de exporteur, omdat zijn liquiditeit daardoor verbetert.
(31)
Voorts is de DEPBS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties; zij wordt daarom geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, van de basisverordening.
(32)
In tegenstelling tot wat door de indiener van het verzoek wordt beweerd, kan deze regeling niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de strikte voorschriften in bijlage I, punt i), in bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en in bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) van de basisverordening. Een exporteur is niet verplicht de goederen die vrij van rechten werden ingevoerd, ook echt bij het productieproces te verbruiken en het kredietbedrag wordt niet berekend op basis van de werkelijk gebruikte inputs. Bovendien is er geen systeem of procedure aan de hand waarvan kan worden vastgesteld welke inputs bij de vervaardiging van het uitgevoerde product werden gebruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, punt i), en de bijlagen II en III van de basisverordening. Ten slotte komt een exporteur ook als hij geen inputs invoert voor de DEPBS in aanmerking. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo kunnen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt aankopen en geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch van de DEPBS profiteren.
e) Afschaffing van de DEBPS
(33)
Bij Public Notice No. 54 (RE-2010)/2009-2014 van 17 juni 2011 werd de DEBPS nog een laatste keer met drie maanden verlengd, tot 30 september 2011. Aangezien nadien geen verlenging meer werd bekendgemaakt, is de DEBPS per 30 september 2011 daadwerkelijk ingetrokken. Bijgevolg krijgt de indiener van het verzoek sinds 30 september 2011 ook geen voordelen meer uit deze regeling. Daarom dient te worden gecontroleerd of, in overeenstemming met artikel 15, lid 1, van de basisverordening ten aanzien van deze regeling maatregelen moeten worden ingesteld.
(34)
In dit verband werd vastgesteld dat de indiener van het verzoek soortgelijke voordelen ontving uit hoofde van de parallelle regeling voor de terugbetaling van douanerechten. Voor pet bedroeg het recht uit hoofde van deze regeling 5,5 % van de fob-waarde, tot een maximum van 5,50 INR/kg. Aangezien deze regeling gedurende het TNO niet werd toegepast, is het echter niet mogelijk een subsidiebedrag voor deze regeling te berekenen.
(35)
De indiener van het verzoek voerde aan dat de regeling voor de terugbetaling van douanerechten in overeenstemming is met de „richtsnoeren inzake het verbruik van „inputs” in het productieproces” in bijlage II bij de basisverordening, en met name afdeling I van die bijlage. Vastgesteld werd evenwel dat net als bij de DEBPS ook bij deze regeling het recht vaststaat ongeacht of er werkelijk invoerrechten zijn betaald.
f) Berekening van de hoogte van de subsidie
(36)
Overeenkomstig artikel 3, punt 2, en artikel 5 van de basisverordening werd de hoogte van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies berekend aan de hand van het door de ontvanger daarmee verkregen voordeel waarvan het bestaan in het TNO werd vastgesteld. Er werd van uitgegaan dat de ontvanger het voordeel verkreeg op het moment dat een uitvoertransactie in het kader van deze regeling plaatsvond. Op dat moment is de Indiase overheid verplicht afstand te doen van de douanerechten, wat een financiële bijdrage in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening is.
(37)
Gezien het bovenstaande lijkt het passend om voor de berekening van het op grond van de DEPBS verkregen voordeel uit te gaan van alle kredieten die in het TNO voor alle uitvoertransacties in het kader van deze regeling zijn verworven.
(38)
Wanneer een gerechtvaardigd verzoek daartoe was ingediend, werden de voor het verkrijgen van het krediet gemaakte kosten overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening afgetrokken van het aldus berekende voordeel om de hoogte van de subsidie (de teller) te bepalen.
(39)
Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd het bedrag van de subsidie omgeslagen over de totale waarde van de uitvoer in het TNO (de noemer), omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd verleend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(40)
Gezien het bovenstaande werd met betrekking tot deze regeling voor het TNO voor de indiener van het verzoek een subsidiepercentage van 6,7 % vastgesteld.
3.3. Export Oriented Units Scheme („EOU”, regeling exportgerichte bedrijven)/Export Processing Zones Scheme („EPZ”, regeling exportproductiezones)/Special Economic Zones Scheme („SEZ”, regeling bijzondere economische zones)
(41)
Bij het onderzoek werd vastgesteld dat de indiener van het verzoek in het TNO geen voordelen uit de EOU/EPZ/SEZ had ontvangen. Daarom hoefden deze regelingen voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
3.4. Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”, regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering)
a) Rechtsgrondslag
(42)
De EPCGS wordt in detail beschreven in hoofdstuk 5 van FTP 04-09 en van FTP 09-14 en in hoofdstuk 5 van HOP I 04-09 en van HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(43)
Producenten-exporteurs, handelaren-exporteurs die banden hebben met ondersteunende producenten, en dienstverleners komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(44)
Indien een onderneming zich tot uitvoer verplicht, mag zij kapitaalgoederen (nieuwe en tweedehands kapitaalgoederen die niet ouder zijn dan tien jaar) tegen een verlaagd recht invoeren. Hiertoe geeft de Indiase overheid op aanvraag en na betaling van een vergoeding een EPCGS-vergunning af. Er geldt een verlaagd invoerrecht van 5 % voor alle kapitaalgoederen die in het kader van de regeling worden ingevoerd. Om aan de uitvoerverplichting te voldoen, moeten de ingevoerde kapitaalgoederen worden gebruikt om in een bepaalde periode een bepaalde hoeveelheid goederen voor uitvoer te vervaardigen. Op grond van FTP 09-14 kunnen kapitaalgoederen in het kader van de EPCGS rechtenvrij worden ingevoerd, maar in dat geval geldt wel een kortere termijn voor het nakomen van de uitvoerverplichting.
(45)
De houder van een EPCGS-vergunning mag de kapitaalgoederen ook op de binnenlandse markt kopen. In dat geval kan de binnenlandse fabrikant van de kapitaalgoederen zelf de onderdelen die nodig zijn om deze kapitaalgoederen te vervaardigen, rechtenvrij invoeren. Een andere mogelijkheid is dat de binnenlandse fabrikant voor de levering van kapitaalgoederen aan de houder van een EPCGS-vergunning gebruikmaakt van de regeling voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop.
(46)
De indiener van het verzoek bleek tijdens het TNO van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusies betreffende de EPCGS
(47)
In het kader van de EPCGS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), en artikel 3, punt 2, van de basisverordening. De verlaagde rechten zijn een financiële bijdrage van de Indiase overheid, daar deze hierdoor inkomsten derft. Bovendien verkrijgt de exporteur door deze rechtenverlaging een voordeel omdat de liquiditeit van de onderneming hierdoor verbetert.
(48)
Voorts is de EPCGS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties, aangezien vergunningen in het kader van deze regeling niet kunnen worden verkregen zonder zich tot uitvoer te verplichten. Daarom wordt deze regeling op grond van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen. De indiener van het verzoek heeft aangevoerd dat EPCGS-subsidies voor de aankoop van kapitaalgoederen waarbij al voor het TNO aan de uitvoerverplichting was voldaan, niet meer als afhankelijk van uitvoerprestaties moeten worden beschouwd. Zij zouden derhalve niet als specifieke subsidies moeten worden behandeld en geen aanleiding moeten geven tot compenserende maatregelen. Dit argument moet evenwel worden afgewezen. Belangrijk is dat de subsidie zelf afhankelijk is van uitvoerprestaties, d.w.z. dat zij niet was verleend als de onderneming geen uitvoerverplichting was aangegaan.
(49)
De EPCGS kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zoals bepaald in bijlage I, punt i), van de basisverordening vallen kapitaalgoederen niet onder deze toelaatbare regelingen omdat zij niet worden verbruikt bij de vervaardiging van de uitgevoerde producten.
e) Berekening van de hoogte van de subsidie
(50)
De hoogte van de subsidie werd overeenkomstig artikel 7, lid 3, van de basisverordening berekend door de niet-betaalde douanerechten op ingevoerde kapitaalgoederen te spreiden over een tijdvak dat overeenstemt met de normale afschrijvingstermijn voor die kapitaalgoederen in de betrokken bedrijfstak, namelijk 18,93 jaar. Bij het subsidiebedrag werd rente opgeteld om de volledige waarde van het voordeel in de loop der tijd weer te geven. Het commerciële rentetarief voor leningen in plaatselijke valuta dat in India tijdens het TNO gold, werd daarvoor geschikt geacht.
(51)
Overeenkomstig artikel 7, leden 2 en 3, van de basisverordening is het subsidiebedrag omgeslagen over de uitvoer in het TNO (de noemer), omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties.
(52)
Met betrekking tot deze regeling werd voor de indiener van het verzoek gedurende het TNO een subsidiepercentage van 0,6 % vastgesteld.
3.5. Focus Market Scheme („FMS”, regeling focusmarkten)
a) Rechtsgrondslag
(53)
Deze regeling wordt in detail beschreven in de punten 3.9.1 tot en met 3.9.2.2 van FTP 04-09 en de punten 3.14.1 tot en met 3.14.3 van FTP 09-14 en in de punten 3.20 tot en met 3.20.3 van HOP I 04-09 en de punten 3.8 tot en met 3.8.2 van HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(54)
Alle producenten-exporteurs of handelaren-exporteurs komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(55)
In het kader van deze regeling kunnen voor de uitvoer van alle producten naar landen die worden genoemd in aanhangsel 37(C) van HOP I 04-09 en HOP I 09-14 kredietpunten worden verkregen ter waarde van 2,5 % van de fob-waarde van de in het kader van deze regeling uitgevoerde producten. Bepaalde soorten uitvoeractiviteiten zijn van de regeling uitgesloten, zoals de uitvoer van ingevoerde of overgeladen goederen, met uitvoer gelijkgestelde verkoop, de uitvoer van diensten en de uitvoer van eenheden die in speciale economische zones actief zijn en van uitvoerondernemingen. Bepaalde soorten producten, zoals diamanten, edele metalen, ertsen, granen, suiker en aardolieproducten, zijn eveneens van de regeling uitgesloten.
(56)
De kredietpunten die in het kader van de FMS kunnen worden verkregen, zijn vrij verhandelbaar en zijn geldig voor een periode van 24 maanden vanaf de datum van afgifte van het relevante kredietpuntencertificaat. Zij kunnen worden gebruikt om douanerechten te betalen op later ingevoerde inputs of goederen, met inbegrip van kapitaalgoederen.
(57)
Het kredietpuntencertificaat wordt afgegeven door de haven van waaruit de uitvoer plaatsvond en nadat de goederen zijn uitgevoerd of verzonden. Zolang de aanvrager de autoriteiten kopieën verstrekt van alle relevante uitvoerdocumenten (zoals exportorder, facturen, ladinglijsten, bankcertificaten), kan de Indiase overheid niet meer besluiten om al dan niet kredietpunten toe te kennen.
(58)
De indiener van het verzoek bleek tijdens het TNO van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusies betreffende de FMS
(59)
In het kader van de FMS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), en artikel 3, punt 2, van de basisverordening. Een FMS-kredietpunt is een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien het krediet uiteindelijk zal worden gebruikt voor de vereffening van invoerrechten, waardoor de Indiase overheid inkomsten derft. Bovendien verlenen de FMS-kredietpunten een voordeel aan de exporteur, omdat zijn liquiditeit daardoor verbetert.
(60)
Voorts is de FMS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties; daarom wordt zij geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(61)
Deze regeling kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of vervangende inputs in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de strikte voorschriften in bijlage I, onder i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) van de basisverordening. Een exporteur is niet verplicht de goederen die vrij van rechten werden ingevoerd, ook echt bij het productieproces te verbruiken en het kredietbedrag wordt niet berekend op basis van de werkelijk gebruikte inputs. Er is geen systeem of procedure aan de hand waarvan kan worden vastgesteld welke inputs bij de vervaardiging van het uitgevoerde product werden gebruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, onder i), en de bijlagen II en III bij de basisverordening. Een exporteur komt ook als hij geen inputs invoert voor de FMS in aanmerking. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo komen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt betrekken en geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch voor de FMS in aanmerking. Bovendien kan een exporteur FMS-kredietpunten gebruiken om kapitaalgoederen in te voeren, ook al vallen kapitaalgoederen niet onder de toelaatbare terugbetalingsregelingen voor inputs, zoals vastgesteld in bijlage I, onder i), van de basisverordening, omdat zij niet worden verbruikt bij de productie van de uitgevoerde producten.
e) Berekening van de hoogte van de subsidie
(62)
Het subsidiebedrag dat aanleiding geeft tot compenserende maatregelen werd berekend op basis van het voordeel voor de verkrijger in het TNO, zoals dit door de indiener van het verzoek werd geboekt in de vorm van inkomsten op het ogenblik dat de uitvoertransactie plaatsvond. Overeenkomstig artikel 7, leden 2 en 3, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag omgeslagen over de uitvoer in het TNO (de noemer), omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet van gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(63)
Het subsidiepercentage dat in het kader van deze regeling voor het TNO voor de indiener van het verzoek is vastgesteld, bedraagt minder dan 0,1 %.
3.6. Export Credit Scheme („ECS”, regeling exportkredieten)
(64)
Vastgesteld werd dat de indiener van het verzoek gedurende het TNO tot 30 juni 2011 preferentiële rentetarieven voor de financiering van zijn uitvoer kreeg. De rechtsgrondslag voor dit preferentiële rentetarief is beschreven in Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR. (Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 van de RBI, die aan alle handelsbanken in India is gericht.
(65)
Op 1 juli 2011 werden de voorwaarden van de ECS herzien bij Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR. (Exp). BC 04/04.02.002/2011-12 van de RBI. Krachtens de herziene voorwaarden krijgt de indiener van het verzoek geen voordelen. In overeenstemming met artikel 15, lid 1, van de basisverordening behoeft deze regeling daarom niet te worden gecompenseerd.
3.7. Income Tax Exemption Scheme („ITES”, regeling voor vrijstelling van inkomstenbelasting)
(66)
Bij het onderzoek werd vastgesteld dat de indiener van het verzoek in het TNO geen voordelen uit de ITES heeft ontvangen. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
3.8. West Bengal Incentive Scheme 1999 („WBIS 1999”, West-Bengaalse stimuleringsregeling)
(67)
West-Bengalen stimuleert subsidiabele industriebedrijven met een aantal voordelen, zoals kwijtschelding van omzetbelasting en nationale omzetbelasting op de verkoop van eindproducten, teneinde de industriële ontwikkeling van economisch achtergebleven gebieden in die staat te stimuleren.
a) Rechtsgrondslag
(68)
De uitvoering van deze regeling door de West-Bengaalse overheid („GOWB”) wordt uitvoerig beschreven in Notification No 580-CI/H van 22 juni 1999 van de GOWB Commerce & Industries Department.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(69)
Ondernemingen die in achtergebleven gebieden een nieuwe industriebedrijf openen of een bestaand industriebedrijf sterk uitbreiden, komen in aanmerking voor voordelen uit hoofde van deze regeling. Er is evenwel een uitputtende lijst van niet in aanmerking komende industrieën (negatieve lijst van industrieën) waardoor ondernemingen op bepaalde werkterreinen niet voor de stimuleringsmaatregelen in aanmerking komen.
c) Toepassing in de praktijk
(70)
Om voor deze regeling in aanmerking te komen, moeten de ondernemingen in achtergebleven gebieden investeren. Deze gebieden, die overeenkomen met bepaalde territoriale eenheden in West-Bengalen, zijn naargelang van hun economische ontwikkeling in verschillende categorieën ingedeeld, terwijl er daarnaast ontwikkelde gebieden zijn die van de toepassing van de stimuleringsregelingen zijn uitgesloten. De voornaamste criteria voor het vaststellen van het bedrag van de stimuleringsmaatregelen zijn de omvang van de investering en het gebied waar de onderneming is of zal worden gevestigd.
d) Conclusie
(71)
In het kader van deze regeling worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), en punt 2, van de basisverordening. Het gaat om een financiële bijdrage van de West-Bengaalse overheid, aangezien deze door de verleende stimuleringsmaatregelen, in dit geval kwijtschelding van verschuldigde omzetbelasting en nationale omzetbelasting op de verkoop van eindproducten, belastinginkomsten derft. Bovendien verkrijgt een onderneming door deze stimuleringsmaatregelen een voordeel; zij verbetert immers haar financiële situatie omdat anders verschuldigde belastingen niet worden betaald.
(72)
Verder is deze regeling specifiek in de zin van artikel 4, lid 2, eerste alinea, onder a), en artikel 4, lid 3, van de basisverordening omdat zij alleen beschikbaar is voor bepaalde ondernemingen die in een bepaald geografisch gebied binnen het rechtsgebied van de betrokken staat hebben geïnvesteerd. De regeling is niet beschikbaar voor ondernemingen buiten deze gebieden, terwijl bovendien de hoogte van het voordeel gedifferentieerd is naargelang van het betrokken gebied.
(73)
De WBIS 1999 geeft daarom aanleiding tot compenserende maatregelen.
e) Berekening van de hoogte van het subsidiebedrag
(74)
Het subsidiebedrag werd berekend aan de hand van het bedrag van de omzetbelasting en de nationale omzetbelasting op de verkoop van eindgoederen dat normaalgesproken gedurende het TNO verschuldigd is, maar als gevolg van deze regeling niet werd betaald. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd het subsidiebedrag omgeslagen over de totale verkoop in het TNO, omdat de subsidie niet afhankelijk is van de uitvoer of van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden. De verkregen subsidie bedroeg 1,4 %.
3.9. Hoogte van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies
(75)
Voor de indiener van het verzoek bedragen de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies, zoals vastgesteld in overeenstemming met de basisverordening, 8,7 % ad valorem. Dit subsidiebedrag ligt hoger dan de in artikel 14, lid 5, van de basisverordening genoemde drempel.
(76)
De in deze procedure voor de indiener van het verzoek vastgestelde subsidieniveaus bedragen:
Regelingen
DEPBS
EPCGS
FMS
WBIS
Totaal
Dhunseri Petrochem & Tea Ltd
6,7 %
0,6 %
0,1 %
1,4 %
8,7 %
(77)
Ingevolge artikel 19 van de basisverordening wordt daarom geoordeeld dat de subsidiëring in het TNO is voortgezet.
3.10. Blijvende aard van de gewijzigde omstandigheden op subsidiegebied
(78)
Overeenkomstig artikel 19, lid 4, van de basisverordening werd ook onderzocht of de gewijzigde omstandigheden redelijkerwijs als van blijvende aard konden worden aangemerkt.
(79)
Vastgesteld werd dat de indiener van het verzoek ook in het TNO tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies van de Indiase overheid ontving. Verder werd tijdens dit nieuwe onderzoek een lager subsidiepercentage vastgesteld dan tijdens het vorige onderzoek. Ook werd vastgesteld dat de door de indiener van het verzoek aangevoerde en in overweging 7 vermelde veranderingen inderdaad hebben plaatsgevonden. Het klopt dat de indiener van het verzoek, zoals in overweging 41 is vermeld, gedurende het TNO niet langer profiteerde van de EOU-regeling.
(80)
Er werd evenwel ook vastgesteld dat de belangrijkste door de indiener van het verzoek gebruikte regeling (nl. de DEBPS) per 30 september 2011 is stopgezet, en dat de indiener van het verzoek nu gebruik maakt van een andere regeling die tijdens het TNO niet werd gebruikt (nl. terugbetaling van douanerechten). Het is derhalve duidelijk dat de situatie zoals die gedurende het TNO bestond, niet van blijvende aard is, daar deze intussen grondig is gewijzigd.
(81)
Derhalve wordt geconcludeerd dat het gedeeltelijke tussentijdse nieuwe onderzoek moet worden beëindigd zonder dat de van kracht zijnde compenserende maatregelen worden gewijzigd. De indiener van het verzoek en de andere belanghebbenden zijn in kennis gesteld van de feiten en overwegingen op grond waarvan de Commissie wilde voorstellen het onderzoek te beëindigen,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Het gedeeltelijke tussentijdse nieuwe onderzoek van de compenserende maatregelen met betrekking tot de invoer van polyethyleentereftalaat, momenteel ingedeeld onder GN-code 3907 60 20, van oorsprong uit onder meer India wordt beëindigd zonder dat de van kracht zijnde maatregelen worden gewijzigd.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Luxemburg, 26 juni 2012.