ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. března 2012
o Státní podpoře SA.12522 (C 37/08) - Francie: uplatňování rozhodnutí „Sernam 2“
(oznámeno pod číslem C(2012) 1616)
(Pouze francouzské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/398/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (SFEU), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. OBECNÉ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(1)
Dne 23. května 2001 schválila Komise podporu na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam (komanditní společnost), jež se v prosinci roku 2001 stala akciovou společností Sernam SA („rozhodnutí Sernam 1“) (3).
(2)
Dne 20. října 2004 Komise přijala konečné rozhodnutí, kterým potvrdila, že podpora schválená rozhodnutím Sernam 1 ve výši 503 milionů EUR je za určitých podmínek slučitelná s vnitřním trhem („rozhodnutí Sernam 2“) (4). Toto rozhodnutí zjišťuje rovněž přítomnost dodatečné podpory ve výši 41 milionů EUR, jež je neslučitelná s vnitřním trhem a kterou musí Francie získat zpět.
(3)
Dopisem ze dne 24. června 2005 si první třetí strana („první stěžovatel“) stěžovala na špatné uplatňování rozhodnutí Sernam 2 (5).
(4)
Dne 22. února 2006 podal tento první stěžovatel na Komisi rovněž žalobu pro nečinnost, protože Komise v té době na jeho stížnost nereagovala.
(5)
Dopisem ze dne 10. dubna 2006 podala u Komise stížnost také druhá zúčastněná strana („druhý stěžovatel“), a to společnost Mory Group (6).
(6)
Oba stěžovatelé se v podstatě domnívali, že rozhodnutí Sernam 2 bylo provedeno protiprávně, a požadovali, aby Komise zahájila nové formální vyšetřovací řízení ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(7)
Dopisem ze dne 16. července 2008 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ohledně provádění rozhodnutí Sernam 2 Francií („rozhodnutí o zahájení řízení“). Komise zejména předložila své pochyby o slučitelnosti způsobů, které Francie zvolila pro provádění rozhodnutí Sernam 2, s tímto rozhodnutím a vyjádřila možnost, že tyto způsoby obsahují nové státní podpory.
(8)
Toto rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (7). Tvrzení obou stěžovatelů jsou v něm shrnuta v bodě odůvodnění č. 16. Komise stejným rozhodnutím vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek ohledně uplatňování rozhodnutí Sernam 2 Francií.
(9)
Francouzské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 8. října 2008.
(10)
Komise obdržela v tomto ohledu připomínky ze strany zúčastněných stran. První stěžovatel předložil své připomínky dne 13. listopadu 2008. Národní železniční společnost (Société nationale des chemins de fer - „SNCF“) sdělila své připomínky dne 6. února 2009. Investiční fond Butler Capital Partners („BCP“) předložil své připomínky dne 9. února 2009. Komise předala Francii obdržené připomínky dne 25. března 2009, umožnila jí se k nim vyjádřit a dne 7. května 2009 obdržela vyjádření francouzských orgánů k připomínkám prvního stěžovatele.
(11)
Dne 15. března 2011 vyzval druhý stěžovatel Komisi, aby zahájila „vyšetřovací úkony“ za účelem ověření podmínek provádění rozhodnutí Sernam 2. Komise na tuto výzvu odpověděla dne 18. května 2011 a uvedla vyšetřovací úkony, které byly provedeny od přijetí rozhodnutí o zahájení řízení.
(12)
Dne 25. listopadu 2009 a 29. listopadu 2011 Komise zaslala francouzským orgánům žádosti o informace. Odpovědi obdržela dne 15. ledna 2010 a dne 25. ledna 2012.
1.2. VNITROSTÁTNÍ SOUVISLOSTI ŘÍZENÍ
(13)
Dne 3. ledna 2007 požádala společnost Mory Group francouzské orgány o vydání nařízení o dluhu: 1) první vůči společnosti Sernam SA ohledně podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla rozhodnutím Sernam 2 prohlášena za neslučitelnou se společným trhem a kterou podle stěžovatele Francie skutečně zpět nezískala, a 2) druhé vůči (neurčenému) příjemci podpor na restrukturalizaci společnosti Sernam SA, které Francie údajně poskytla za účelem převodu aktiv společnosti Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4 tohoto rozhodnutí).
(14)
Ministr hospodářství, financí a průmyslu žádosti druhého stěžovatele dopisem odmítl. Toto odmítavé rozhodnutí bylo předmětem odvolání z důvodu překročení pravomocí podaném společností Mory Group u pařížského správního soudu. Podle informací Komise není tento spor dosud rozhodnut.
(15)
Kromě toho bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společnosti Sernam Xpress („Sernam Xpress“). U společnosti Sernam Xpress se jedná o společnost, jež během převodu aktiv společnosti Sernam SA získala nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2. POPIS
2.1. PODNIK SERNAM
(16)
Od svého založení společností SNCF v roce 1970 jako interní služby spočívají činnosti podniku Sernam v dopravě balíkových a paletových zásilek a spěšnin (8).
(17)
Dne 1. února 2000 byly všechny činnosti podniku Sernam přiděleny dceřiné společnosti, a vznikla tak komanditní společnost SCS Sernam. Dne 21. prosince 2001 byla SCS Sernam přeměněna na akciovou společnost (Sernam SA). V roce 2005 zahrnovala Sernam SA deset provozních dceřiných společností a jednu společnost dopravních služeb s názvem Sernam Transport Route.
(18)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam získala dne 17. října 2005 společnost Sernam Xpress nefinanční aktiva a pasiva Sernam SA (k podrobnostem této transakce viz oddíl 2.4). Financière Sernam v té době držela v Sernam Xpress 100 % podíl.
(19)
Během roku 2006 vstoupil investiční fond BCP do kapitálu Sernam Xpress ve výši 51,8 %. Sernam Xpress zároveň získala společnost Coulonge, což je dopravní společnost usazená ve městě Limoges.
(20)
Během roku 2011 byly společnosti Financière Sernam a Sernam Xpress nuceny obnovit před účetní závěrkou svůj vlastní kapitál. Jelikož BCP nepřinesl nezbytný kapitál, přistoupilo se ke dvěma krokům.
(21)
Zaprvé, v květnu 2011 postoupila společnost Sernam Xpress značku Sernam své provozní společnosti Sernam Services (tento vklad je ohodnocen na výši 15 milionů EUR).
(22)
Zadruhé, dne 30. června 2011 byla společnost Sernam Xpress zrušena a společnost Financière Sernam získala jako jediný společník její majetek (tzv. „všeobecný převod majetku“).
(23)
Skupinu Sernam tak dnes tvoří Financière Sernam a dceřiné společnosti bývalé společnosti Sernam Xpress, což znamená již zmíněná společnost Sernam Services a společnost Aster („Aster“). U společnosti Aster se přitom jedná o bývalou společnost Sernam Transport Route. Sernam Xpress tuto dceřinou společnost v prosinci 2005 prodala a nabyvateli poskytla záruku na obrat. V březnu 2008 Sernam Xpress tuto společnost, která mezitím změnila název na Aster, koupila zpět. Při zpětném nákupu vložila společnost Sernam Xpress na běžný účet společnosti ASTER 5 milionů EUR. Během jednání konaném v červenci je tato částka uložená na běžném účtu přenechána společnosti ASTER. V prosinci 2011 společnost Financière Sernam, která mezitím pohltila společnost Sernam Xpress (viz 22. bod odůvodnění), navyšuje kapitál společnosti ASTER tím, že jí přenechává částku 5 599 998 EUR zanesenou na běžném účtu.
(24)
Protože se finanční situace skupiny Sernam nadále zhoršovala, bylo dne 31. ledna 2011 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání společností Financière Sernam a Sernam Services. Dne 3. února 2011 je na dceřinou společnost Aster vyhlášen konkurs s možností dočasného pokračování v činnosti. Obchodní soud v Nanterre nařídil šestiměsíční období sledování a stanovil nové jednání na 27. březen 2012.
2.2. ROZHODNUTÍ SERNAM 1 ZE DNE 23. KVĚTNA 2001
(25)
Ve svém rozhodnutí Sernam 1 povolila Komise podporu ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci společnosti SCS Sernam. Tato podpora byla povolena zejména na základě závazku Francie, že dojde k prodeji podniku. SCS Sernam měla být ve výši 60 % svého kapitálu převzata společností Géodis SA (9), což je dopravní a logistická společnost podle občanského práva kotovaná na sekundárním trhu pařížské burzy. Géodis SA tak měla převzít plné a neomezené (10) ručení za dluhy společnosti SCS Sernam a pokrýt dodatečné náklady na restrukturalizaci ve výši 67 milionů EUR. SCS Sernam se ze své strany zavázala snížit během období 1999-2004 počet svých provozoven ze 107 na 72, snížit svůj obchodní obrat o 18 %, snížit počet svých zaměstnanců a provést restrukturalizaci s výše uvedeným rozpočtem a ve stanovené lhůtě, tj. do začátku roku 2004.
2.3. ROZHODNUTÍ SERNAM 2 ZE DNE 20. ŘÍJNA 2004
(26)
Ve svém rozhodnutí Sernam 2 Komise konstatovala, že podpora ve výši 503 milionů EUR povolená rozhodnutím Sernam 1 byla vyplacena za podmínek, jež se lišily od podmínek stanovených rozhodnutím Sernam 1, a to zejména kvůli skutečnosti, že společnost Géodis převzala 15 % podílu ve společnosti SCS Sernam (místo plánovaných 60 %). Géodis kromě toho upustila od příspěvku z vlastních prostředků na náklady restrukturalizace podniku ve výši 67 milionů EUR.
(27)
Vzhledem k těmto skutečnostem Komise schválení podpor ve výši 503 milionů EUR na restrukturalizaci vyplacené společnosti Sernam SA podmínila. Článek 3 rozhodnutí Sernam 2, který tyto podmínky obsahuje, zní takto:
„Článek 3
1. S výhradou odstavce 2 musí být dodržovány následující podmínky:
a)
Sernam bude moci vyvíjet pouze činnost v oblasti zasílání zásilek po železnici podle koncepce Train bloc express („TBE“). V tomto směru se SNCF zaručuje poskytnout jakémukoliv dalšímu hospodářskému subjektu, který o to zažádá, tytéž podmínky, jako jsou podmínky poskytnuté Sernamu k vývoji železniční přepravy nákladů TBE.
b)
Sernam naopak bude muset v průběhu dvou následujících let od data oznámení tohoto rozhodnutí integrálně nahradit své vlastní prostředky a služby silniční přepravy prostředky a službami silniční přepravy jednoho nebo několika podniků právně a hospodářsky nezávislých na SNCF a vybraných v otevřeném, transparentním a nediskriminačním řízení.
Vlastními prostředky a službami silniční přepravy Sernamu jsou míněny všechny silniční prostředky - tedy vozidla určená k silniční přepravě - společnosti Sernam v jejím úplném vlastnictví nebo leasingová/pronajatá.
Podniky, které převezmou od Sernamu činnosti silniční přepravy, musí svými vlastními prostředky zajišťovat celkové plnění silniční přepravy.
2. V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(28)
V rozhodnutí Sernam 2 Komise rovněž zdůraznila, že francouzské orgány vyplatily společnosti Sernam dodatečnou podporu ve výši 41 milionů EUR. Komise tuto podporu považovala za neslučitelnou s vnitřním trhem a nařídila, aby ji Francie získala zpět.
2.4. PŘEVEDENÍ ČINNOSTÍ SERNAM SA NA SPOLEČNOST FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Francie tvrdí, že za účelem provedení rozhodnutí Sernam 2 dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2. Vysvětluje, že SNCF vyzvala v tiskovém sdělení (11) všechny zúčastněné strany, aby se spojily s bankou ABN AMRO. Údajně bylo vyzváno 34 finančních a průmyslových skupin nebo konsorcií, aby si podklady prostudovaly. Pozvánky k účasti na prvním kole, které ABN AMRO rozeslala stranám, jež si podklady vyžádaly, obsahují výzvu k podávání nabídek na převzetí všech aktiv společnosti Sernam SA (je použit termín assets, protože znění pozvánky je v angličtině).
(30)
Podle francouzských orgánů hospodářský stav společnosti Sernam neumožnil získat nabídky s pozitivním zhodnocením. Všechny nabídky předložené v rámci tohoto řízení údajně dospěly ke značně záporné hodnotě:
-
[zájemce 1] (předběžná nabídka): - 120 milionů EUR,
-
[zájemce 2] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 3] (předběžná nabídka): - 90,4 milionu EUR,
-
[zájemce 4] (nabídka ve druhém kole): - 65,2 milionu EUR,
-
[zájemce 5] (nabídka ve druhém kole): - 56,4 milionu EUR.
(31)
Vzhledem ke skutečnosti, že neexistovala žádná pevná nabídka, vedení společnosti Sernam SA podalo nabídku na převzetí prostřednictvím společnosti, která se měla teprve vytvořit a která měla napřed název Bidco a poté Financière Sernam.
2.4.1. Skutečný okamžik převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(32)
Tato nabídka byla předložena SNCF dne 30. června 2005 a generální ředitelství SNCF ji stejného dne v zásadě přijalo. Formální uzavření memoranda o porozumění mezi všemi zúčastněnými stranami ovšem vyžadovalo určité náležitosti. K podepsání memoranda o porozumění mezi SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (jednou z deseti dceřiných společností, v nichž Sernam SA držela 100 % podíl a jež byla založena v roce 2002) a vedením budoucí společnosti Financière Sernam došlo dne 21. července 2005 (dále jen „memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005“). Společnost Financière Sernam byla zapsána do obchodního rejstříku dne 14. října 2005. K provedení různých převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam, která jsou podrobně popsána v následujících bodech odůvodnění, došlo dne 17. října 2005.
2.4.2. Jednotlivá převedení činností společnosti Sernam na Financière Sernam
(33)
Francouzské orgány uvedly, že převedení činností společnosti Sernam na společnost Financière Sernam proběhlo ve čtyřech etapách:
a)
SNCF navýšila kapitál své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam SA o 57 milionů EUR;
b)
Sernam SA provedla ve prospěch své stoprocentní dceřiné společnosti Sernam Xpress vklad, který se týkal všech prvků aktiv, a to včetně 57 milionů EUR navýšení kapitálu popsaného v bodě a), a pasiv společnosti Sernam s výjimkou výhradně tzv. „finančních pasiv“ (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA u skupiny SNCF, což bylo pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“) v celkové částce 38,5 milionu EUR (12). Sernam SA získala za tento vklad jeden podíl ve společnosti Sernam Xpress v nominální hodnotě 100 EUR;
c)
Sernam Xpress poté přistoupila k navýšení kapitálu o 2 miliony EUR, jež v celém rozsahu upsala SNCF, která po této transakci držela majoritní podíl v Sernam Xpress;
d)
Společnosti Sernam SA a SNCF postoupily za cenu 2 milionů EUR společnosti Financière Sernam všechny své podíly ve společnosti Sernam Xpress, které představovaly celý její kapitál.
(34)
Společnost Sernam SA byla právně likvidována ke dni 15. prosince 2005. 41 milionů EUR, které mělo být splaceno SNCF podle rozhodnutí Sernam 2, bylo zapsáno do pasiva této likvidace (13).
(35)
Jednotlivé transakce jsou znázorněny v následující tabulce:
(36)
Kromě navýšení kapitálu společností SNCF ve prospěch společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů a ve prospěch společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR počítalo memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 se zárukami poskytnutými SNCF společnosti Financière Sernam (popsanými podrobně v bodech odůvodnění 72 až 85 rozhodnutí o zahájení řízení) a se zrušující doložkou v případě záporného rozhodnutí Komise do pěti roků po uzavření memoranda o porozumění (podrobně popsané ve 117. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení).
2.5. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(37)
Ve svém rozhodnutí ze dne 16. července 2008 vyjádřila Komise přání ověřit, zda Francie opravdu dodržela čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, jak tvrdí, a zda postup vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR zvolený Francií, to znamená zapsání pohledávky státu do úpadku společnosti Sernam SA, umožňuje skutečně zamezit narušení hospodářské soutěže vyvolanému touto podporou. Komise si kromě toho přála ověřit, zda převod aktiv společnosti Sernam SA nevedl k novým státním podporám neslučitelným s vnitřním trhem.
2.6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
2.6.1. Připomínky stěžovatelů
(38)
První stěžovatel se zaprvé domnívá, že podmínky stanovené rozhodnutím Sernam 2 pro prodej aktiv společnosti Sernam SA nebyly dodrženy.
(39)
Jednak prý nebyla dodržena mezní lhůta stanovená rozhodnutím Sernam 2 pro provedení převodu, tj. 30. červen 2005, protože převody byly schváleny až 17. října 2005 a ve stejný den mělo údajně dojít také k převodu akcií.
(40)
Pokud jde potom o cenu převodu, první stěžovatel se domnívá, že tato cena byla stanovena pouze na základě odkazu na nabídku předloženou společností Financière Sernam. Tato nabídka byla údajně sama o sobě neoprávněná, protože předpokládala poskytnutí nových podpor, a to zejména navýšení kapitálu společnosti Sernam SA. První stěžovatel nakonec zdůrazňuje, že se u Sernam Xpress nejednalo o společnost nezávislou na Sernam SA, jak to prokazuje Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení.
(41)
Ostatně převody ve skutečnosti údajně představují tzv. share deal, tj. zachování subjektu-příjemce na trhu s pouhou změnou jeho vlastníka.
(42)
Kritizuje rovněž porušení podmínky provést prodej prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení. Po dvojím navýšení kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress se podle něj měl předložit veřejné konzultaci a nabídkovému řízení spíše prodej společnosti Sernam Xpress než společnosti Sernam SA.
(43)
První stěžovatel zadruhé kritizuje manipulace, k nimž došlo při zhodnocování převáděných aktiv a pasiv, a nedostatečné zhodnocení prodávaného subjektu.
(44)
Zatřetí první stěžovatel uvádí řadu opatření, která podle něj představují nové podpory: navýšení kapitálu o 57 milionů, nevrácení protiprávní podpory ve výši 41 milionů, odepsání finančních pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA. U všech těchto opatření se údajně jedná o podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
(45)
Začtvrté první stěžovatel zdůrazňuje, že na společnost Sernam SA měl být místo postoupení vyhlášen úpadek. Sdílí pochyby Komise ohledně zohlednění některých nákladů ve výpočtu likvidace společnosti a domnívá se, že se v žádném okamžiku neukazuje, že by skutečné náklady na restrukturalizaci společnosti Sernam byly nižší než náklady na její likvidaci.
(46)
První stěžovatel z uvedeného dochází k závěru, že se francouzské orgány nejenom vyhnuly povinnosti získat zpět podporu ve výši 41 milionů EUR, která byla prohlášena za neslučitelnou, ale poskytly údajně nové podpory ve výši nejméně 95 milionů EUR, k nimž je nutno přidat různé podpory ve formě záruk.
(47)
Druhý stěžovatel ze své strany připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení nepředložil.
2.6.2. Připomínky zúčastněných stran, které se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 bylo opravdu dodrženo
2.6.2.1. Připomínky SNCF
(48)
SNCF se domnívá, že dodržela podmínku stanovenou v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Tvrdí, že prodala všechna aktiva společnosti Sernam jako jeden celek před 30. červnem 2005, a to prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení za tržní cenu společnosti, která na ni neměla právní vazbu.
(49)
Podle SNCF jsou převody nedělitelné a proběhly zároveň. Komise je prý proto nemůže uměle rozdělovat.
(50)
Domnívá se, že v případě záporné ceny je zásada soukromého investora v tržním hospodářství údajně dodržena, pokud jsou náklady postoupení nižší než náklady na likvidaci společnosti, jež by nesl stát jako akcionář, a předkládá podrobné připomínky, aby to prokázala.
(51)
Nakonec zdůrazňuje, že povinnost ohledně navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR byla údajně zanesena do pasiva likvidace společnosti Sernam SA.
2.6.2.2. Připomínky fondu Butler Capital Partners
(52)
BCP zaprvé přináší upřesnění ohledně svého zásahu do kapitálu společnosti Sernam Xpress.
(53)
Zadruhé BCP upřesňuje cíl sledovaný koupí společnosti Coulonge.
(54)
Zatřetí BCP popírá, že by společnost Sernam Xpress po navýšení kapitálu o 57 milionů EUR a o 2 miliony EUR disponovala přebytkem hotovosti. BCP údajně musel vložit 6 milionů EUR v hotovosti, aby dostal její úroveň na přijatelnou hranici vzhledem ke ztrátám, které bylo nutno financovat.
(55)
Začtvrté BCP popírá, že by byl užitek z podpory ve výši 41 milionů EUR převeden na Sernam Xpress. BCP se domnívá, že o podobné situaci by se dalo uvažovat pouze tehdy, pokud by bylo prokázáno, že k převedení činností společnosti Sernam SA nedošlo za tržní cenu. Podle BCP ovšem k převodu došlo následkem nediskriminačního, transparentního a otevřeného řízení. BCP také připomíná, že převod provázel znalecký posudek.
(56)
Pokud jde konečně o důsledky převzetí kontroly nad společností Sernam fondem, BCP analyzuje navýšení kapitálu jako prodej a v souladu s judikaturou ve věcech Banks (14) a SMI (15) se domnívá, že navrácení údajné podpory nemůže zatěžovat společnost Financière Sernam nebo její dceřinou společnost Sernam Xpress.
2.7. PŘIPOMÍNKY FRANCIE
2.7.1. Dodržení rozhodnutí Sernam 2
2.7.1.1. Dodržení mezní lhůty pro prodej
(57)
Francouzské orgány se domnívají, že pevná nabídka převzetí právně závazná pro kupujícího byla předložena dne 30. června 2005 a ve stejný den ji SNCF přijala, čímž se dohoda stala z hlediska francouzského smluvního práva neodvolatelnou.
2.7.1.2. Cena za prodej
(58)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 nezakázalo prodej za zápornou cenu a že judikatura uznává, že taková cena může představovat cenu tržní.
(59)
Aktiva byla údajně prodána za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, jež odpovídala částce navýšení kapitálu Sernam SA společností SNCF. Tato cena byla prý vyšší než původně podané orientační nabídky a představovala jedinou pevnou nabídku předloženou trhem společnosti SNCF. Údajně ji potvrdilo několik nezávislých znaleckých posudků (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings a Commission des Participations et Transferts).
(60)
Podle francouzských orgánů představuje předběžné navýšení kapitálu provedené SNCF pouze prováděcí prostředek. Při popírání tržní hodnoty aktiv společnosti Sernam se prý Komise nemůže proto na toto navýšení kapitálu odvolávat, přičemž již sama existence tržní ceny údajně vylučuje u celé záporné ceny její označení za podporu.
2.7.1.3. Prodej aktiv
(61)
V reakci na analýzu Komise, podle které mělo převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam proběhnout ve dvou po sobě následujících etapách, tj.: 1) převod aktiv v celku v rámci skupiny ze Sernam SA na Sernam Xpress (v tomto stádiu dceřiné společnosti v plném vlastnictví Sernam SA) a poté 2) prodej Sernam Xpress společnosti Financière Sernam, který odpovídal tzv. share deal a ne prodeji aktiv, se francouzské orgány domnívají, že se jedná o neopodstatněné a umělé rozdělení.
(62)
Zaprvé, u převodů se údajně jedná o „vklad s postoupením“ provedený prostřednictvím navýšení kapitálu, to znamená o nerozdělitelný postup, ke kterému se přistoupilo ze dvou důvodů: 1) francouzské právo údajně neumožňuje provést prodej aktiv za zápornou cenu a 2) bylo nutno zajistit, že kupující nemá právní vazbu na SNCF.
(63)
Vzhledem k trvale ztrátové hospodářské situaci (kumulované ztráty posledních čtyř hospodářských roků před postoupením společnosti dosahovaly výše 309,2 milionu EUR) měla aktiva Sernam SA údajně celkově zápornou hodnotu.
(64)
Za účelem dodržení zákazu prodeje za zápornou cenu stanoveného ve francouzském právu a zajištění hospodářské neutrality postoupení společnosti se údajně v případě záporné hodnoty postupovaných aktiv v praxi používá postup, který počítá s tím, že 1) cena hrazená kupujícím bude symbolická a že 2) se provede opatření, kterým se kupujícímu dostane náhrady (buď se prodejce před postoupením společnosti bude podílet na navýšení jejího kapitálu, nebo upustí od pohledávek, které by mohl mít vůči postupované společnosti).
(65)
Aby se kromě toho předešlo jakémukoliv zpochybnění platnosti tohoto postupu ze strany věřitelů Sernam SA nebo použití jejich práva se této transakci postavit, bylo nutno připojit k aktivům v celku pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti Sernam. Pouhý prodej aktiv by údajně neumožnil tato pasiva vyrovnat.
(66)
Bylo proto nutno přistoupit k částečnému vkladu aktiv podléhajících režimu rozdělení společností podle článků L.236-16 až L.236-21 francouzského obchodního zákoníku. Francouzské orgány v tomto ohledu upřesňují, že se vklad vlastně rovná prodeji, protože obsahuje rovněž převod vlastnických práv a protože odměnu představují cenné papíry vystavené společností, jež je příjemcem vkladu.
(67)
Vzhledem k tomu, že podle čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nesměl mít kupující právní vazbu na SNCF, nebylo možno provést vklad aktiv v celku přímo u společnosti Financière Sernam, protože by se v tomto případě společnost Sernam SA stala automaticky díky vkladu akcionářem společnosti Financière Sernam. Uvedené údajně vysvětluje, proč došlo k částečnému vkladu aktiv u společnosti Sernam Xpress, a poté k jejímu postoupení společnosti Financière Sernam.
(68)
Podle francouzských orgánů nepředstavuje částečný vklad aktiv do společnosti Sernam Xpress v žádném případě převod v rámci skupiny, protože se u Sernam Xpress jedná o „prázdnou společnost“ použitou k umístění aktiv Sernam SA v celku pouze z toho důvodu, aby bylo možné jejich současné postoupení kupujícímu, tzn. společnosti Financière Sernam, a ne kvůli pokračování v činnosti její mateřské společnosti. Tato aktiva byla uložena a vložena do společnosti Sernam Xpress za jejich tržní hodnotu za účelem provedení transakce. Vklad aktiv v každém případě údajně vedl k převodu vlastnických práv, pro který Sernam Xpress vydala jeden podíl v nominální hodnotě 100 EUR. Podle francouzských orgánů představuje tato akcie cenu za skutečnou hodnotu vložených aktiv a pasiv po navýšení kapitálu společnosti ve výši 57 milionů EUR.
(69)
Francouzské orgány připojily ke svým připomínkám k rozhodnutí o zahájení řízení stanovisko profesora práv Nicolase Molfessise, podle nějž „francouzské právo […] neumožňovalo SNCF postoupit aktiva společnosti Sernam v celku přímo společnosti Financière Sernam; kvůli dodržení povinností stanovených Komisí donutily použitelné právní předpisy SNCF provést vklad s postoupením společnosti:
-
protože francouzské právo nezná pojem prodeje za zápornou cenu jako takový, nemohla transakce proběhnout za tržní cenu v podobě uložené Komisí bez předchozího navýšení kapitálu,
-
protože francouzské právo nezná případ postoupení dluhu a podřizuje smluvní postoupení předchozímu souhlasu všech postupovaných smluvních stran, což je v praxi nemožné dosáhnout, bylo nutno pro překonání této překážky použít pro postoupení provozních pasiv nezbytných pro pokračování v činnosti techniku částečného vkladu aktiv. Kvůli dodržení podmínky neexistence právní vazby mezi postupujícím a nabyvatelem, již uložila Komise, vyžadovalo použití techniky částečného vkladu aktiv existenci zprostředkující společnosti, tj. Sernam Xpress.
Postup použitý společností Sernam je nutno považovat za postoupení aktiv v celku:
-
Kasační soud považoval z praxe dobře známou transakci vkladu s postoupením za postoupení aktiv pokaždé, když vše svědčilo o nedělitelnosti obou kroků, protože oba měly v důsledku za cíl převod aktiv,
-
v tomto konkrétním případě je podobná nedělitelnost zcela zřejmá, protože z různých úmluv podepsaných stranami jasně vyplývá jejich vůle považovat různé transakce za vzájemně související a sledující jediný cíl, kterým je postoupení aktiv společnosti Sernam společnosti Financière Sernam.“
(70)
Podle francouzských orgánů byla aktiva společnosti Sernam SA prodána v celku společnosti bez právní vazby na SNCF za zápornou cenu odpovídající ceně tržní a po vyjednávání o postoupení v rámci nediskriminačního, bezpodmínečného, transparentního a otevřeného výběrového řízení, tedy v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
2.7.1.4. Transparentní a otevřená povaha výběrového řízení
(71)
Pro francouzské orgány je věcně chybné tvrzení, podle nějž podklady předané možným nabyvatelům aktiv společnosti Sernam SA neuváděly prodej Sernam Xpress, ale prodej aktiv společnosti Sernam SA. Požadavek nediskriminačního, transparentního a otevřeného nabídkového řízení kromě toho neznamená, že je po navýšení kapitálu nutno vyhlásit nové nabídkové řízení, protože toto navýšení je pouze přímým důsledkem daného nabídkového řízení a záporné ceny, která z něj vyšla.
2.7.1.5. Oprávněná důvěra
(72)
Francouzské orgány se domnívají, že rozhodnutí Sernam 2 tím, že výslovně počítalo s možností postoupit aktiva společnosti Sernam v celku, vzbudilo jak u vedení SNCF, tak u francouzských orgánů věcně podložené naděje, že jim byl tento postup povolen. Zahájení vyšetřovacího řízení v oblasti státních podpor tak údajně nebere na vědomí oprávněnou důvěru, kterou francouzské orgány vložily do rozhodnutí Sernam 2, a to tím spíše, že s Komisí jednaly zcela transparentně, protože jí poskytly ke způsobům tohoto postoupení všechna potřebná vysvětlení.
2.7.2. Údajné manipulace, k nimž mělo dojít při zhodnocování aktiv a pasiv převedených ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress
(73)
Pokud jde o údajné manipulace, k nimž mělo při zhodnocování dojít, francouzské orgány nejprve odmítají diskont ve výši 22 milionů, který měl být údajně uplatněn na zhodnocení aktiv. Protože se totiž jednalo o částečný vklad aktiv s následným postoupením, vyžadovaly prý použitelné účetní předpisy ohodnocení ne podle čisté účetní hodnoty, jak tvrdí první stěžovatel, ale na základě skutečné hodnoty vložených aktiv a pasiv. Tyto hodnoty se oceňovaly podle tržní ceny nebo nezávislých znaleckých posudků. Platné účetní předpisy byly údajně také uplatněny při ohodnocení odložených daňových úlev. Pokud jde o ocenění portfolia značek, bylo toto ocenění založeno na odhadu provedeném Evropskou komisí dne 23. května 2001 při vkladu SNCF do společnosti SCS Sernam.
(74)
Pokud jde o ohodnocení pasiv, francouzské orgány soudí, že byla převedena pouze pasiva nezbytná pro pokračování činnosti společnosti, jež byla příjemcem vkladu. Ohodnocení tzv. badwill ostatně údajně odpovídá pouze účetnímu zápisu záporné tržní hodnoty ve výši 57 milionů EUR.
2.7.3. Neexistence povinnosti Sernam Xpress vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR
(75)
Francouzské orgány zdůrazňují, že v tomto konkrétním případě není údajně relevantní rozlišení mezi share deal a asset deal, ze kterého vychází argumentace rozvinutá Komisí v rámci věcí SMI (16) a CDA (17).
2.7.3.1. Rozdělení transakce na převod v rámci skupiny a share deal
(76)
Z důvodů rozvedených v bodech odůvodnění č. 61 až 70 se francouzské orgány domnívají, že převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavuje převod v rámci skupiny s následným share deal, ale postoupení aktiv třetí straně.
(77)
Podpůrně zdůrazňují, že by tržní cena společnosti Sernam Xpress nutně zohlednila dluh ve výši 41 milionů EUR, pokud by k převodu podpory došlo. Za tohoto předpokladu by záporná cena dosáhla částky 98 milionů EUR (57 + 41). Ovšem záporná cena „uhrazená“ (ve skutečnosti obdržená) společností Financière Sernam byla údajně pouze 57 milionů EUR. Prodejce tak měl sice ušetřit částku 41 milionů EUR, ale zachoval si tím hospodářský prospěch z podpory. V těchto souvislostech se odvolávají na rozsudek ve věci Banks (18).
2.7.3.2. Dodržení podmínek rozsudků ve věcech CDA a SMI
(78)
Francouzské orgány zdůrazňují, že ve svém rozsudku ve věci CDA Soud prvního stupně usoudil, že skutečnost, že CDA pokračovala v činnosti podniků, které byly příjemci podpory, neumožňuje jako taková prokázat existenci vůle obejít účinky příkazu k navrácení (19).
(79)
Soud údajně upřesnil, že neexistovala vůle obejít účinky příkazu k navrácení, protože CDA zaplatila kupní cenu odpovídající tržní ceně za převzetí určitých aktiv společnosti LCA (20).
(80)
Protože, podle francouzských orgánů, společnost Sernam Xpress nabyla vlastnictví aktiv a části pasiv společnosti Sernam SA za jejich tržní hodnotu, nepřevedla tato transakce na Sernam Xpress skutečné čerpání výhody z poskytnutí podpory ve výši 41 milionů EUR. Kromě toho Komise údajně nemůže tvrdit, že společnost Sernam SA se po prodeji svých aktiv stala prázdnou skořápkou, od níž by nebylo možno získat zpět podporu, jež byla prohlášena za neslučitelnou. Podobný argument byl již rozebrán v rozsudku ve věci CDA a Soud prvního stupně ho odmítl (21).
(81)
Francouzské orgány zdůrazňují, že postoupení aktiv společnosti Sernam SA v celku byla možnost, s níž Komise výslovně počítala. Skutečnost, že SNCF postoupila aktiva společnosti Sernam v celku za tržní cenu určité společnosti prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení, nelze údajně v žádném případě považovat za obejití Komise.
(82)
Tím spíše, že sama Komise usoudila, že podobné obejití je vyloučeno „tehdy, kromě toho, že k převodu dochází za tržní cenu, jedná-li se o převod „en bloc“ majetku společnosti, která je příjemcem podpory, a tento převod je proveden v rámci bezpodmínečného postupu otevřeného pro všechny soutěžitele této společnosti“ (22).
(83)
Pokud jde o tvrzení Komise (23), podle nějž transakce prý neumožnila pouze skrýt aktiva, jak to umožňuje rozsudek ve věci CDA, ale také vytvořit strukturu, jež umožňuje financovat nové investice, jako je koupě společnosti Coulonge, stačilo by konstatování, že k nabytí společnosti Coulonge společností Sernam Xpress došlo údajně zároveň s převzetím Sernam Xpress fondem BCP a že společnost Sernam Xpress mohla přistoupit k této akvizici, protože se mohla opřít o své převzetí fondem BCP, který dodal disponibilní hotovost.
(84)
Na rozdíl od pochyb vyjádřených Komisí je tak údajně splněna podmínka, kterou francouzské orgány označují jako „třetí kritérium“ rozsudku ve věci CDA.
2.7.4. Nové podpory ve prospěch společností Sernam Xpress a/nebo Financière Sernam
(85)
Pokud jde o existenci nových podpor v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 (navýšení kapitálu Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF; navýšení kapitálu Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF; záruky poskytnuté SNCF společnosti Financière Sernam; zrušující doložka), francouzské orgány se domnívají, že v případě prodeje za tržní cenu následkem transparentního a otevřeného nabídkové řízení a za náklady nižší než náklady případné likvidace neobsahuje tento prodej prvky podpory.
(86)
Záporná cena nabídnutá společností Financière Sernam navíc údajně odpovídá odhadům nezávislých znalců.
(87)
Francouzské orgány upřesňují, že zrušující doložka byla vložena do memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 na žádost společnosti Financière Sernam, a to pouze z toho důvodu, aby tuto společnost chránila před rizikem záporného rozhodnutí Komise. Francouzské orgány soudí, že bez tohoto druhu doložky by nebylo žádné postoupení aktiv možné, a tvrdí, že Komise údajně tuto doložku v předchozím případě nezpochybnila (24).
3. POSOUZENÍ KOMISE
3.1. PŘIPOMENUTÍ ODŮVODNĚNÍ ČLÁNKU 3 ROZHODNUTÍ SERNAM 2
(88)
Úvodem Komise připomíná, že toto řízení bylo zahájeno podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (25), protože Komise měla informace, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2, a to po neoprávněném použití podpory rovněž podmíněně povolené rozhodnutím Sernam 1.
(89)
Komise soudí, že je nutno připomenout důvody, které ji vedly k uložení podmínek stanovených v článku 3 rozhodnutí Sernam 2 (26):
„[…] s ohledem na neoprávněné použití podpory, konstatované výše, a s ohledem na prodloužení doby trvání plánu na restrukturalizaci se Komise dále domnívá, že Sernam musí poskytnout zvláštní vyrovnání tím, že se trvale vzdá segmentu trhu s velkou nadměrnou kapacitou, aby bylo možné odůvodnit schválení části příslušné podpory.
Poskytnutí státních podpor v případě nadměrné strukturální kapacity až poklesu na těchto trzích, by skutečně s okamžitým následkem dalo podniku, který musel zastavit svou činnost v důsledku uvedených obtíží, možnost uměle, ke škodě konkurenčních a finančně zdravých podniků, zaujímat část silně žádaných trhů. Tak je třeba zamezit, aby podpora měla nežádoucí účinek a ze žádaného trhu vyháněla finančně zdravé podniky ve prospěch podniků, které se svými vlastními prostředky ukazují jako neschopné k přežití.
Komise se v tomto smyslu domnívá, že Sernam se musí trvale zříci svých činností v segmentech trhu s nadměrnou kapacitou, v tomto případě segmentu trhu se sběrnou službou/tradičními zásilkami zasílanými prostřednictvím silniční přepravy.
I když Sernam takový ústup již zahájil, Komise se domnívá, že není dostatečný a že musí trvale pokračovat. Proto považuje za nutné stanovit podmínky, které i) umožní Sernamu pokračovat v rozvoji inovativní diverzifikace u vyvíjeného segmentu trhu (který tedy nevykazuje nadměrnou kapacitu) a ii) umožní nahradit v segmentech trhů s nadměrnou kapacitou, stagnací nebo poklesem služby Sernamu službami jiných hospodářských subjektů (výsledkem čehož je uvolnění částí trhu v těchto segmentech ze strany Sernamu).
(…)
Komise též připomíná, že v případě prodeje celé společnosti Sernam (aktiva i pasiva), zamýšleného francouzskými orgány, musí být v každém případě použity podmínky rozhodnutí (převzetí činností silniční přepravy Sernamu jinými podniky a diverzifikace činností Sernam v železniční nákladní přepravě). Pokud by Sernam měl naopak prodat svá aktiva v celku, Komise připomíná, že se tyto dvě výše uvedené podmínky, týkající se restrukturalizace společnosti, nepoužijí, vzhledem k tomu, že Sernam nebude působit v současné právní formě a uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(90)
Rozhodnutí Sernam 2 tak pro Sernam SA počítá se dvěma různými scénáři prodeje: prodej celé společnosti Sernam SA (aktiva a pasiva) a prodej pouze aktiv. V prvním případě podléhá společnost, jež nabude aktiva a pasiva, podmínkám uvedeným v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 a v druhém případě se tyto podmínky neuplatňují.
(91)
Dále je nutno připomenout širší souvislosti, do kterých zapadají rozhodnutí Komise Sernam 1 a Sernam 2. Sernam SA byla trvale ztrátová společnost, jež využívala podpor státu na provoz, které jí vyplácela mateřská společnost SNCF a které byly pro přežití podniku nezbytné.
(92)
Bylo nutno ukončit umělé přežívání společnosti, která neoprávněně zaujímala podíly na trhu, i když nebyla konkurenceschopná. Z uvedeného vyplývá, že na jedné straně skončila pravidelná pomoc státu společnosti Sernam a na druhé straně měla buď být ukončena narušování hospodářské soutěže vyvolávaná touto pomocí, nebo být provázena vyrovnávacími opatřeními. Mělo tak dojít k vrácení 41 milionů EUR neoprávněných a neslučitelných podpor poskytnutých společnosti Sernam v období 2001-2004 a oproti podpoře na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR měla být ukončena vyrovnávací opatření, čímž by se uvolnily podíly na trhu.
(93)
Komise ovšem hned zpočátku zjišťuje, že způsob, kterým Francie zamýšlela provést rozhodnutí z roku 2004, je přímo v rozporu se sledovanými cíli. Francouzské orgány totiž pod záštitou provádění tohoto rozhodnutí pokračovaly v poskytování provozních podpor, snažily se zachovat hospodářské přežití podniku bez uvolnění podílů na trhu a naopak se pokoušely jeho konkurenční postavení posílit.
(94)
V tomto stádiu je nutno přistoupit k metodickému přezkumu prostředků, které francouzské orgány uplatnily pro dosažení svých cílů.
3.2. ZNEUŽITÍ PODPORY POVOLENÉ ROZHODNUTÍM SERNAM 2
(95)
Francouzské orgány potvrzují, že podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Komise se proto může omezit na ověření, zda Francie dodržela podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2. Pro připomínku tento odstavec zní:
„V případě, že Sernam do 30. června 2005 prodá prostřednictvím transparentního a otevřeného řízení svá aktiva v celku za tržní cenu společnosti, která nemá právní vazbu s SNCF, podmínky odstavce 1 se nepoužijí.“
(96)
Jak bude doloženo následovně, Francie tyto podmínky nedodržela.
3.2.1. Dne 30. června 2005 k převedení činností nedošlo
(97)
Z připomínek francouzských orgánů a prvního stěžovatele vyplývá, že dne 30. června 2005 vedení SNCF pouze v zásadě schválilo pevnou nabídku společnosti Financière Sernam. Memorandum o porozumění, které zavazuje všechny strany podílející se na transakci, bylo přitom podepsáno až 21. července 2005 a různé převodní transakce byly uskutečněny až 17. října 2005.
(98)
Komise z uvedeného dospívá k závěru, že k převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nedošlo nejpozději dne 30. června 2005, jak to přesto vyžadovala podmínka stanovená rozhodnutím Sernam 2. Již tato skutečnost by stačila k závěru, že Francie zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.2. Převedení činností nepředstavuje prodej (27)
(99)
Prodejní smlouva v právních řádech členských států Unie spočívá na zásadách vypracovaných římským právem (emptio venditio). Prodej spočívá v převodu vlastnictví určitého majetku oproti uhrazení určité ceny. Jak zdůrazňuje francouzská vláda v souvislosti s francouzským právem, musí být tato cena pozitivní.
(100)
Transakce, při níž osoba, jež chce převést vlastnictví jednoho nebo více zboží, nabízí jejich nabyvateli peníze, nepředstavuje prodej, ale jiný typ smlouvy.
(101)
V tomto konkrétním případě zaplatila SNCF částku 59 milionů EUR za navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR a společnosti Sernam Xpress ve výši 2 miliony EUR a společnosti Financière Sernam poskytla různé záruky. Uhrazení částky 2 milionů EUR společností Financière Sernam společnostem SNCF a Sernam SA vyrovnává navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress, nikoliv ale ostatní součásti transakce. Smlouvu uzavřenou mezi SNCF a Financière Sernam nelze proto označit za prodejní. Tuto skutečnost francouzské orgány ostatně nepopírají, když vysvětlují, že jednotlivá převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nepředstavují prodej, protože francouzské právo by jim neumožnilo provést prodej, který by vedl k takovému výsledku.
(102)
Komise dochází k závěru, že smlouva uzavřená mezi SNCF a společností Financière Sernam nepředstavuje prodej. Z tohoto důvodu není také dodržen čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, protože k žádnému prodeji nedošlo. Francie proto zneužila podporu podmíněně povolenou rozhodnutím Sernam 2.
3.2.3. Převedení činností nepředstavuje prodej aktiv, ale převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv)
(103)
I za předpokladu, že by převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam představovalo prodej, dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 předpokládá, že se tento prodej týká pouze aktiv a ne celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Uvedené vyplývá z 217. bodu odůvodnění rozhodnutí Sernam 2, který je citován v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí.
(104)
Jak je uvedeno v oddílu 2.4, převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, provedené SNCF, je založeno na využívání společností Sernam SA její dceřiné společnosti Sernam Xpress, kterou plně vlastní a na kterou byla převedena aktiva Sernam SA a také její pasiva s výjimkou některých jejích závazků vůči mateřské společnosti SNCF. Před tímto převodem přistoupila SNCF na navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR a tato disponibilní likvidita byla zahrnuta do převáděných aktiv. Po provedení převodu přistoupila SNCF k navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress v částce 2 milionů EUR. Poté byly akcie společnosti Sernam Xpress prodány společnosti Financière Sernam za stejnou částku (2 miliony EUR).
(105)
Jak je uvedeno v oddílu 2.7.1.3, francouzské orgány odůvodňují nutnost této transakce jak francouzským právem, tak rozhodnutím Sernam 2.
(106)
Zdůrazňují, že celkový výsledek transakce je stejný jako výsledek prodeje aktiv. Je ji prý nutno proto považovat za prodej aktiv Sernam SA v celku, a to ve smyslu čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2.
(107)
Komise dospívá k jinému závěru, a to ze dvou důvodů.
3.2.3.1. Převedení spočívá v převodu aktiv a pasiv v celku v rámci jedné skupiny, po němž následuje prodej akcií (share deal) dceřiné společnosti, jež je nabyla
(108)
Transakce provedená společností SNCF umožnila společnosti Financière Sernam nabýt akcie společnosti Sernam Xpress, a tudíž přistoupit k prodeji akcií („share deal“).
(109)
SNCF sice nejprve provedla transakci označovanou podle francouzských orgánů francouzským právem za „částečný vklad aktiv“ (ve skutečnosti aktiv a pasiv). Ovšem ani v případě oddělené analýzy nelze tuto transakci označit za „prodej aktiv třetí straně“. Uskutečnila se za zápornou cenu ve výši 57 milionů EUR, a nepředstavuje proto prodej (viz oddíl 3.2.2). Netýká se navíc pouze aktiv, ale také všech pasiv, s výjimkou některých závazků Sernam SA vůči své mateřské společnosti SNCF. Jednalo se tak o převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) a ne o prodej pouhých aktiv (viz také oddíl 3.2.3.2).
(110)
Nakonec bylo toto převedení provedeno na dceřinou společnost v plném vlastnictví, kterou byla společnost Sernam Xpress, tedy subjekt vytvořený ad hoc a určený k převzetí aktiv a pasiv společnosti Sernam SA s jediným cílem, aby byla sama prodána společnosti Financière Sernam. Tento vklad tak nebyl učiněn do třetího podniku, který by byl na SNCF nezávislý.
(111)
Akcie společnosti Sernam Xpress byly poté prodány společnosti Financière Sernam, což také nepředstavuje prodej aktiv třetí straně, ale převedení akcií nebo-li share deal (a tedy převedení celého podniku).
(112)
Žádná z transakcí provedených SNCF proto nepředstavuje prodej aktiv společnosti Sernam SA v celku společnosti bez právní vazby na SNCF, a podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nebyly tudíž splněny.
3.2.3.2. Převedení se neomezuje na aktiva, ale zahrnuje celou společnost SA (aktiva a pasiva)
(113)
Bod odůvodnění č. 217 rozhodnutí Sernam 2 uvedený v 89. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí stanoví jasné rozlišení mezi prodejem aktiv na jedné straně a prodejem celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv) na straně druhé. Z tohoto bodu odůvodnění jasně vyplývá, že pokud by francouzské orgány musely, jak měly v úmyslu v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, přistoupit na prodej celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv), měly za povinnost dodržet podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2.
(114)
Výsledkem různých převodních transakcí je, že společnost Financière Sernam nabytím společnosti Sernam Xpress získává v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2 všechna aktiva a pasiva společnosti Sernam SA kromě následujícího: na jedné straně se aktiva navýšila vložením částky 57 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam SA a 2 milionů EUR ve prospěch společnosti Sernam Xpress (viz také oddíl 3.2.4 tohoto rozhodnutí) a jednak se pasiva snížila o výši akcionářské půjčky získanou společností Sernam SA od skupiny SNCF, která odpovídala pasivu za zrušení smlouvy „IBM - GPS“, a o částku závazku vrácení neslučitelné podpory ve výši 41 milionů EUR.
(115)
Tyto okrajové úpravy ovšem nemohou zastřít skutečnost, že zásadní část aktiv a pasiv společnosti Sernam SA byla skutečně převedena nejprve na společnost Sernam Xpress a poté na společnost Financière Sernam.
(116)
Převedení činností tak nepředstavuje prodej aktiv ale, až na některé výjimky, převedení celé společnosti Sernam SA (aktiv a pasiv). Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy, a to také z tohoto důvodu.
3.2.4. Převedení se neomezuje na aktiva vlastněná společností Sernam SA v okamžiku přijetí rozhodnutí Sernam 2, ale byla navýšena o částku 59 milionů EUR
(117)
Na straně aktiv Komise rovněž zaznamenává, že navýšením kapitálu společností Sernam SA a Sernam Xpress došlo k přidání částky ve výši 59 milionů EUR a že při zohlednění úhrady ve výši 2 milionů EUR společností Financière Sernam představuje tento dodatek z hospodářského hlediska částku 57 milionů EUR. Takový dodatek k aktivům čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 nepovoluje.
3.2.5. Převedení činností neproběhlo prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení
(118)
Francouzské orgány nejprve připravily otevřené a transparentní řízení. Na konci tohoto řízení ovšem SNCF neobdržela žádnou závaznou nabídku.
(119)
Po neúspěšném otevřeném a transparentním řízení byla smlouva ohledně různých převodů činností společnosti Sernam SA uzavřena se společností Financière Sernam. Protože se posledně jmenovaná společnost nezúčastnila jako taková a nezávislým způsobem otevřeného a transparentního řízení, převedení činností prostřednictvím otevřeného a transparentního řízení se tak nakonec neuskutečnilo.
(120)
Podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 tak nebyly dodrženy rovněž z tohoto důvodu.
3.2.6. Cíl prodeje aktiv nebyl dodržen
(121)
Rozhodnutí Sernam 2 vysvětluje ve svém bodě odůvodnění č. 217 cíl prodeje aktiv takto:
„Sernam […] uvolní své části trhu ve prospěch nezávislého nabyvatele (který bude moci de facto pokračovat ve své činnosti s aktivy Sernamu).“
(122)
Cílem prodeje aktiv tak bylo uvolnění částí trhu a aktiv společnosti Sernam SA a zároveň umožnit třetímu subjektu tato aktiva používat. Prodej aktiv měl tedy za cíl přerušit hospodářskou činnost společnosti Sernam SA.
(123)
V tomto konkrétním případě nabylo ovšem celou společnost Sernam SA její vedení, které se seskupilo v budoucí společnosti Financière Sernam. Nepřerušení hospodářské činnosti je úplné. Podnik je zbaven značné části svého dluhu a získal volný kapitál ve výši 59 milionů EUR, z nichž 57 milionů připadá z hospodářského hlediska na SNCF. Kromě skutečnosti, že provedená transakce nedodržuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2, neumožňuje navíc ani dosáhnout cílů sledovaných tímto rozhodnutím. Vede naopak k posílení hospodářského subjektu, které může zhoršit narušení hospodářské soutěže, zatímco opatření uložená rozhodnutím měla za cíl právě jeho zmírnění.
3.2.7. Argumenty předložené Francií neumožňují prokázat dodržení čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2
(124)
Tvrzení Francie, podle nějž transakce brány jako celek údajně odpovídají prodeji aktiv v celku, nelze přijmout. Prvním příznačným rysem prodeje aktiv v celku je již z jeho podstaty skutečnost, že nemůže být založen na prodeji akcií. Komise proto nemůže přijmout tvrzení, podle nějž se několik různých právních aktů (částečný vklad aktiv a pasiv a následující share deal) rovná jednomu danému právnímu aktu (prodej aktiv), pokud jeden ze skutečně provedených právních aktů představuje vyvrácení hledaného právního aktu.
(125)
Stejně tak nelze přijmout tvrzení, podle nějž francouzské právo neumožňuje přímý prodej aktiv společnosti Sernam SA společnosti Financière Sernam. Zaprvé je nutno připomenout, že rozhodnutí Sernam 2 ponechávalo Francii možnost dvou alternativních řešení, jak toto rozhodnutí provést. Za předpokladu, že by se prodej aktiv ukázal jako nemožný, mohly francouzské orgány stále provést toto rozhodnutí podle možnosti, s níž počítá čl. 3 odst. 1 rozhodnutí Sernam 2 (omezit vlastní činnosti společnosti Sernam SA na pouhou dopravu zásilek po železnici, přičemž by dopravu po silnici zajišťovali subdodavatelé). Zadruhé, pokud by se věřitelské třetí strany skutečně postavily proti prodeji za zápornou cenu, mohlo být na společnost Sernam SA uvaleno kolektivní úpadkové řízení, v jehož rámci by k prodeji aktiv mohlo dojít.
(126)
Pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Francouzské orgány sice dne 24. listopadu 2004 Komisi navštívily a dne 21. prosince 2004 ji dopisem úředně informovaly o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by ovšem popsaly zásadní prvky tohoto postupu, je ale nutno zdůraznit, že Francie v žádném okamžiku Komisi neoznámila změnu plánu restrukturalizace, který Komise ve svém rozhodnutí Sernam 2 podmínečně schválila. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (28) ale ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(127)
Komise ale nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
3.2.8. Závěr: Francie nedodržela článek 3 rozhodnutí Sernam 2 a zneužila podporu ve výši 503 milionů EUR
(128)
Jako závěr zastává Komise názor, že článek 3 rozhodnutí Sernam 2 nebyl dodržen. Došlo proto ke zneužití podpory na restrukturalizaci ve výši 503 milionů EUR, kterou podmíněně povolilo rozhodnutí Sernam 2.
3.2.9. Podpora ve výši 503 milionů EUR není slučitelná s vnitřním trhem
(129)
Protože podporu ve výši 503 milionů EUR příjemce použil za porušení rozhodnutí Sernam 2, není tato podpora na základě tohoto rozhodnutí slučitelná s vnitřním trhem.
(130)
Uvést důvody slučitelnosti podpory přísluší podle judikatury Soudního dvora členskému státu. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, dochází Komise k závěru, že podpora ve výši 503 milionů EUR je neslučitelná s vnitřním trhem a je nutno ji získat zpět, a to navýšenou o úroky ode dne, kdy byla dána k dispozici.
(131)
Toto vrácení musí být vymáháno od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména od společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a byla dříve vykonávána společností Sernam SA (dnes likvidované) a poté společností Sernam Xpress (jejíž majetek byl pohlcen společností Financière Sernam následkem všeobecného převedení majetku). Je nutno se domnívat, že nejprve společnost Sernam Xpress převzala následkem transakce, jež proběhla uvnitř skupiny, všechny části aktiv a část pasiv společnosti Sernam SA. Společnost Sernam Xpress tak pokračovala ve výkonu hospodářské činnosti společnosti Sernam SA (viz rovněž podrobné prokázání v oddílu 3.3). Z důvodu všeobecného převodu majetku představuje poté společnost Financière Sernam právní nástupkyni společnosti Sernam Xpress. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, potom pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 503 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
3.3. VRÁCENÍ PODPORY VE VÝŠI 41 MILIONŮ EUR
(132)
Státní podpora ve výši 41 milionů EUR, kterou měla Francie od jejího příjemce získat zpět na základě rozhodnutí Sernam 2, byla zapsána do pasiv likvidace společnosti Sernam SA.
(133)
Francouzské orgány se domnívají, že podle článku 4 rozhodnutí Sernam 2 má údajně převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam prostřednictvím řízení, jež označují za otevřené a transparentní, za následek omezení povinnosti vrácení pouze na společnost Sernam SA.
(134)
Článek 4 rozhodnutí Sernam 2 zní takto:
„Veškerý dílčí nebo celkový prodej Sernamu musí být proveden za tržní cenu a prostřednictvím transparentního řízení, otevřeného všem konkurentům. Za těchto podmínek připadne společnosti Sernam, pokud bude nadále existovat, úhrada podpory 41 mil. EUR.“
(135)
Článek 4 rozlišuje, zda došlo či nedošlo k přerušení hospodářské činnosti společnosti Sernam. V případě zrušení této činnosti není nutno vrácení vymáhat od stran, které nabyly aktiva za tržní cenu v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(136)
Komise vedle toho zaznamenává, že Soudní dvůr a Tribunál ve svých judikaturách přikládají těmto stejným faktorům rozhodující význam.
(137)
Rozsudek ve věci SMI (29) rozlišuje v případě prodeje činností, jež byly příjemcem podpory, dvě možnosti, a to prodej podílů v podniku, po němž si podnik, který byl příjemcem podpory, zachová svou právní subjektivitu (share deal), a prodej všech nebo části aktiv podniku jinému podniku, po němž hospodářská činnost, jež byla příjemcem podpory, není nadále vykonávána stejnou právnickou osobou (asset deal).
(138)
Pokud jde o share deal, Soudní dvůr rozhodl, že: (30)
„[…] je v případě, že podnik, který obdržel protiprávní podporu, je získán za tržní cenu, tj. za nejvyšší cenu, kterou by byl ochoten zaplatit soukromý investor za normálních podmínek hospodářské soutěže za tuto společnost ve stavu, v němž se - zejména po obdržení státní podpory - nachází, prvek podpory hodnocen za tržní cenu a zahrnut do kupní ceny. Za těchto podmínek nelze mít za to, že nabyvatel byl zvýhodněn ve vztahu k ostatním hospodářských subjektům na trhu (v tomto ohledu viz rozsudek ze dne 20. září 2001 ve věci Banks, C-390/98, Sb. rozh., s. I-6117, bod č. 77).
Pokud jde o tento konkrétní příklad, podnik, jemuž byly poskytnuty protiprávní státní podpory, si zachoval svou právní subjektivitu a nadále vykonává na svůj účet činnosti dotované státními podporami. Tento podnik si proto běžně zachová konkurenční výhodu spojenou s uvedenými podporami, a proto je to právě on, kdo musí být povinen vrátit částku rovnající se výši těchto podpor. […]“
(139)
Pokud jde o asset deal, pokračuje Soudní dvůr takto: (31)
„Je samozřejmě možné, aby se v případě, kdy jsou vyčleněné podniky založeny za účelem zachování kontinuity části činnosti podniku, který obdržel podporu a který vyhlásil úpadek, v případě nutnosti rovněž od těchto podniků požadovalo navrácení dotyčné podpory, pokud se zjistí, že nadále využívají konkurenční výhodu spojenou se získáním podpory. Mohlo by tomu být tak zejména v případě, kdy tyto podniky přistupují ke skupování aktiv společnosti v likvidaci, aniž by za ně hradily cenu odpovídající tržním podmínkám, nebo pokud se prokáže, že vznik těchto podniků měl za důsledek obejití povinnosti vrátit tyto podpory.“
(140)
Stejné rozlišení lze nalézt v rozsudku ve věci Seleco (32). V tomto rozsudku Soudní dvůr potvrzuje, že Komise může být dovedena k požadavku, aby se vrácení neomezovalo na původní podnik, ale bylo rozšířeno i na podnik, který zaručuje jeho neomezené trvání prostřednictvím výrobních prostředků, které na něj byly převedeny, umožní-li určité prvky tohoto převodu konstatovat, že mezi těmito dvěma entitami existuje hospodářská návaznost. Pro účely zjištění hospodářské návaznosti Soudní dvůr uznal rovněž relevantnost těchto ukazatelů: předmět převodu (aktiva a pasiva, zachování pracovní síly, seskupená aktiva), cena převodu, totožnost akcionářů nebo majitelů nástupnického a původního podniku, okamžik, kdy k převodu došlo (po zahájení vyšetřování, zahájení řízení nebo konečném rozhodnutí) nebo dále ekonomickou logiku operace (33).
(141)
Je vhodné rovněž zdůraznit, že prodeje aktiv ve věcech SMI a Seleco proběhly v rámci kolektivního úpadkového řízení pod dohledem soudce. Týkaly se pouze části aktiv podniků v kolektivním úpadkovém řízení. Podle Soudního dvora navíc nebylo prokázáno, že neproběhly za tržních podmínek.
(142)
Soud prvního stupně analyzoval případ asset deal v rozsudku ve věci CDA (34) a ověřoval zejména, zda v tomto konkrétním případě existují skutečnosti, které by mohly vést k závěru o obejití příkazu k navrácení pomocí částečného prodeje aktiv. Soud prvního stupně usoudil, že v tomto konkrétním případě Komise podobný úmysl neprokázala a že společnost CDA účinně nevyužívala konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním podpor. Soud prvního stupně postavil toto zjištění na dvou věcných skutečnostech: prodej byl omezen na část aktiv prodaných v celku a tento postup (tj. prodej v celku) umožnil získat vyšší částku, než by bylo možno získat při odděleném prodeji jednotlivých částí dotyčných aktiv.
(143)
Za účelem zjištění, zda je nutno rozšířit navrácení na společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster, je proto třeba přezkoumat převedení činností Sernam SA na Financière Sernam z hlediska kritérií vypracovaných Soudním dvorem a Soudem prvního stupně.
(144)
Pokud jde nejprve o převod všech aktiv a pasiv kromě tří finančních pasiv (akcionářská půjčka získaná společností Sernam SA od skupiny SNCF, pasivum spojené se zrušením smlouvy „IBM - GPS“ a povinnost vrátit neslučitelnou podporu ve výši 41 milionů EUR) ze společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress, Komise zjišťuje, že se tento převod týkal celého podniku (viz oddíl 3.2.3). Mezi společnostmi Sernam SA a Sernam Xpress proto existuje hospodářská návaznost. Tato skutečnost odlišuje tento konkrétní případ od skutečností, jež vedly k rozsudkům ve věcech SMI, Seleco a CDA, které se týkaly pouze prodeje části aktiv. K převodu navíc došlo v rámci skupiny. Proběhl po konečném rozhodnutí Komise, kterým se nařizovalo vrácení podpory, a jeho jedinou ekonomickou logikou bylo umožnit pokračování činnosti společnosti Sernam, aniž by se přitom musely splnit podmínky uložené v článku 3 rozhodnutí Sernam 2. Jsou proto splněna všechna kritéria prokazující hospodářskou návaznost ve smyslu rozhodnutí a rozsudku ve věci Seleco.
(145)
Komise mimochodem konstatuje, že převod na společnost Sernam Xpress neodpovídá tržním podmínkám. Převod na společnost Sernam Xpress byl uskutečněn za zápornou cenu a nebyl výsledkem otevřeného a transparentního řízení (viz oddíl 3.2.5). K záporné ceně ve výši 57 milionů EUR, jež je pojata jako provozní podpora na pokrytí ztrát společnosti Sernam Xpress za období 2005-2008 (35), je nutno připočítat odepsání pohledávky SNCF vůči Sernam SA ve výši 38,5 milionu EUR (viz 27. bod odůvodnění). Komise nakonec také zjišťuje, že u pasiv, která zůstávají ve společnosti Sernam SA, se jedná o dluhy vůči třetím stranám a ne vůči SNCF. Vložením kapitálu ve výši 57 milionů EUR umožnila SNCF společnosti Sernam Xpress uhradit tyto pohledávky v celém jejich rozsahu, a to alespoň za období 2005-2008. Pokud by ale SNCF prodala pouze aktiva za kladnou cenu, byly by dluhy Sernam SA vůči třetím stranám uhrazeny pouze do výše příjmu z prodeje. Tato skutečnost je dodatečným důkazem toho, že smluvní vyváženost mezi SNCF a společností Financière Sernam neodpovídá tržním podmínkám.
(146)
Je také nutno konstatovat, že záporná cena ve výši 57 milionů EUR je vyšší než nejlepší nabídka při neúspěšném nabídkovém řízení, kdy záporná cena dosáhla výše 56,4 milionů EUR (nabídka v druhém kole [zájemce 5]).
(147)
Převod umožnil, aby se společnost Sernam Xpress vyhnula příkazu k vrácení částky 41 milionů EUR, kterým byla zatížena společnost Sernam SA, a umožnil jí dále pokračovat v činnostech společnosti Sernam SA, aniž by tuto podporu musela vracet a aniž by musela dodržet podmínky článku 3 rozhodnutí Sernam 2.
(148)
Z těchto důvodů dochází Komise k závěru, že převod činností společnosti Sernam SA na společnost Sernam Xpress měl za následek, že si společnost Sernam Xpress zachovala účinné využívání konkurenčního zvýhodnění spojeného se získáním poskytnutých podpor. Mezi oběma společnostmi existovala totiž hospodářská návaznost a u převodu se jedná o obejití příkazu k navrácení, kterým byla zatížena společnost Sernam SA.
(149)
Jak je vysvětleno v rozsudcích ve věcech SMI a Seleco, prodej akcií společnosti, jež je příjemcem protiprávní podpory, akcionářem třetí osobě nemá vliv na povinnost získat podporu zpět od společnosti, jež je jejím příjemcem. Prodej podílů společnosti Sernam Xpress společnosti Financière Sernam neměl proto za následek zbavení společnosti Sernam Xpress povinnosti vrátit podporu ve výši 41 milionů EUR.
(150)
Po spojení Sernam Xpress a Financière Sernam přešla povinnost vrácení na společnost Financière Sernam. Tato společnost a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnosti společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory ve výši 41 milionů EUR, která byla původně poskytnuta společnosti Sernam SA.
(151)
Z důvodů vysvětlených výše v bodě 3.4 nelze kromě toho přijmout tvrzení francouzských orgánů vycházejících z uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství.
3.4. NOVÉ PODPORY POSKYTNUTÉ SPOLEČNOSTI SERNAM XPRESS
(152)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 počítá s určitým počtem opatření, která mohou představovat nové podpory (viz výše 36. bod odůvodnění). Komise musí ověřit, zda tato opatření představují nové podpory, a pokud ano, zda je lze prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem.
(153)
Podle francouzských orgánů by měla být všechna tato opatření v souladu se zásadou soukromého investora v tržním hospodářství. SNCF převedla údajně činnosti společnosti Sernam SA na společnost, jež předložila v otevřeném a transparentním nabídkovém řízení nejlepší nabídku a tato nabídka, byť spočívala v záporné ceně, má být pro stát jako akcionáře méně nákladná než likvidace společnosti Sernam.
(154)
Komise soudí, že v případě, kdy se má získat podpora zpět, nelze zásadu soukromého investora uplatňovat. Při vymáhání podpory stát jedná na základě povinností, které mu podle unijního práva přísluší, a ne jako akcionář.
(155)
Komise ostatně zaznamenává, že čl. 3 odst. 2 rozhodnutí Sernam 2 chápal prodej aktiv jako ekvivalent vyrovnávacích opatření uložených v čl. 3 odst. 1. Podle bodu č. 40 pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (36) nelze postoupení ztrátové činnosti považovat za vyrovnávací opatření. Záporná cena dohodnutá mezi SNCF a společností Financière Sernam ukazuje, že se jedná o postoupení ztrátové činnosti, které nelze považovat za rovnocenné vyrovnávacímu opatření. V tomto případě odpovídá záporná cena provozní podpoře poskytnuté podniku, která již z podstaty nemůže omezit narušení hospodářské soutěže.
(156)
Pokud by se mělo přijmout stanovisko zastávané Francií, Francie by se mohla vyhnout povinnosti získat zpět od společnosti Sernam SA a jakékoliv jiné společnosti, která pokračuje v její hospodářské činnosti, podporu ve výši 41 milionů EUR prohlášenou za neslučitelnou rozhodnutím Sernam 2 a dále také podporu ve výši 503 milionů EUR, jež byla zneužita. Takový výsledek by byl v jasném rozporu s judikaturou Soudního dvora, podle níže je členský stát vyzván, aby získal zpět podporu neprodleně za použití všech dostupných právních prostředků, a to včetně zabavení aktiv podniku a případně jeho vyhlášení v úpadku, pokud dotyčné vrácení není schopen provést (37).
(157)
Přijetí stanoviska zastávaného Francií by rovněž vedlo k diskriminaci mezi soukromým a veřejným podnikem. Zatímco by stát vymáhal vrácení od soukromého podniku, a to v případě potřeby až do jeho likvidace, mohl by se veřejný podnik tomuto údělu vyhnout pouze proto, že je pro stát méně nákladné jej prodat za zápornou cenu než získat zpět protiprávní a neslučitelné podpory, které podnik získal.
(158)
Z těchto důvodů Komise soudí, že se Francie nemůže odvolávat na zásadu soukromého subjektu v tržním hospodářství, aby se vyhnula tomu, že opatření, s nimiž počítá memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005, mohou být označena za státní podporu.
(159)
Je proto nutno zjistit, zda dotyčná opatření poskytla společnosti Sernam Xpress nebo společnosti Financière Sernam zvýhodnění. Protože se oba tyto podniky později spojily, není nutno rozlišovat mezi zvýhodněním jednoho nebo druhého z nich. Jsou splněna tři další kritéria přítomnosti podpory: opatření jsou poskytnuta z prostředků veřejného podniku, tj. SNCF; SNCF představuje veřejnoprávní subjekt (organisme de droit public - EPIC) a jako takový podléhá těsné kontrole státu; poskytnutí výhody je proto přičitatelné státu. Protože Sernam Xpress/Financière Sernam provozují činnost v oblasti silniční dopravy, která je v rámci Unie otevřena hospodářské soutěži, zvýhodnění může tuto soutěž narušit a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
3.4.1. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA ve výši 57 milionů EUR společností SNCF
(160)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam SA o částku 57 milionů EUR provedeném společností SNCF získala Sernam SA značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Tato výhoda byla později převedena společně s ostatními aktivy a pasivy na společnost Sernam Xpress.
3.4.2. Navýšení kapitálu společnosti Sernam Xpress ve výši 2 milionů EUR společností SNCF
(161)
Navýšením kapitálu společnosti Sernam Xpress o částku 2 miliony EUR provedeném společností SNCF získala Sernam Xpress značnou finanční výhodu, které se jejím konkurentům nedostalo. Komise ale bere na vědomí, že SNCF obdržela od společnosti Financière Sernam platbu ve výši 2 milionů EUR, což vyrovnává navýšení kapitálu o částku 2 miliony EUR, která tím pádem zvýhodnění neposkytla.
3.4.3. Odepsání pohledávek SNCF vůči společnosti Sernam SA
(162)
Jak je vysvětleno v 33. bodě odůvodnění, převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam nezahrnuje dvě pohledávky SNCF vůči společnosti Sernam SA v celkové výši 38,5 milionu EUR. Odepsáním těchto pohledávek poskytuje SNCF společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam zvýhodnění ve stejné výši.
3.4.4. Záruky poskytnuté společností SNCF
(163)
Při převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam poskytla SNCF tyto záruky:
-
zavázala se dokončit ve stanovené lhůtě výstavbu zvláštního závodu (ve městě Valenton), který je nutný pro provozování nové koncepce dopravy zásilek po železnici, tzv. „Train bloc express“ (dále jen „TBE“), a to s pokutou ve výši 1 milionu EUR v případě zpoždění,
-
zavázala se uhradit případný růst nájmů u nových provozoven s rozdílem omezeným na nejvýše 3 miliony EUR,
-
prodloužila o tři roky nárok na návrat do mateřského podniku […] železničářů, kteří byli vysláni na práci v rámci společnosti Sernam,
-
prodloužila o tři roky sociální protokol, jenž zaručuje […] zaměstnancům společnosti Sernam převedení na nová pracovní místa v rámci SNCF v případě jejich propuštění (společností Sernam),
-
SNCF zaručila „trvání TBE“ (38) a přístup k tomuto typu vlaku (39). V tomto rámci zaplatila SNCF společnosti Sernam Xpress částku 3 miliony EUR.
(164)
Pokud jde o první dvě záruky, je zřejmé, že Sernam Xpress/la Financière Sernam výhodu poskytují. Bez těchto záruk by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam tyto náklady nemohly samy nést.
(165)
Pokud jde o záruky ohledně TBE, Komise soudí, že pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam výrazně snižují riziko. Poskytují jim proto výhodu.
(166)
Podle Francie má ze záruky poskytnuté železničářům vlastně prospěch SNCF. SNCF totiž vyslala určitý počet železničářů pracovat do společnosti Sernam SA. Náklady spojené s těmito železničáři nesla společnost Sernam SA a tito železničáři měli nárok vrátit se do SNCF na pouhou žádost. Vzhledem k obavám, které mohla vyvolat případná privatizace, SNCF prodloužila dobu, během níž mohli železničáři uplatnit tento nárok, aby zabránila jejich masivnímu návratu, jež by byl pro SNCF nákladnější.
(167)
Komise se domnívá, že bez této záruky by železničáři s velkou pravděpodobností skutečně požádali v okamžiku převedení činností o návrat do SNCF. Společnost Sernam Xpress by je musela nahradit novými zaměstnanci se statusem pracovníků soukromého sektoru. Komise považuje v tomto konkrétním případě za pravděpodobné, že by mzdy těchto nových pracovníků byly nižší než mzdy železničářů, což by vyrovnalo dodatečné náklady, které by společnosti Sernam Xpress vznikly kvůli omezenější zkušenosti těchto nových zaměstnanců nebo kvůli potížím najmout jich vysoký počet za velmi krátkou dobu.
(168)
Pokud jde o prodloužení záruky převedení na nová pracovní místa na tři roky, Francie se domnívá, že představuje osobní právo poskytnuté SNCF některým zaměstnancům. Ani společnost Financière Sernam a ani společnost Sernam Xpress nebyly údajně stranami této dohody.
(169)
Komise tuto analýzu nesdílí. Díky této záruce je totiž výhodnější zůstat zaměstnán během dotyčného období u společnosti Sernam Xpress, aniž by tato společnost nesla jakékoliv dodatečné náklady.
(170)
Komise dochází k závěru, že záruky poskytnuté SNCF v memorandu o porozumění ze dne 21. července 2005 poskytují, s výjimkou záruky železničářům, společnostem Sernam Xpress/Financière Sernam výhodu.
(171)
Zatímco hodnotu prvních tří záruk lze snadno vyčíslit (1 milion EUR, 3 miliony EUR a 3 miliony EUR), v případě záruky zařazení zaměstnanců na nová místa tomu tak není. Francie by měla stanovit zvýšení mezd, které by společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam musely zaměstnancům poskytnout, aby dosáhly stejný cíl, kdyby tato záruka neexistovala.
3.4.5. Prodejní cena
(172)
Ve 164. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení si Komise položila otázku, zda záporná cena „uhrazená“ společností Financière Sernam skutečně odpovídala tržní hodnotě. V tomto ohledu bere Komise na vědomí, že mezitím došlo ke spojení společností Sernam Xpress a Financière Sernam a že případná podpora společnosti Financière Sernam v podobě příliš vysoké záporné ceny nepřesáhla 57 milionů EUR podpory, již obdržela společnost Sernam Xpress jako novou podporu. Tím není nadále nutno vyslovit se k otázce případné podpory kupci.
3.4.6. Závěr k přítomnosti nových podpor
(173)
Opatření memoranda o porozumění ze dne 21. července 2005 popsané v tomto oddílu 3.4 představují nové podpory pro společnosti Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Neslučitelnost s vnitřním trhem a navrácení
(174)
Podle judikatury Soudního dvora přísluší členskému státu, aby uvedl důvody slučitelnosti určité podpory. Protože Francie žádné důvody slučitelnosti neuvedla, Komise dochází k závěru, že tyto podpory jsou neslučitelné s vnitřním trhem a je nutno je získat zpět navýšené o úroky.
(175)
Toto navrácení se musí provést u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností, a to zejména společností Sernam Services a Aster, které dnes pokračují v hospodářské činnosti, jež byla příjemcem podpory a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (sloučená se společností Financière Sernam).
3.5. ZRUŠUJÍCÍ DOLOŽKA
(176)
Memorandum o porozumění ze dne 21. července 2005 obsahuje zrušující doložku pro případ záporného rozhodnutí Komise během pěti roků od jeho uzavření. Tato doložka by mohla rovněž představovat novou podporu. V podobném případě by ale náprava spočívala v její nepoužitelnosti. Protože doložka nebyla uplatněna, bylo tohoto cíle dosaženo. Dotyčnou doložku proto není nutno dále analyzovat.
3.6. OPRÁVNĚNÁ DŮVĚRA
(177)
Tvrzení uváděné francouzskými orgány, podle nějž kroky (jako jejich návštěva u Komise dne 24. listopadu 2004 a jejich dopis ze dne 21. prosince 2004) podniknuté v dobré víře vedly ke vzniku oprávněné důvěry ohledně souladu převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam s rozhodnutím Sernam 2 a unijním právem, nelze přijmout.
(178)
Informace sdělené Francií se totiž omezily na informování Komise o rozhodnutí prodat aktiva v celku, aniž by popisovaly zásadní skutečnosti převodu aktiv společnosti Sernam SA. Zejména informační zpráva Komisi ze dne 21. prosince 2004 se omezuje na uvedení některých skutečností týkajících se organizace postupu postoupení aktiv a na jeho otevřenou a transparentní povahu s cílem uskutečnit prodej za tržní cenu do 30. června 2005.
(179)
Komise nebyla tehdy upozorněna na žádnou z následujících skutečností:
1)
na skutečnost, že plánované postoupení spočívá v převodu aktiv a pasiv v rámci skupiny na jiný právní subjekt (Sernam Xpress) s jeho následným postoupením (share deal);
2)
na skutečnost, že s aktivy bude postoupena také část pasiv a že v pasivech společnosti Sernam SA zůstane pouze příkaz k navrácení podpory ve výši 41 milionů EUR a pohledávky SNCF v částce 38,5 milionu EUR;
3)
na skutečnost, že Francie byla v případě nabídky na převzetí za zápornou cenu ochotna navýšit kapitál společností Sernam SA a Sernam Xpress.
(180)
Bez informací o těchto skutečnostech Komise nemohla předvídat způsob, jakým Francie rozhodnutí Sernam 2 nakonec provedla. Informační zpráva ze dne 21. prosince 2004 naopak naznačuje, že postoupení bude provedeno bez rozlišování mezi pasivy a za kladnou cenu, protože se v ní uvádí, že „jakmile bude postoupení uskutečněno, budou příjmy, které takto vzniknou, použity na úhradu pasiv právnické osoby Sernam, včetně neslučitelné podpory, a to v rámci obvyklých vnitrostátních postupů“.
(181)
Pokud se vzhledem k záporné povaze cen nabídnutých za aktiva společnosti Sernam ukázala eventualita navýšení kapitálu (prvek 3) až při obdržení nabídek, Francie si musela být při vypracování své informační zprávy ze dne 21. prosince 2004 vědoma alespoň možnosti prodeje aktiv s částí pasiv (prvek 2). Ať je tomu jakkoliv, francouzské orgány se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru, aniž by samovolně informovaly Komisi dne 21. prosince 2004 nebo později o těchto zásadních skutečnostech.
(182)
Konečně a především je nutno zdůraznit, že pokud měly francouzské orgány potíže s provedením rozhodnutí Sernam 2, měly se obrátit na Komisi, aby v dohodě s ní dospěly k řešení ohledně jiného postupu, a to na základě zásady loajální spolupráce stanovené v čl. 4 odst. 3 SEU. Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (40) ve svém oddílu 3.2.3 potvrzují, že při uplatnění této obecné zásady se členský stát nesmí odchýlit od plánu restrukturalizace bez předchozího oznámení a souhlasu Komise.
(183)
Komise navíc nikdy nevyslovila souhlas s převedením činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam, které Francie provedla.
(184)
Komise proto dochází k závěru, že Francie a ani příjemci podpory se nemohou nijak dovolávat s poukazem na oprávněnou důvěru.
4. NAVRÁCENÍ
(185)
Komise dospěla k závěru, že podmínky rozhodnutí Sernam 2 nebyly dodrženy. Ve smyslu článku 16 nařízení č. 659/1999 proto došlo ke zneužití opatření podpory povolených rozhodnutím Sernam 2. Protože Francie neuvedla pro tyto podpory důvody jejich slučitelnosti, jedná se o podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Francie proto musí přijmout veškerá opatření, aby tyto podpory s úroky získala zpět.
(186)
Výše těchto opatření podpory dosahuje částky 503 milionů EUR. Tato částka se skládá na jedné straně z různých podpor na restrukturalizaci ve výši 2 938 milionů franků, tj. 448 milionů EUR. Tyto podpory jsou uvedeny v tabulce č. 3 rozhodnutí ze dne 30. dubna 2003 a jejich hlavní prvky jsou přeneseny do níže uvedené tabulky:
(v milionech francouzských frank?)
P?vodní kapitál
44
Financování ztrát za rok 2000
698
Financování ztrát za rok 2001
252
Financování restrukturalizace: vklad SNCF
1 300
Financování restrukturalizace: akcioná?ská p?j?ka SNCF
250
Nadnáklady spojené se železni?á?i
394
Podpora na restrukturalizaci celkem
2 938
(187)
K dosažení částky 503 milionů EUR je nutno přidat výši podpor vyplacených v rámci smluv o dopravě zavazadel a tisku ve výši 34 milionů EUR a v rámci smluv o dodávkách v celkové výši 21 milionů EUR.
(188)
Pro více podrobností se odkazuje na rozhodnutí Sernam 1 ze dne 23. května 2001.
(189)
Za účelem provedení navrácení podpory s okamžitým účinkem sdělí francouzské orgány den, kdy byla každá podpora dána příjemci k dispozici (41). Počínaje tímto dnem se počítají u každého opatření úroky z vymáhané částky ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004 (42).
(190)
Je nutno získat zpět také podporu ve výši 41 milionů EUR, kterou považovalo za neslučitelnou již rozhodnutí Sernam 2, a to navýšenou o úroky vypočítané stejnou metodou.
(191)
Navýšení kapitálu ve výši 57 milionů EUR, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují rovněž státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem. Tyto nové podpory je nutno získat zpět navýšené o úroky vypočítané stejnou metodou. Pokud jde o způsob výpočtu částek k navrácení, Komise odkazuje na body odůvodnění č. 171 a 189 tohoto rozhodnutí.
(192)
Při stanovení částky podpory k navrácení může Francie zohlednit případné částky, které SNCF obdržela v rámci úpadku společnosti Sernam SA na základě splacení podpory ve výši 41 milionů a úroků s ní spojených a/nebo akcionářské půjčky a úroků s ní spojených.
(193)
Pokud by SNCF získala celkové splacení všech svých pohledávek, Francie zohlední případné částky získané SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA pouze úměrně poměru mezi částkou obou opatření podpory, jež byly zaevidovány, a celkovou částkou pohledávek zapsaných do pasiv společnosti Sernam SA.
(194)
Tato vrácení, a to včetně vrácení podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress, se provedou u společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster, jež dnes pokračují v hospodářské činnosti, která byla příjemcem podpor a kterou dříve vykonávala společnost Sernam Xpress (jež se spojila se společností la Financière Sernam) a před ní společnost Sernam SA.
(195)
Je nepochybné, že společnost Sernam Xpress a její provozní dceřiné společnosti Sernam Services a Aster pokračovaly v hospodářské činnosti společnosti Sernam SA, protože převedení činností společnosti Sernam SA na společnost Financière Sernam provedené Francií se uskutečnilo právě s tímto záměrem. Z jednotlivých prvků případu vyplývá, že společnosti Sernam Xpress, Sernam Services a Aster opravdu pokračovaly v provozování činnosti, jež byla příjemcem podpory, a to podle platného obchodního plánu společnosti Sernam SA a se stejnými zaměstnanci. Společnost Financière Sernam poté dne 30. června 2011 zrušila jako jediný společník společnost Sernam Xpress a převzala její majetek. Společnost Financière Sernam tak představuje právního nástupce společnosti Sernam Xpress a také jejího ekonomického nástupce, protože dnes (společnost Financière Sernam) vlastní a přímo ovládá provozní dceřiné společnosti, jimiž jsou společnosti Sernam Services a Aster. Společnost Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména společnosti Sernam Services a Aster, navíc pokračují v činnostech společností Sernam SA a Sernam Xpress, a mají tak nadále prospěch z podpory. Společnost Sernam Services k tomu v květnu roku 2011 získala vklad aktiv v podobě převodu značky Sernam, jež je ohodnocována na částku 15 milionů EUR, aniž poskytla odpovídající vyrovnání. Pokud jde o společnost Aster, získala na jedné straně v březnu roku 2008 vklad na běžný účet ve výši 5 milionů EUR a tato částka jí byla odepsána v červenci roku 2008; na druhé straně se jí v prosinci roku 2011 dostalo navýšení kapitálu v podobě odepsání částky 5 599 998 EUR zapsaných na běžném účtu. Tyto dvě dceřiné společnosti tak byly příjemci podpor původně poskytnutých společnostem Sernam SA a Sernam Xpress nejenom jakožto společnosti, jež jsou součástí skupiny, a kvůli skutečnosti, že pokračují ve výkonu jejích činností, ale také kvůli převodu určitých aktiv nebo opatřením navýšení kapitálu v jejich prospěch.
(196)
Je nutno upřesnit, že sama společnost Sernam SA vznikla přeměnou společnosti Sernam SCS na akciovou společnost na konci roku 2001 (v tomto ohledu viz rozhodnutí Sernam 2, 11. bod odůvodnění). Původním příjemcem části dotyčných podpor tak byla společnost Sernam SCS.
(197)
Protože proti společnosti Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services bylo dne 31. ledna 2012 zahájeno řízení o nuceném vyrovnání a proti společnosti Aster, jež je dceřinou společností Financière Sernam, dne 3. února 2012 konkurzní řízení, francouzské orgány se vyzývají, aby určily částku podpor navýšenou o úroky, kterou je nutno bezodkladně vrátit, aby bylo tyto podpory možno zapsat do pasiv těchto podniků,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory v celkové částce 503 milionů EUR poskytnuté Francií společnosti Sernam SCS (jež se stala společností Sernam SA) a schválené Komisí rozhodnutím 2006/367/ES (43) ze dne 20. října 2004 byly zneužity. Jsou neslučitelné s vnitřním trhem. Z těchto podpor měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti Sernam Services a Aster.
2. Ze státní podpory ve výši 41 milionů EUR, již Francie poskytla společnosti Sernam SCS a kterou rozhodnutí Sernam 2 prohlásilo za neslučitelnou, měly prospěch rovněž společnosti Sernam Xpress a Financière Sernam a její dceřiné společnosti, a to zejména Sernam Services a Aster.
3. Navýšení kapitálu společnosti Sernam SA v částce 57 milionů EUR společností SNCF, odepsání pohledávek vůči společnosti Sernam SA společností SNCF v částce 38,5 milionů EUR a záruky poskytnuté společností SNCF při převedení činností Sernam SA na společnost Financière Sernam, s výjimkou záruky poskytnuté železničářům, představují státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
1. Francie je povinna získat zpět podpory uvedené v článku 1 od společnosti Financière Sernam a jejích dceřiných společností Sernam Services a Aster.
2. Z částek, které je nutno vrátit, běží úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.
3. Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004.
Článek 3
1. Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.
2. Francie provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.
3. V rámci tohoto provedení může Francie zohlednit případné částky vrácené SNCF následkem likvidace společnosti Sernam SA, a to za podmínek uvedených výše.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francie Komisi tyto informace:
a)
den, kdy bylo každé z opatření podpory dáno k dispozici příjemci, celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce u každého z opatření podpory vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých nebo plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady prokazující, že příjemci již bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Francie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Francie předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.
V Bruselu dne 9. března 2012.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 9 maart 2012
betreffende Steunmaatregel SA.12522 (C 37/08) - Frankrijk - Toepassing van de beschikking „Sernam 2”
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2012) 1616)
(Slechts de tekst in de Franse taal is authentiek)
(Voor de EER relevante tekst)
(2012/398/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (VWEU), en met name artikel 108, lid 2, eerste alinea (1),
Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, en met name artikel 62, lid 1, onder a),
Na de belanghebbenden overeenkomstig de voornoemde artikelen te hebben aangemaand hun opmerkingen kenbaar te maken (2),
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. ALGEMENE PROCEDURELE CONTEXT
(1)
Op 23 mei 2001 heeft de Commissie herstructureringssteun goedgekeurd ten behoeve van de commanditaire vennootschap SCS Sernam, die in december 2001 de naamloze vennootschap Sernam SA is geworden (hierna „besluit Sernam 1” genoemd) (3).
(2)
Op 20 oktober 2004 heeft de Commissie een eindbeschikking vastgesteld waarin zij bevestigt dat de bij het besluit Sernam 1 goedgekeurde steun ten bedrage van 503 miljoen EUR onder bepaalde voorwaarden met de interne markt verenigbaar is (hierna „beschikking Sernam 2” genoemd) (4). Deze beschikking vermeldt ook een bijkomende steun van 41 miljoen EUR die onverenigbaar is met de interne markt en door Frankrijk moet worden teruggevorderd.
(3)
Bij schrijven van 24 juni 2005 heeft een eerste belanghebbende derde (hierna „eerste klager” genoemd) bezwaar aangetekend tegen de incorrecte toepassing van de beschikking Sernam 2 (5).
(4)
Op 22 februari 2006 heeft deze eerste klager eveneens een beroep wegens nalatigheid tegen de Commissie ingesteld, aangezien zij op dat ogenblik de klacht nog niet had behandeld.
(5)
Bij schrijven van 10 april 2006 heeft een tweede belanghebbende partij, de onderneming Mory Group (hierna „tweede klager” genoemd) eveneens een klacht ingediend bij de Commissie (6).
(6)
De twee klagers waren in hoofdzaak van oordeel dat de beschikking Sernam 2 incorrect was toegepast en hebben de Commissie verzocht een nieuwe formele onderzoekprocedure in te leiden met betrekking tot de toepassing van de beschikking Sernam 2 door Frankrijk.
(7)
Bij schrijven van 16 juli 2008 heeft de Commissie Frankrijk in kennis gesteld van haar besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure van artikel 108, lid 2, VWEU ten aanzien van de toepassing van de beschikking Sernam 2 door Frankrijk (hierna „besluit tot inleiding van de procedure” genoemd). De Commissie heeft met name haar twijfel geuit over de verenigbaarheid met de beschikking Sernam 2 van de door Frankrijk vastgestelde bepalingen om deze beschikking ten uitvoer te leggen, waarbij zij aangaf dat deze bepalingen mogelijk nieuwe staatssteun bevatten.
(8)
Het besluit van de Commissie tot inleiding van de procedure is in het Publicatieblad van de Europese Unie bekendgemaakt (7). De argumenten van de twee klagers worden er in punt 16 samengevat. Met datzelfde besluit heeft de Commissie belanghebbenden uitgenodigd hun opmerkingen te maken over de toepassing van de beschikking Sernam 2 door Frankrijk.
(9)
Op 8 oktober 2008 hebben de Franse autoriteiten opmerkingen ingediend over het besluit tot inleiding van de procedure.
(10)
De Commissie heeft van belanghebbenden opmerkingen ter zake ontvangen. De eerste klager heeft zijn opmerkingen op 13 november 2008 ingediend. De Franse spoorwegmaatschappij Société nationale des chemins de fer (hierna „SNCF” genoemd) heeft op 6 februari 2009 opmerkingen ingediend. Het beleggingsfonds Butler Capital Partners (hierna „BCP” genoemd) heeft op 9 februari 2009 opmerkingen ingediend. De Commissie heeft de ontvangen opmerkingen op 25 maart 2009 voor een reactie aan Frankrijk doorgezonden; zij heeft het standpunt van de Franse autoriteiten met betrekking tot de opmerkingen van de eerste klager op 7 mei 2009 ontvangen.
(11)
Op 15 maart 2011 heeft de tweede klager de Commissie aangemaand „onderzoekshandelingen” in te stellen om na te gaan of de bepalingen van de beschikking Sernam 2 worden toegepast. De Commissie heeft hierop op 18 mei 2011 geantwoord, waarbij zij heeft uiteengezet welke onderzoekshandelingen zij had verricht sinds het besluit tot inleiding van de procedure was vastgesteld.
(12)
Op 25 november 2009 en 29 november 2011 heeft de Commissie de Franse autoriteiten om aanvullende informatie verzocht. De antwoorden werden respectievelijk op 15 januari 2010 en 25 januari 2012 ontvangen.
1.2. NATIONALE PROCEDURELE CONTEXT
(13)
Op 3 januari 2007 heeft de onderneming Mory group de Franse autoriteiten verzocht twee betalingsbevelen („arrêtés de débet”) uit te vaardigen: 1) het ene ten aanzien van Sernam SA met betrekking tot de steun van 41 miljoen EUR die bij beschikking Sernam 2 onverenigbaar werd verklaard met de interne markt en die, volgens Mory group, niet daadwerkelijk door Frankrijk was teruggevorderd, en 2) het andere ten aanzien van de (niet genoemde) begunstigde van de herstructureringssteun voor Sernam SA die door Frankrijk zou zijn toegekend met het oog op de overdracht van de activa van Sernam SA (voor details over deze overdracht, zie hoofdstuk 2.4 van dit besluit).
(14)
De minister van Economische zaken, Financiën en Industrie heeft de verzoeken van de tweede klager bij brief afgewezen. Voor deze beslissing tot afwijzing heeft Mory group voor de administratieve rechtbank van Parijs een beroep wegens bevoegdheidsoverschrijding ingesteld. Voor zover de Commissie weet, is dit geding nog steeds aanhangig.
(15)
Bovendien werd op 31 januari 2012 een gerechtelijke vereffeningsprocedure ten aanzien van de onderneming Sernam Xpress (hierna „Sernam Xpress” genoemd) ingesteld. Sernam Xpress is de onderneming die tijdens de overdracht van de activa van Sernam SA de niet-financiële activa en passiva van Sernam SA heeft ontvangen (voor details over deze overdracht, zie hoofdstuk 2.4). De handelsrechtbank van Nanterre heeft besloten tot een observatieperiode van zes maanden en een nieuwe zitting op 27 maart 2012 gelast.
2. BESCHRIJVING
2.1. DE ONDERNEMING SERNAM
(16)
Sinds zijn oprichting door de SNCF als een interne afdeling in 1970 bestaan de activiteiten van de onderneming Sernam uit koeriersdiensten en expresvervoer van pakketten en pallets (8).
(17)
Op 1 februari 2000 werden alle activiteiten van Sernam aan een dochteronderneming overgedragen; op die manier werd SCS Sernam (een gewone commanditaire vennootschap) opgericht. Op 21 december 2001 werd SCS Sernam tot een naamloze vennootschap (Sernam SA) omgevormd. In 2005 telde Sernam SA 10 operationele dochterondernemingen en een onderneming voor wegvervoer, Sernam Transport Route.
(18)
Op 17 oktober 2005 heeft Sernam Xpress bij de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam de activa en de niet-financiële passiva van Sernam SA gekregen (voor details over deze overdracht, zie hoofdstuk 2.4). Sernam Xpress was toen voor 100 % in handen van Financière Sernam.
(19)
In 2006 heeft BCP een participatie van 51,8 % in het kapitaal van Sernam Xpress verkregen. Sernam Xpress heeft tegelijkertijd Coulogne verworven, een transportbedrijf dat in Limoges is gevestigd.
(20)
In 2011 waren de ondernemingen Financière Sernam en Sernam Xpress verplicht om hun eigen kapitaal vóór het einde van het boekjaar te verhogen. Aangezien BCP het nodige kapitaal niet inbracht, werden twee transacties uitgevoerd.
(21)
Ten eerste heeft Sernam Xpress in mei 2011 het merk Sernam ingebracht in haar operationele dochter Sernam Services (deze inbreng werd gewaardeerd op 15 miljoen EUR).
(22)
Ten tweede werd op 30 juni 2011 de onderneming Sernam Xpress ontbonden en nam Financière Sernam als enige aandeelhouder het vermogen ervan over (een zogenoemde „overdracht onder algemene titel van het vermogen”).
(23)
De groep Sernam bestaat vandaag bijgevolg uit Financière Sernam en de dochterondernemingen van het vroegere Sernam Xpress, met name het reeds genoemde Sernam Services en de onderneming Aster (hierna „Aster” genoemd). Aster is het vroegere Sernam Transport Route. Sernam Xpress had deze dochteronderneming in december 2005 verkocht en had de koper een omzetgarantie gegeven. In maart 2008 heeft Sernam Xpress de onderneming, die ondertussen haar naam in Aster had gewijzigd, opnieuw overgenomen. Op het ogenblik van de terugkoop heeft Sernam Xpress 5 miljoen EUR op rekening-courant van Aster ingebracht. Dit bedrag op rekening-courant werd Aster op een bijeenkomst in juli kwijtgescholden. In december 2011 heeft Financière Sernam, die inmiddels Sernam Xpress had overgenomen (zie overweging 22), Aster geherkapitaliseerd door 5 599 998 EUR op rekening-courant aan de onderneming af te staan.
(24)
Door de steeds slechter wordende financiële situatie van de groep Sernam werd op 31 januari 2011 een vereffeningsprocedure („procédure de redressement judiciaire”) ten aanzien van Financière Sernam en Sernam Services ingeleid. Op 3 februari 2011 werd voor dochteronderneming Aster de liquidatieprocedure met tijdelijke voortzetting van de activiteiten in gang gezet. De handelsrechtbank van Nanterre heeft besloten tot een observatieperiode van zes maanden en een nieuwe zitting op 27 maart 2012 gelast.
2.2. HET BESLUIT SERNAM 1 VAN 23 MEI 2001
(25)
Bij besluit Sernam 1 heeft de Commissie steun ten bedrage van 503 miljoen EUR goedgekeurd voor de herstructurering van SCS Sernam. Deze steun werd met name goedgekeurd op basis van de toezegging van Frankrijk dat het bedrijf zou worden verkocht. Van het kapitaal van SCS Sernam moest namelijk 60 % worden overgenomen door de maatschappij Géodis SA (9), een op de secundaire markt van de beurs van Parijs genoteerde vervoers- en logistiekonderneming. Géodis had zo volledig en onbeperkt aansprakelijk moeten worden voor de schulden van SCS Sernam (10) en de extra kosten voor de herstructurering van Sernam ten belope van 67 miljoen EUR voor zijn rekening moeten nemen. Van zijn kant verbond SCS Sernam zich ertoe het aantal van zijn bedrijfsvestigingen te verlagen van 107 tot 72 in de periode 1999-2004, zijn omzet met 18 % terug te brengen, zijn personeel in te krimpen en de herstructurering met bovenvermeld budget binnen de gestelde termijn, namelijk vóór begin 2004, uit te voeren.
2.3. DE BESCHIKKING SERNAM 2 VAN 20 OKTOBER 2004
(26)
Bij beschikking Sernam 2 heeft de Commissie vastgesteld dat de bij het besluit Sernam 1 goedgekeurde steun van 503 miljoen EUR op andere voorwaarden werd betaald dan die vastgesteld in het besluit Sernam 1, met name voor de overname van 15 % van SCS Sernam (in plaats van de voorziene 60 %) door Géodis. Géodis heeft bovendien afgezien van zijn eigen bijdrage aan de kosten voor de herstructurering van de onderneming ten belope van 67 miljoen EUR.
(27)
In het licht hiervan heeft de Commissie voorwaarden opgelegd voor de goedkeuring van de 503 miljoen EUR herstructureringssteun voor Sernam SA. Artikel 3 van de beschikking Sernam 2, dat deze voorwaarden bevat, luidt als volgt:
„Artikel 3
1. Behoudens de bepaling van lid 2 zal aan de volgende voorwaarden moeten worden voldaan:
a)
Sernam mag haar activiteiten op het gebied van koeriersvervoer per spoor alleen ontwikkelen volgens het concept van de Train bloc express, „TBE”. De SNCF geeft op dit punt de garantie dat zij aan elke exploitant die hierom vraagt dezelfde voorwaarden biedt als de voorwaarden die aan Sernam verleend zijn voor de ontwikkeling van het vrachtvervoer per spoor „TBE”.
b)
Daar staat tegenover dat Sernam de komende twee jaar, te rekenen vanaf de datum van kennisgeving van deze beschikking, haar eigen wegvervoersmiddelen en diensten integraal moet vervangen door wegvervoersmiddelen en diensten van één of meer juridisch en economisch onafhankelijk van de SNCF zijnde ondernemingen die geselecteerd zijn volgens een open transparante en niet-discriminerende procedure.
Met eigen wegvervoersmiddelen en diensten van Sernam worden bedoeld alle wegtransportmiddelen - de wegtransportvoertuigen - die volledig eigendom zijn van de maatschappij Sernam of door haar zijn geleased/gehuurd.
De ondernemingen die de wegtransportactiviteiten van Sernam overnemen, moeten dit wegtransport volledig met eigen middelen uitvoeren.
2. Indien Sernam […] [vóór 30 juni 2005] haar activa en bloc tegen marktprijzen verkoopt aan een maatschappij die geen juridische band heeft met de SNCF via een transparante en open procedure, zijn de voorwaarden van lid 1 niet van toepassing.”
(28)
In de beschikking Sernam 2 heeft de Commissie eveneens vermeld dat de Franse autoriteiten een bijkomende steun van 41 miljoen EUR aan Sernam hebben toegekend. Zij beschouwt deze steun als onverenigbaar met de interne markt en heeft Frankrijk gelast deze terug te vorderen.
2.4. DE OVERDRACHT VAN DE ACTIVITEITEN VAN SERNAM SA AAN FINANCIÈRE SERNAM
(29)
Frankrijk beweert dat het aan de voorwaarde in artikel 3, lid 2, heeft voldaan om de beschikking Sernam 2 uit te voeren. Frankrijk legt uit dat de SNCF in een persbericht (11) alle belanghebbenden heeft uitgenodigd contact op te nemen met de bank ABN AMRO. 34 industriële of financiële concerns of consortia zouden zijn gevraagd het dossier te bestuderen. De uitnodigingen voor de eerste ronde die ABN AMRO heeft verstuurd aan de partijen die om het dossier hadden verzocht, bevatten een aanbesteding voor de overname van alle activa (aangezien de brief in het Engels was opgesteld, werd de term assets gebruikt) van Sernam SA.
(30)
Volgens de Franse autoriteiten hebben zij door de financiële situatie van Sernam geen voorstellen met een positieve waardering ontvangen. Alle biedingen die in het kader van deze procedure werden uitgebracht, hebben een zeer negatieve waarde:
-
[kandidaat 1] (niet-definitief bod): -120 miljoen EUR;
-
[kandidaat 2] (niet-definitief bod): -90,4 miljoen EUR;
-
[kandidaat 3] (niet-definitief bod): -90,4 miljoen EUR;
-
[kandidaat 4] (tweede bod): -65,2 miljoen EUR;
-
[kandidaat 5] (tweede bod): -56,4 miljoen EUR.
(31)
Wegens het ontbreken van een onherroepelijk bod heeft het management van Sernam SA, via een nog op te richten onderneming die eerst Bidco en later Financière Sernam werd genoemd, een overnamebod gedaan.
2.4.1. Datum waarop de overdracht van activiteiten van Sernam aan Financière Sernam daadwerkelijk heeft plaatsgevonden
(32)
Dit bod werd op 30 juni 2005 aan de SNCF meegedeeld en dezelfde dag door de algemene directie van de SNCF in beginsel aanvaard. Voor de formele sluiting van het protocol van overeenstemming tussen alle betrokken partijen moesten echter bepaalde formaliteiten worden afgehandeld. Op 21 juli 2005 werd het protocol van overeenstemming („protocole d’accord”) tussen de SNCF, Sernam SA, Sernam Xpress (een van de 10 volledige dochterondernemingen van Sernam SA en in 2002 opgericht) en de bestuurders van het toekomstige Financière Sernam ondertekend (hierna „protocol van overeenstemming van 21 juli 2005” genoemd). Financière Sernam werd op 14 oktober 2005 in het handelsregister ingeschreven. De verschillende transacties die onderdeel vormden van de overdracht van de activiteiten van Sernam aan Financière Sernam die in de volgende overwegingen in detail worden beschreven, werden op 17 oktober 2005 uitgevoerd.
2.4.2. De verschillende transacties in het kader van de overdracht van activiteiten van Sernam aan Financière Sernam
(33)
De Franse autoriteiten hebben aangegeven dat de overdracht van de activiteiten van Sernam aan Financière Sernam in vier fasen werd uitgevoerd:
a)
de SNCF heeft haar volledige dochteronderneming Sernam SA ten bedrage van 57 miljoen EUR geherkapitaliseerd;
b)
Sernam SA heeft ten voordele van zijn volledige dochteronderneming Sernam Xpress een kapitaalinbreng gedaan die betrekking had op alle actiefposten, inclusief de 57 miljoen EUR van de onder a) beschreven herkapitalisatie, en alle passiefposten van Sernam, met uitzondering van de zogeheten „financiële” passiva (participatielening die door Sernam SA bij de SNCF-groep is afgesloten, passiefpost betreffende de ontbinding van het „IBM-GPS”-contract) ten bedrage van 38,5 miljoen EUR (12). In ruil voor deze kapitaalinbreng heeft Sernam SA een aandeel van Sernam Xpress met een nominale waarde van 100 EUR ontvangen;
c)
Sernam Xpress heeft vervolgens een kapitaalsverhoging van 2 miljoen EUR doorgevoerd, die volledig door de SNCF werd gedragen; door deze operatie werd de SNCF meerderheidsaandeelhouder van Sernam Xpress;
d)
Sernam SA en de SNCF hebben voor 2 miljoen EUR al hun aandelen van Sernam Xpress aan Financière Sernam verkocht; dit bedrag vertegenwoordigt het volledige vermogen van de onderneming.
(34)
Op 15 december 2005 werd Sernam SA door de rechter ontbonden. De 41 miljoen EUR die uit hoofde van de beschikking Sernam 2 aan de SNCF moesten worden terugbetaald, werden aan de passiefzijde van deze liquidatie ingeschreven (13).
(35)
De transacties worden in de volgende tabel weergegeven:
(36)
Het protocol van overeenstemming van 21 juli 2005 voorzag, behalve in de herkapitalisatie door de SNCF van respectievelijk Sernam SA voor 57 miljoen EUR en Sernam Xpress voor 2 miljoen EUR, in garanties die door de SNCF aan Financière Sernam waren toegekend (in detail beschreven in de punten 72 tot en met 85 van het besluit tot inleiding van de procedure) en een ontbindende voorwaarde ingeval in de vijf jaar volgend op de sluiting van het protocol van overeenstemming door de Commissie een negatieve beschikking wordt gegeven (in detail beschreven in punt 117 van het besluit tot inleiding van de procedure).
2.5. REDENEN VOOR HET INLEIDEN VAN DE PROCEDURE
(37)
In haar besluit van 16 juli 2008 wilde de Commissie nagaan of Frankrijk, zoals beweerd, heeft voldaan aan artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2 en of de methode die Frankrijk heeft gekozen voor het terugvorderen van de onverenigbare steun van 41 miljoen EUR, met name het opnemen van de schuldvordering van de staat in de liquidatie van Sernam SA, wel degelijk de verstoring van de mededinging die uit deze steun voortvloeit, heeft weggenomen. Bovendien wilde de Commissie nagaan of de overdracht van de activa van Sernam SA niet heeft geleid tot nieuwe staatssteun die met de interne markt onverenigbaar is.
2.6. OPMERKINGEN VAN DE BELANGHEBBENDEN
2.6.1. Opmerkingen van de klagers
(38)
In een eerste stadium is de eerste klager van mening dat niet is voldaan aan de voorwaarden van de beschikking Sernam 2 voor de verkoop van de activa van Sernam SA.
(39)
Allereerst zou de uiterste datum die bij beschikking Sernam 2 voor de overdracht werd vastgesteld, 30 juni 2005, niet zijn gerespecteerd, aangezien de transacties in het kader van de overdracht pas op 17 oktober 2005 werden goedgekeurd en de overdracht van de aandelen dezelfde dag had moeten plaatsvinden.
(40)
Wat voorts de prijs van de overdracht betreft, is de eerste klager van mening dat deze enkel op basis van het bod van Financière Sernam werd vastgesteld. Dit bod zou ongeoorloofd zijn geweest, aangezien het uitging van de toekenning van nieuwe steun, met name de herkapitalisatie van Sernam SA. Tot slot wijst de eerste klager erop dat Sernam Xpress niet onafhankelijk van Sernam SA was, zoals de Commissie in haar besluit tot inleiding van de procedure aantoont.
(41)
Bovendien zou de overdracht in werkelijkheid een share deal vormen, d.w.z. dat de begunstigde onderneming op de markt werd gehouden door louter de eigenaar ervan te veranderen.
(42)
Deze klager betoogt eveneens dat de voorwaarde om de overdracht via een transparante en open procedure te organiseren, niet in acht werd genomen. Volgens hem had, na de herkapitalisatie van zowel Sernam SA als Sernam Xpress, een openbare raadpleging en een aanbestedingsprocedure moeten worden gehouden met betrekking tot de verkoop van Sernam Xpress veeleer dan met met betrekking tot de verkoop van Sernam SA.
(43)
In een tweede stadium hekelt de eerste klager de manipulatieve waardering van de overgedragen activa en passiva en de te lage waardering van de verkochte onderneming.
(44)
In een derde stadium somt de eerste klager een aantal maatregelen op die volgens hem nieuwe steun vormen: de herkapitalisatie van 57 miljoen EUR, het niet terugvorderen van de 41 miljoen EUR onrechtmatig verleende steun, het kwijtschelden van schulden van Sernam SA door de SNCF. Al deze maatregelen zouden met de interne markt onverenigbare steun vormen.
(45)
In een vierde stadium benadrukt de eerste klager dat Sernam SA beter had kunnen worden ontbonden dan verkocht. Hij deelt de twijfels van de Commissie over de inaanmerkingneming van bepaalde kosten bij de berekening van de liquidatiekosten en is van mening dat nooit is gebleken dat de werkelijke kosten van de herstructurering van Sernam lager zouden zijn geweest dan de kosten van een liquidatie.
(46)
De eerste klager concludeert hieruit dat de Franse autoriteiten zich niet enkel hebben onttrokken aan de verplichting een bedrag van 41 miljoen EUR aan onrechtmatige steun terug te vorderen, maar dat zij ook nieuwe steun hebben toegekend ten bedrage van ten minste 95 miljoen EUR, waaraan nog diverse steunmaatregelen in de vorm van garanties kunnen worden toegevoegd.
(47)
De tweede klager heeft geen opmerkingen over het besluit tot inleiding van de procedure gemaakt.
2.6.2. Opmerkingen van belanghebbenden die van mening zijn dat aan de beschikking Sernam 2 is voldaan
2.6.2.1. Opmerkingen van de SNCF
(48)
De SNCF is van mening dat zij aan de voorwaarde van artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2 heeft voldaan. Zij beweert alle activa van Sernam vóór 30 juni 2005„en bloc” tegen marktprijzen te hebben verkocht, aan een onderneming die geen juridische band met haar heeft en via een transparante en open procedure.
(49)
Volgens de SNCF zijn de transacties die onderdeel van de overdracht vormen ondeelbaar en zijn zij gelijktijdig uitgevoerd. De Commissie kan deze daarom niet kunstmatig onderverdelen.
(50)
Zij is van mening dat in het geval van een negatieve prijs het beginsel van de particuliere investeerder in een markteconomie in acht zou zijn genomen indien de kosten van de overdracht lager waren dan de kosten van een liquidatie die door de staat als aandeelhouder zouden worden gedragen, en dient gedetailleerde opmerkingen in om dit te staven.
(51)
Tot slot benadrukt zij dat de verplichting om de steun van 41 miljoen EUR terug te vorderen aan de passiefzijde van de liquidatiebalans van Sernam SA werd ingeschreven.
2.6.2.2. Opmerkingen van Butler Capital Partners
(52)
In een eerste stadium licht BCP zijn kapitaaldeelneming in Sernam Xpress nader toe.
(53)
In een tweede stadium zet BCP het doel van de terugkoop van Coulonge uiteen.
(54)
In een derde stadium betwist BCP dat Sernam Xpress na de herkapitalisaties van 57 miljoen EUR en 2 miljoen EUR een kasoverschot zou hebben gehad. BCP zou 6 miljoen EUR aan kasmiddelen hebben moeten inbrengen om de kaspositie, gezien de te financieren verliezen, op een aanvaardbaar niveau te brengen.
(55)
In een vierde stadium betwist BCP dat de steun van 41 miljoen EUR is overdragen aan Sernam Xpress. BCP is van mening dat dit slechts het geval zou kunnen zijn indien was aangetoond dat de overdracht van de activiteiten van Sernam SA niet tegen marktprijzen was verricht. Volgens BCP zou de overdracht echter pas na een open, transparante en niet-discriminerende procedure hebben plaatsgevonden. BCP herinnert er eveneens aan dat bij de overdracht een deskundigenonderzoek is uitgevoerd.
(56)
Wat betreft de gevolgen van zijn overname van Sernam ten slotte, beschouwt BCP de kapitaalsverhoging als een verkoop en is van mening dat, overeenkomstig het Banks-arrest (14) en het SMI-arrest (15), een hypothetische steun niet van Financière Sernam of haar dochteronderneming Sernam Xpress kan worden teruggevorderd.
2.7. OPMERKINGEN VAN FRANKRIJK
2.7.1. Naleving van beschikking Sernam 2
2.7.1.1. Naleving van uiterste datum voor verkoop
(57)
De Franse autoriteiten zijn van mening dat het onherroepelijke overnamebod, dat juridisch bindend is voor de koper, op 30 juni 2005 is gedaan en dezelfde dag door de SNCF is aanvaard, waardoor de overeenkomst naar Frans verbintenissenrecht niet-opzegbaar is.
2.7.1.2. Verkoopprijs
(58)
De Franse autoriteiten zijn van mening dat de beschikking Sernam 2 niet verbiedt tegen een negatieve prijs te verkopen en dat dit volgens de rechtspraak een marktprijs kan vormen.
(59)
De activa zouden zijn verkocht tegen de negatieve prijs van 57 miljoen EUR, wat overeenkomt met het bedrag van de herkapitalisatie van Sernam SA door de SNCF. Deze prijs zou beter zijn dan de indicatieve biedingen die eerder werden gedaan en zou het enige bindende bod zijn dat de SNCF van de markt had gekregen. Deze prijs zou door meerdere onafhankelijke deskundigen (ABN Amro, Oddo Corporate Finance/Paul Hastings en de Commission des Participations et des Transferts) zijn bevestigd.
(60)
Volgens de Franse autoriteiten is de voorafgaande herkapitalisatie door de SNCF enkel een uitvoeringsregeling. De Commissie kan dus niet naar deze herkapitalisatie verwijzen om de marktwaarde van de activa van Sernam te betwisten, terwijl het bestaan van een marktprijs uitsluit dat de negatieve prijs als staatssteun kan worden beschouwd.
2.7.1.3. Verkoop van activa
(61)
In antwoord op de analyse van de Commissie, volgens welke de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam uit twee opeenvolgende transacties bestond, met name: 1) een overdracht en bloc van activa binnen de groep van Sernam SA naar Sernam Xpress (in dit stadium een volledige dochteronderneming van Sernam SA), en vervolgens 2) een verkoop van Sernam Xpress aan Financière Sernam, die een share deal vormt en geen verkoop van activa, zijn de Franse autoriteiten van mening dat dit een kunstmatige en ongerechtvaardigde onderverdeling is.
(62)
In de eerste plaats zouden de transacties in het kader van de overdracht een inbreng-/overdrachtsoperatie („apport-cession”) vormen, die door middel van een herkapitalisatie wordt uitgevoerd. Het gaat hierbij om één ondeelbare operatie waar om twee redenen voor zou zijn gekozen: 1) naar Frans recht zou het niet toegestaan zijn activa tegen een negatieve prijs te verkopen, en 2) er moest worden verzekerd dat de overnemer geen juridische band met de SNCF had.
(63)
Gezien het aanhoudende tekort (de gecumuleerde verliezen van de laatste vier boekjaren vóór de overname waren opgelopen tot 309,2 miljoen EUR), zouden de activa van Sernam SA een negatieve totale waarde hebben gehad.
(64)
Om het verbod naar Frans recht om tegen een negatieve prijs te verkopen na te leven en de economische neutraliteit van de overdracht te verzekeren, wordt er in geval van een negatieve waarde van de te verkopen activa doorgaans voor gezorgd dat 1) de prijs die de koper betaalt een symbolische prijs is, en 2) een regeling wordt getroffen om de koper schadeloos te stellen (ofwel deelname van de verkoper vóór de overname aan een kapitaalsverhoging, ofwel kwijtschelding van de schuldvorderingen door de verkoper ten aanzien van de overgedragen vennootschap).
(65)
Om te vermijden dat de schuldeisers van Sernam SA de rechtsgeldigheid van de overname zouden kunnen aanvechten of hun recht van verzet zouden kunnen uitoefenen, moesten aan de activa en bloc bovendien de passiva worden gekoppeld die nodig waren om de activiteiten van Sernam voort te zetten. Bij een gewone verkoop was dit niet mogelijk geweest.
(66)
Er moest derhalve worden overgegaan tot een gedeeltelijke inbreng in activa die onderworpen is aan de regeling inzake splitsingen als bedoeld in de artikelen L.236-16 tot en met L.236-21 van de Franse handelswet („Code de commerce”). In verband hiermee lichten de Franse autoriteiten toe dat deze inbreng neerkwam op een verkoop aangezien deze ook een eigendomsoverdracht inhield die werd vergoed door effecten die door de begunstigde onderneming waren uitgegeven.
(67)
Aangezien de koper, zoals bepaald in artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2, geen juridische band met de SNCF mocht hebben, was het niet mogelijk de activa rechtstreeks en bloc in Financière Sernam in te brengen, omdat in dat geval Sernam SA automatisch, door deze inbreng, aandeelhouder van Financière Sernam zou worden. Dit verklaart waarom er een gedeeltelijke inbreng in activa in Sernam Xpress is geweest, en Sernam Xpress vervolgens aan Financière Sernam is overgedragen.
(68)
Volgens de Franse autoriteiten vormt de gedeeltelijke inbreng in de activa van Sernam Xpress in geen geval een overdracht binnen de groep, aangezien Sernam Xpress een lege vennootschap is die slechts dient om de activa van Sernam SA en bloc onder te brengen, zodat zij de gelijktijdige overdracht aan de koper - Financière Sernam - mogelijk maken, en niet om de activiteiten van de moederonderneming voort te zetten. Deze activa zouden tegen hun marktwaarde in Sernam Xpress zijn ondergebracht en zijn ingebracht met het oog op het uitvoeren van de overdracht. In ieder geval zou de inbreng van activa een eigendomsoverdracht tot gevolg hebben, waarvoor Sernam Xpress een aandeel met een nominale waarde van 100 euro zou hebben uitgegeven. Volgens de Franse autoriteiten geeft dit aandeel na de herkapitalisatie met 57 miljoen EUR de prijs van de reële waarde van de ingebrachte activa en passiva weer.
(69)
De Franse autoriteiten hebben bij hun opmerkingen bij het besluit tot inleiding van de procedure het advies van professor in de rechten Nicolas Molfessis gevoegd, volgens wie het Frans recht de SNCF niet toestond de activa en bloc rechtstreeks van Sernam aan Financière Sernam te verkopen; de geldende rechtsregels verplichtten de SNCF om een inbreng-/overdrachtsoperatie uit te voeren om aan de eisen van de Commissie te voldoen:
-
aangezien het Frans recht het concept van verkoop tegen een negatieve prijs niet kent, kon de overdracht niet, zoals de Commissie had opgelegd, tegen marktprijs gebeuren zonder voorafgaande herkapitalisatie;
-
aangezien het Frans recht geen schuldoverdracht kent en de overdracht van een contract slechts mogelijk is indien alle contractpartijen daar vooraf mee instemmen, wat in de praktijk een onmogelijke opgave is, moest voor de overdracht van de bedrijfspassiva die nodig waren voor de voortzetting van de activiteiten een beroep worden gedaan op de constructie van de gedeeltelijke inbreng in activa. Voor de toepassing van deze constructie moest een andere onderneming, Sernam Xpress, worden tussengevoegd om te voldoen aan de voorwaarde van de Commissie dat er geen juridische band mocht bestaan tussen de verkoper en de koper.
Het plan dat Sernam had opgesteld, moet worden gelijkgesteld met een overdracht en bloc van de activa:
-
de in de praktijk welbekende inbreng-/overdrachtsoperatie is door het Hof van Cassatie steeds met een overdracht van activa gelijkgesteld wanneer er indicaties waren dat de twee transacties, die uiteindelijk slechts de overdracht van activa tot doel hadden, een ondeelbaar geheel vormden;
-
in het onderhavige geval is zeker sprake van een dergelijk ondeelbaar geheel, aangezien uit de verschillende door de partijen gesloten akkoorden zeer duidelijk blijkt dat de partijen de verschillende transacties als van elkaar afhankelijk willen beschouwen en deze geen ander doel hebben dan de overdracht van de activa van Sernam aan Financière Sernam.
(70)
Volgens de Franse autoriteiten werden de activa van Sernam SA en bloc aan een onderneming zonder juridische band met de SNCF verkocht, tegen een negatieve prijs die met de marktprijs overeenstemde, na onderhandelingen over de overdracht in het kader van een open, transparante, onvoorwaardelijke en niet-discriminerende aanbesteding, overeenkomstig de voorwaarden van artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2.
2.7.1.4. Openheid en transparantie van de selectieprocedure
(71)
Volgens de Franse autoriteiten klopt de bewering niet dat het dossier dat aan de potentiële kopers van de activa van Sernam SA werd bezorgd, niet verwees naar de verkoop van Sernam Xpress, maar naar de verkoop van activa van Sernam SA. Overigens hield de eis van een open, transparante en niet-discriminerende aanbesteding niet in dat na de herkapitalisatie een nieuwe aanbesteding moest worden uitgeschreven, omdat deze herkapitalisatie enkel het directe gevolg is van de aanbesteding en de negatieve prijs die er het resultaat van is.
2.7.1.5. Gewettigd vertrouwen
(72)
De Franse autoriteiten zijn van mening dat de beschikking Sernam 2, die expliciet in de mogelijkheid voorziet om de activa van Sernam en bloc over te dragen, zowel bij de leiding van de SNCF als bij de Franse autoriteiten de gegronde verwachting had opgewekt dat zij dit op deze manier mochten doen. Door het inleiden van de onderzoeksprocedure voor staatssteun werd derhalve het gewettigd vertrouwen dat de Franse autoriteiten in de beschikking Sernam 2 hadden, miskend, vooral omdat zij op voor de Commissie volledig transparante wijze hadden gehandeld door haar alle nuttige toelichtingen te verstrekken over de voorwaarden van deze overdracht.
2.7.2. Beweerde manipulatie van de waardering van de van Sernam SA aan Sernam Xpress overgedragen activa en passiva
(73)
Wat betreft de beweerde manipulatie van de waardering, verwerpen de Franse autoriteiten eerst en vooral de beschuldiging dat de waarde van de activa 22 miljoen EUR te laag was geschat. Aangezien dit een transactie met gedeeltelijke inbreng in activa gevolgd door een overdracht betreft, zou de toepasselijke boekhoudregelgeving geen waardering op basis van de nettoboekwaarde vereisen, zoals de eerste klager beweert, maar op basis van de reële waarde van de ingebrachte activa en passiva. Deze waarden worden in functie van de marktprijs of van onafhankelijke deskundigenonderzoeken bepaald. De geldende boekhoudregels zouden ook zijn toegepast voor de waardering van de uitgestelde belastingtegoeden. Wat betreft de waardering van de merkenportefeuille, zou deze zijn gebaseerd op een raming die de Europese Commissie op 23 mei 2011 heeft gemaakt bij een inbreng van de SNCF in SCS Sernam.
(74)
Wat betreft de waardering van de passiva, zijn de Franse autoriteiten van mening dat enkel de passiva die nodig waren om de activiteiten van de steunontvangende onderneming voort te zetten, zijn overgedragen. De waardering van de badwill zou overigens enkel betrekking hebben op de boekhoudkundige weergave van de negatieve marktwaarde van 57 miljoen EUR.
2.7.3. Geen verplichting om de steun van 41 miljoen EUR van Sernam Xpress terug te vorderen
(75)
De Franse autoriteiten wijzen erop dat het onderscheid tussen share deal en asset deal, waarop de Commissie haar argumenten in het kader van de SMI-zaak (16) en de CDA-zaak (17) heeft gebaseerd, in dit geval niet relevant is.
2.7.3.1. Onderverdeling van de transacties in overdracht binnen de groep en share deal
(76)
Om de in de overwegingen 61 tot en met 70 beschreven redenen zijn de Franse autoriteiten van mening dat de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam geen overdracht binnen de groep vormen, gevolgd door een share deal, maar een overdracht van activa aan een derde partij.
(77)
Daarnaast wijzen zij erop dat het bestaan van een schuld van 41 miljoen EUR indien de steun was overgedragen, noodzakelijkerwijs in de marktprijs van Sernam Xpress tot uiting zou zijn gekomen. Volgens deze hypothese zou de negatieve prijs 98 miljoen EUR hebben bedragen (57 + 41). De negatieve prijs die door Financière Sernam is „betaald” - in werkelijkheid ontvangen - zou dan maar 57 miljoen EUR zijn geweest. De verkoper zou dus 41 miljoen EUR hebben bespaard, maar hij zou het financiële voordeel van de steun hebben behouden. De Franse autoriteiten verwijzen in dit verband naar het Banks-arrest (18).
2.7.3.2. Naleving van de voorwaarden van het CDA-arrest en het SMI-arrest
(78)
De Franse autoriteiten wijzen erop dat het Gerecht in het CDA-arrest zou hebben geoordeeld dat het feit dat CDA de activiteiten van de begunstigde ondernemingen voortzette, in casu op zichzelf niet volstond als bewijs van de intentie om de gevolgen van het bevel tot terugvordering te omzeilen (19).
(79)
Het Gerecht zou hebben aangevoerd dat er geen wil was tot omzeiling van de effecten van het bevel tot terugvordering voor zover CDA voor de overname van de activa van LCA een marktconforme prijs had betaald (20).
(80)
Aangezien Sernam Xpress de eigendom van de activa en een deel van de passiva van Sernam SA tegen marktwaarde heeft verkregen, heeft Sernam Xpress volgens de Franse autoriteiten het concurrentievoordeel dat met de steun van 41 miljoen EUR is verbonden, niet feitelijk genoten. Bovendien kan de Commissie zich niet beroepen op het feit dat Sernam SA na de terugkoop van de activa een „lege schelp” zou zijn geworden, waardoor de terugbetaling van de onverenigbaar verklaarde steun onmogelijk zou zijn. Een dergelijk argument is reeds in het CDA-arrest naar voren gebracht en zou door het Gerecht zijn verworpen (21).
(81)
De Franse autoriteiten benadrukken dat de overdracht en bloc van de activa van Sernam SA een mogelijkheid was die de Commissie uitdrukkelijk had geboden. Het feit dat de SNCF de activa van Sernam en bloc tegen de marktprijs aan een andere onderneming kon overdragen via een transparante en open procedure, zou dus in geen geval kunnen worden beschouwd als een omzeiling van deze mogelijkheid.
(82)
Temeer omdat de Commissie zelf een dergelijke omzeiling als uitgesloten zou hebben beschouwd „wanneer de gezamenlijke overdracht van de goederen van de steunontvangende vennootschap niet alleen tegen de marktprijs geschiedt maar ook is verricht in het kader van een onvoorwaardelijke procedure welke voor alle concurrenten van bedoelde vennootschap openstond” (22).
(83)
Wat betreft het argument van de Commissie (23) dat door middel van de transactie niet enkel de activa in veiligheid konden worden gebracht, zoals het CDA-arrest toestaat, maar ook een structuur tot stand kon worden gebracht waardoor nieuwe investeringen zoals de terugkoop van Coulonge konden worden gefinancierd, volstaat het op te merken dat de verwerving van Coulonge Services door Sernam Xpress gelijktijdig met de overname van Sernam Xpress door BCP is gebeurd en dat Sernam Xpress gebruik heeft kunnen maken van de overname door BCP, door middel van de injectie van nieuw kapitaal, om tot deze verwerving over te gaan.
(84)
In tegenstelling tot de door de Commissie geuite twijfels zou derhalve toch zijn voldaan aan wat de Franse autoriteiten „het derde criterium” van het CDA-arrest noemen.
2.7.4. Nieuwe steun aan Sernam Xpress en/of Financière Sernam
(85)
Wat betreft de vraag of het protocol van overeenstemming van 21 juli 2005 (herkapitalisatie van Sernam SA door de SNCF ten bedrage van 57 miljoen EUR; herkapitalisatie van Sernam Xpress door de SNCF ten bedrage van 2 miljoen EUR; door de SNCF aan Financière Sernam toegekende garanties; ontbindende voorwaarde) nieuwe steun inhoudt, zijn de Franse autoriteiten van mening dat een verkoop tegen marktprijs, via een open en transparante aanbesteding, en waarvan de kosten lager zijn dan de kosten van een liquidatie, geen steunelementen omvat.
(86)
De negatieve prijs die Financière Sernam had geboden zou bovendien overeenkomen met de ramingen van de onafhankelijke deskundigen.
(87)
De Franse autoriteiten benadrukken trouwens dat de ontbindende voorwaarde op verzoek van Financière Sernam in het protocol van overeenstemming van 21 juli 2005 is opgenomen, en dit enkel om deze onderneming tegen een negatieve beschikking van de Commissie te beschermen. De Franse autoriteiten zijn van mening dat zonder dit type voorwaarde geen enkele overdracht mogelijk was geweest, en betogen dat de Commissie deze voorwaarde in een eerdere zaak (24) niet had betwist.
3. BEOORDELING DOOR DE COMMISSIE
3.1. HERHALING VAN DE MOTIVERING VAN ARTIKEL 3 VAN DE BESCHIKKING SERNAM 2
(88)
Allereerst herinnert de Commissie eraan dat de onderhavige procedure werd ingeleid op grond van artikel 16 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad van 22 maart 1999 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 93 van het EG-Verdrag (25), aangezien de Commissie aanwijzingen had dat Frankrijk de bij beschikking Sernam 2 onder voorwaarden goedgekeurde steun heeft misbruikt, en dit nadat het de bij besluit Sernam 1 eveneens onder voorwaarden goedgekeurde steun had misbruikt.
(89)
De Commissie is van mening dat het zinvol is nogmaals de aandacht te vestigen op de redenen waarom zij de voorwaarden in artikel 3 van de beschikking Sernam 2 heeft opgelegd: (26)
„[…] is de Commissie van mening dat gezien het hierboven geconstateerde misbruik van steun en het uitlopen van het herstructureringsplan Sernam een speciale compensatie moet bieden door zich permanent terug te trekken uit de marktsegmenten met overcapaciteit, om zodoende de goedkeuring van een deel van de betreffende steun te kunnen rechtvaardigen.
Staatssteunverlening op markten die een structurele overcapaciteit kennen of inkrimpende markten zou direct tot gevolg hebben dat een in moeilijkheden verkerende onderneming, die eigenlijk haar activiteiten zou moeten staken, op een kunstmatige wijze zeer gewilde aandelen van de markt in handen krijgt ten nadele van concurrerende ondernemingen die financieel wel gezond zijn. Voorts mag steun niet het ongewenste effect hebben dat financieel gezonde ondernemingen van een markt verdreven worden ten gunste van ondernemingen die niet in staat zijn met eigen middelen te overleven.
De Commissie vindt dat Sernam zich permanent moet terugtrekken uit marktsegmenten met overcapaciteit, in dit geval het marktsegment van het gegroepeerd vervoer/conventioneel koeriersvervoer over de weg.
Hoewel Sernam reeds stappen in die richting heeft gezet, acht de Commissie deze onvoldoende en vindt dat Sernam moet doorgaan zich permanent terug te trekken. Om die reden acht zij het nodig voorwaarden te stellen die i) Sernam in staat zullen stellen zich door innovatieve diversifiëring verder te ontwikkelen in de richting van een te ontwikkelen marktsegment (dat dus geen overcapaciteit kent) en ii) de mogelijkheid scheppen om op overvolle stagnerende of slinkende marktsegmenten de diensten van Sernam te vervangen door de diensten van andere exploitanten (zodat de aandelen van Sernam in die marktsegmenten vrijkomen).
[…]
De Commissie herinnert eraan dat in geval van een volledige verkoop van Sernam (activa en passiva), zoals de Franse autoriteiten dat van plan zijn, de voorwaarden van de beschikking (overname van de wegvervoersactiviteiten van Sernam door andere ondernemingen en ontplooiing van de activiteiten van Sernam op het gebied van vrachtvervoer per spoor) hoe dan ook van toepassing moeten zijn. De Commissie wijst er echter op dat, mocht Sernam haar activa „en bloc” verkopen, beide bovengenoemde voorwaarden met betrekking tot de herstructurering van de maatschappij niet van toepassing zijn, aangezien Sernam dan niet meer in haar huidige rechtsvorm functioneert, en haar marktaandelen zal hebben overgelaten aan de onafhankelijke koper (die zijn activiteiten de facto met de activa van Sernam zal kunnen voortzetten).”
(90)
De beschikking Sernam 2 voorziet dus in twee verschillende verkoopscenario’s voor Sernam SA: een volledige verkoop van Sernam SA (activa en passiva) en een verkoop van enkel de activa. Volgens de eerste hypothese is de onderneming die de activa en passiva verwerft, onderworpen aan de voorwaarden van artikel 3, lid 1, van de beschikking Sernam 2; volgens de tweede zijn deze voorwaarden niet van toepassing.
(91)
Er moet trouwens worden herinnerd aan de bredere context waarin de Commissie het besluit Sernam 1 en de beschikking Sernam 2 heeft vastgesteld. Sernam SA, dat voortdurend verliesgevend was, kreeg via de moederonderneming SNCF exploitatiesteun van de staat, die noodzakelijk was voor het overleven van de onderneming.
(92)
Er moest een einde worden gemaakt aan het kunstmatig in leven houden van een onderneming die ten onrechte een groot marktaandeel bezat, maar niet concurrerend was. Op deze manier zou enerzijds een einde komen aan de geregeld terugkerende reddingsoperaties van de overheid ten gunste van Sernam en anderzijds zouden de concurrentieverstoringen die door deze ondersteuning ontstonden ofwel moeten verdwijnen, ofwel gepaard gaan met compenserende maatregelen. Derhalve moest de onrechtmatige en onverenigbare steun ten bedrage van 41 miljoen EUR die tussen 2001 en 2004 aan Sernam was toegekend, worden teruggevorderd en moesten compenserende maatregelen worden vastgesteld waardoor marktaandelen zouden vrijkomen als tegenwicht voor de 503 miljoen EUR herstructureringssteun.
(93)
De Commissie stelt echter meteen vast dat de wijze waarop Frankrijk de beschikking van 2004 dacht uit te voeren rechtstreeks tegen de doelstellingen ervan indruiste. De Franse autoriteiten zijn namelijk, onder het voorwendsel dat zij deze beschikking ten uitvoer legden, doorgegaan met het toekennen van exploitatiesteun en zij hebben alles in het werk gesteld om de economische continuïteit van de onderneming te verzekeren zonder marktaandelen vrij te maken, maar door daarentegen te proberen de concurrentiepositie van de onderneming te versterken.
(94)
In dit stadium is het nodig systematisch te onderzoeken op welke wijze de Franse autoriteiten hebben getracht hun doelstellingen te bereiken.
3.2. MISBRUIK VAN DE BIJ BESCHIKKING SERNAM 2 GOEDGEKEURDE STEUN
(95)
De Franse autoriteiten bevestigen dat niet is voldaan aan de voorwaarden van artikel 3, lid 1, van de beschikking Sernam 2. De Commissie hoeft derhalve slechts te onderzoeken of Frankrijk heeft voldaan aan de voorwaarden in artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2. Ter herinnering: dit lid luidt als volgt:
„Indien Sernam […] [vóór 30 juni 2005] haar activa en bloc tegen marktprijzen verkoopt aan een maatschappij die geen juridische band heeft met de SNCF via een transparante en open procedure, zijn de voorwaarden van lid 1 niet van toepassing.”
(96)
Zoals hieronder zal worden aangetoond, heeft Frankrijk niet aan deze voorwaarden voldaan.
3.2.1. De overdracht van de activiteiten was op 30 juni 2005 niet uitgevoerd
(97)
Uit de opmerkingen van de Franse autoriteiten en de eerste klager blijkt dat de directie van de SNCF op 30 juni 2005 het onherroepelijke bod van Financière Sernam enkel in beginsel heeft aanvaard. Het protocol van overeenstemming dat alle partijen tot de transactie verbindt, werd echter pas op 21 juli 2005 ondertekend en de verschillende transacties in het kader van de overdracht werden pas op 17 oktober 2005 uitgevoerd.
(98)
De Commissie concludeert hieruit dat de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam niet ten laatste op 30 juni 2005 is verricht, zoals in de voorwaarde van de beschikking Sernam 2 was bepaald. Enkel deze reden zou al volstaan om te besluiten dat Frankrijk de steun heeft misbruikt die bij beschikking Sernam 2 onder voorwaarden was goedgekeurd.
3.2.2. De overdracht van de activiteiten is geen verkoop (27)
(99)
In de rechtsstelsels van de lidstaten van de Unie berust het verkoopcontract op de principes van het Romeins recht (emptio venditio). De verkoop bestaat in de overdracht van de eigendom van een goed tegen betaling van een prijs. Zoals de Franse regering op basis van het Franse recht benadrukt, moet deze prijs positief zijn.
(100)
Een transactie waarbij de persoon die de eigendom van één of meerdere goederen wil overdragen, geld aanbiedt aan de persoon die deze overneemt, is geen verkoop, maar een ander soort contract.
(101)
In het onderhavige geval heeft de SNCF 59 miljoen EUR betaald, door voor 57 miljoen EUR aan de herkapitalisatie van Sernam SA en voor 2 miljoen EUR aan de herkapitalisatie van Sernam Xpress deel te nemen, en heeft zij verscheidene garanties aan Financière Sernam toegekend. De betaling van 2 miljoen EUR door Financière Sernam aan de SNCF en Sernam SA neutraliseert de herkapitalisatie van Sernam Xpress, maar niet de andere elementen van de transactie. Het contract dat de SNCF en Financière Sernam hebben gesloten, kan derhalve niet als een verkoopcontract worden beschouwd. Dit wordt overigens niet betwist door de Franse autoriteiten, die verklaren dat de verschillende transacties die onderdeel vormden van de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam geen verkoop zijn, aangezien het Franse recht hen geen verkoop met dit resultaat zou hebben toegestaan.
(102)
De Commissie concludeert dat het contract dat de SNCF en Financière Sernam hebben gesloten geen verkoop is. Ook om deze reden is niet voldaan aan artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2, aangezien er geen verkoop is geweest. Frankrijk heeft derhalve de steun misbruikt die bij beschikking Sernam 2 onder voorwaarden was goedgekeurd.
3.2.3. De overdracht van de activiteiten is geen verkoop van de activa, maar een volledige overdracht (activa en passiva) van Sernam SA
(103)
Zelfs wanneer ervan wordt uitgegaan dat de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam een verkoop is, wordt slechts aan artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2 voldaan indien deze verkoop enkel de activa betreft, en niet de volledige verkoop (activa en passiva) van Sernam SA. Dit komt voort uit overweging 217 van de beschikking Sernam 2, die in dit besluit in overweging 89 wordt geciteerd.
(104)
Zoals beschreven in hoofdstuk 2.4. verloopt de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam door de SNCF via de volledige dochteronderneming van Sernam SA, Sernam Xpress, waaraan de activa van Sernam SA en de passiva met uitzondering van bepaalde schulden aan de moederonderneming, de SNCF, zijn overgedragen. Vóór deze overdracht had de SNCF Sernam SA voor 57 miljoen EUR geherkapitaliseerd en dit nieuwe kapitaal was in de overgedragen activa inbegrepen. Zodra de overdracht was uitgevoerd, werd Sernam Xpress op haar beurt voor 2 miljoen EUR door de SNCF geherkapitaliseerd. De aandelen van Sernam Xpress werden vervolgens voor hetzelfde bedrag (2 miljoen EUR) aan Financière Sernam verkocht.
(105)
Zoals vermeld in punt 2.7.1.3. rechtvaardigen de Franse autoriteiten deze operatie door te wijzen op de bepalingen die zowel door het Franse recht als door de beschikking Sernam 2 worden opgelegd.
(106)
Zij verklaren dat het totale resultaat van de operatie identiek is aan dat van een verkoop van de activa. Deze operatie zou dus moeten worden gelijkgesteld met een verkoop en bloc van de activa van Sernam SA in de zin van artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2.
(107)
De Commissie komt tot een andere conclusie, en wel om twee redenen.
3.2.3.1. De overdracht bestaat uit een overdracht en bloc van de activa en passiva binnen een groep, gevolgd door een verkoop van de aandelen (share deal) van de dochteronderneming die deze activa en passiva had ontvangen
(108)
Door de transactie van de SNCF heeft Financière Sernam de aandelen van Sernam Xpress kunnen verwerven, waardoor zij tot een verkoop van aandelen kon overgaan („share deal”).
(109)
Volgens de Franse autoriteiten heeft de SNCF aanvankelijk, naar Frans recht, een „gedeeltelijke inbreng in activa” (in werkelijkheid in actief- en passiefposten) uitgevoerd. Zelfs afzonderlijk kan deze transactie echter niet als een „verkoop van activa aan een derde” worden beschouwd. Deze heeft voor een negatieve prijs van 57 miljoen EUR plaatsgehad en vormt dus geen verkoop (zie punt 3.2.2.). Bovendien betreft deze overdracht niet enkel activa, maar ook alle passiva, met uitzondering van bepaalde schulden van Sernam SA aan de moederonderneming, de SNCF. Dit was derhalve een volledige overdracht (activa en passiva) van Sernam SA, en geen verkoop van enkel de activa (zie ook punt 3.2.3.2.).
(110)
Tot slot betrof het een overdracht aan een volledige dochteronderneming, met name Sernam Xpress, een onderneming die speciaal was opgericht om de activa en passiva van Sernam SA te ontvangen, met als enig doel doorverkocht te worden aan Financière Sernam. Het was dus geen inbreng in een derde onderneming die onafhankelijk was van de SNCF.
(111)
In een tweede fase werden de aandelen van Sernam Xpress verkocht aan Financière Sernam, wat geen verkoop van activa aan derden is, maar een overdracht van aandelen of een share deal (en bijgevolg een overdracht van de volledige onderneming).
(112)
Geen van de door de SNCF uitgevoerde transacties is derhalve een verkoop en bloc van de activa van Sernam SA aan een onderneming die geen juridische band met de SNCF heeft, en dus is niet voldaan aan de voorwaarden van artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2.
3.2.3.2. De verkoop is niet beperkt tot de activa, maar is een volledige verkoop (activa en passiva) van Sernam SA
(113)
In overweging 217 van de beschikking Sernam 2, die in dit besluit in overweging 89 wordt geciteerd, wordt een duidelijk onderscheid gemaakt tussen enerzijds een verkoop van de activa en anderzijds een volledige verkoop (activa en passiva) van Sernam SA. Uit deze overweging blijkt duidelijk dat de Franse autoriteiten, indien zij, zoals zij op het ogenblik dat de beschikking Sernam 2 werd vastgesteld van plan waren, tot een volledige verkoop (activa en passiva) van Sernam SA zouden overgaan, verplicht waren te voldoen aan de voorwaarden van artikel 3, lid 1, van de beschikking Sernam 2.
(114)
Het resultaat van de verschillende transacties in het kader van de overdracht is dat Financière Sernam, door Sernam Xpress over te nemen, alle activa en passiva verwierf die Sernam SA in bezit had op het ogenblik dat de beschikking Sernam 2 werd vastgesteld, met de volgende uitzonderingen: enerzijds werden de actiefposten verhoogd door de injectie van 57 miljoen EUR ten gunste van Sernam SA en 2 miljoen EUR ten gunste van Sernam Xpress (zie ook punt 3.2.4. van dit besluit), en anderzijds werden de passiva verminderd met het bedrag van de participatielening die door Sernam SA bij de SNCF-groep is afgesloten, de passiefpost betreffende de ontbinding van het „IBM-GPS”-contract, en het bedrag van de verplichte terugbetaling van de onverenigbare steun van 41 miljoen EUR.
(115)
Deze kleine aanpassingen kunnen echter niet verhullen dat het grootste deel van de activa en passiva van Sernam SA wel degelijk eerst aan Sernam Xpress en vervolgens aan Financière Sernam is overgedragen.
(116)
De overdracht van de activiteiten is derhalve geen verkoop van de activa, maar een volledige overdracht (activa en passiva) van Sernam SA, op enkele uitzonderingen na. Bijgevolg en om deze reden is niet voldaan aan de voorwaarden van artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2.
3.2.4. De overdracht is niet beperkt tot de activa die Sernam SA op het ogenblik van beschikking Sernam 2 in bezit had, maar is met 59 miljoen EUR verhoogd
(117)
De Commissie merkt ook op dat aan de actiefzijde door de herkapitalisaties van Sernam SA en Sernam Xpress een bedrag van 59 miljoen EUR is toegevoegd en dat deze toevoeging in economisch opzicht, rekening houdend met de betaling van 2 miljoen EUR door Financière Sernam, 57 miljoen EUR bedraagt. Een dergelijke toevoeging aan de activa is niet toegestaan uit hoofde van artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2.
3.2.5. De overdracht van de activiteiten is niet via een transparante en open procedure verricht
(118)
De Franse autoriteiten hebben aanvankelijk een transparante en open procedure opgestart. Na afloop van deze procedure had de SNCF echter geen enkele bindende offerte ontvangen.
(119)
Na de mislukking van de transparante en open procedure werd het contract met betrekking tot de verschillende transacties in het kader van de overdracht van de activiteiten van Sernam SA met Financière Sernam gesloten. Aangezien deze laatste onderneming niet als zodanig en op zelfstandige wijze aan de transparante en open procedure had deelgenomen, is de overdracht van de activiteiten uiteindelijk niet via een transparante en open procedure verricht.
(120)
Ook om deze reden is daarom niet voldaan aan de voorwaarden van artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2.
3.2.6. Het doel van een verkoop van activa werd niet gerespecteerd
(121)
In overweging 217 van de beschikking Sernam 2 wordt het doel van een verkoop van activa als volgt omschreven:
„Sernam […] [zal] haar marktaandelen […] hebben overgelaten aan de onafhankelijke koper (die zijn activiteiten de facto met de activa van Sernam zal kunnen voortzetten).”
(122)
Het doel van een verkoop van de activa was dus de marktaandelen en activa van Sernam SA vrij te maken, alsook de mogelijkheid te bieden aan een derde om deze activa te gebruiken. De verkoop van de activa was derhalve bedoeld om de economische activiteiten van Sernam SA te onderbreken.
(123)
In het onderhavige geval werd Sernam SA echter volledig door haar management, verenigd in het toekomstige Financière Sernam, verworven. Er is volledige economische continuïteit; bovendien werd de onderneming bevrijd van een groot deel van haar schulden en heeft zij vers kapitaal ten belope van 59 miljoen EUR ontvangen, waarvan 57 miljoen EUR in economisch opzicht ten laste van de SNCF blijft. Bijgevolg, naast het feit dat de transactie die werd uitgevoerd niet voldoet aan de voorwaarden van artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2, kunnen de doelstellingen van deze beschikking er niet mee worden bereikt. De transactie leidt er in tegendeel toe dat de economische eenheid nog kan worden versterkt, wat tot een toename kan leiden van de concurrentieverstoringen die de door de beschikking opgelegde maatregelen juist moesten tegengaan.
3.2.7. Met de argumenten die Frankrijk heeft aangevoerd, kan niet worden aangetoond dat werd voldaan aan artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2
(124)
Het argument van Frankrijk dat de transacties in hun geheel zouden neerkomen op een verkoop en bloc van de activa, kan niet worden aanvaard. Het belangrijkste kenmerk van een verkoop en bloc van activa is namelijk per definitie dat deze niet op een verkoop van aandelen is gebaseerd. De Commissie kan derhalve het argument niet aanvaarden dat meerdere verschillende rechtshandelingen (gedeeltelijke inbreng in activa en passiva, vervolgens share deal) gelijk zouden staan met één bepaalde rechtshandeling (verkoop van activa) omdat een van de werkelijk uitgevoerde rechtshandelingen met de beoogde rechtshandeling in strijd is.
(125)
Het argument dat een directe verkoop van de activa van Sernam SA aan Financière Sernam naar Frans recht niet mogelijk is, kan ook niet worden aanvaard. Ten eerste moet worden herhaald dat de beschikking Sernam 2 voorzag in twee verschillende manieren waarop Frankrijk deze beschikking ten uitvoer kon leggen. Indien de verkoop van de activa onmogelijk zou blijken, konden de Franse autoriteiten de beschikking ten uitvoer leggen door middel van de tweede mogelijkheid waarin artikel 3, lid 1, van de beschikking Sernam 2 voorzag (beperking van de eigen activiteiten van Sernam SA tot koeriersvervoer per spoor, terwijl wegvervoer wordt uitbesteed). Ten tweede had Sernam SA, indien de derdeschuldeisers werkelijk bezwaar hadden gemaakt tegen een verkoop tegen een negatieve prijs, kunnen worden onderworpen aan een collectieve procedure, zodat de verkoop van de activa in het kader van deze procedure plaats had kunnen vinden.
(126)
Tot slot hadden de Franse autoriteiten, indien zij problemen ondervonden bij de tenuitvoerlegging van de beschikking Sernam 2, zich opnieuw tot de Commissie moeten wenden om, in overleg met haar, krachtens het beginsel van de loyale samenwerking zoals bedoeld in artikel 4, lid 3, van het Verdrag betreffende de Europese Unie (VEU) een andere regeling te treffen. Hoewel de Franse autoriteiten inderdaad op 24 november 2004 een bezoek hebben gebracht aan de Commissie en haar op 21 december 2004 officieel schriftelijk hebben ingelicht over hun keuze voor een verkoop en bloc van de activa, zonder de belangrijkste onderdelen ervan te beschrijven, moet worden benadrukt dat Frankrijk de Commissie nooit op de hoogte heeft gebracht van de wijziging van het herstructureringsplan dat de Commissie bij beschikking Sernam 2 onder voorwaarden had goedgekeurd. Punt 3.2.3. van de communautaire richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (28) bevestigt dat een lidstaat niet van het herstructureringsplan mag afwijken zonder voorafgaande kennisgeving en goedkeuring door de Commissie.
(127)
De Commissie heeft echter nooit haar goedkeuring gegeven aan de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam die Frankrijk heeft uitgevoerd.
3.2.8. Conclusie: Frankrijk heeft niet voldaan aan artikel 3 van de beschikking Sernam 2 en heeft de steun van 503 miljoen EUR misbruikt
(128)
Concluderend is de Commissie van mening dat niet is voldaan aan artikel 3 van de beschikking Sernam 2. De herstructureringssteun van 503 miljoen EUR die bij beschikking Sernam 2 onder voorwaarden was goedgekeurd, werd bijgevolg misbruikt.
3.2.9. De steun van 503 miljoen EUR is onverenigbaar met de interne markt
(129)
Aangezien de steun van 503 miljoen EUR door de begunstigde in strijd met de beschikking Sernam 2 werd gebruikt, is deze op basis van deze beschikking niet verenigbaar met de interne markt.
(130)
Volgens de rechtspraak van het Hof is het aan de lidstaat om de redenen voor de verenigbaarheid van steun aan te voeren. Aangezien Frankrijk geen enkele reden voor verenigbaarheid heeft aangevoerd, besluit de Commissie dat de steun van 503 miljoen EUR onverenigbaar is met de interne markt en moet worden teruggevorderd, verhoogd met de rente vanaf de datum waarop de steun ter beschikking werd gesteld.
(131)
De steun moet worden teruggevorderd van Financière Sernam en van haar dochterondernemingen, met name Sernam Services en Aster, die momenteel de economische activiteiten voortzetten waarvoor de steun is toegekend en die vroeger werden uitgeoefend door Sernam SA (ondertussen geliquideerd) en vervolgens door Sernam Xpress (waarvan het vermogen middels een overdracht onder algemene titel door Financière Sernam werd overgenomen). Eerst moet worden opgemerkt dat Sernam Xpress alle activa en een deel van de passiva van Sernam SA heeft overgenomen via een transactie binnen de groep. Sernam Xpress heeft dus de economische activiteiten van Sernam SA voortgezet (zie ook de gedetailleerde beschrijving in hoofdstuk 3.3.). Vervolgens werd Financière Sernam, door de overdracht onder algemene titel van het vermogen, de juridische opvolger van Sernam Xpress. Tot slot zetten Financière Sernam en haar dochterondernemingen, met name Sernam Services en Aster, de activiteiten van Sernam SA en Sernam Xpress voort en blijven zij bijgevolg de steun van 503 miljoen EUR genieten die aanvankelijk aan Sernam SA was toegekend.
3.3. DE TERUGVORDERING VAN DE STEUN VAN 41 MILJOEN EUR
(132)
De steun van 41 miljoen EUR die, zoals bepaald in de beschikking Sernam 2, door Frankrijk van de begunstigde moest worden teruggevorderd, werd aan de passiefzijde van de liquidatie van Sernam SA ingeschreven.
(133)
De Franse autoriteiten zijn van mening dat de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam zijn overgedragen via een procedure die volgens hen transparent en open is, zoals bepaald in artikel 4 van de beschikking Sernam 2, en dat de terugvorderingsverplichting alleen voor Sernam SA geldt.
(134)
Artikel 4 van de beschikking Sernam 2 bepaalt:
„Iedere gedeeltelijke of gehele verkoop van Sernam moet plaatsvinden tegen de marktprijs en volgens een transparante procedure die openstaat voor alle concurrenten. In dat geval komt de terugbetaling van de 41 miljoen euro steun ten laste van de maatschappij Sernam, indien deze blijft bestaan.”
(135)
Artikel 4 maakt onderscheid naargelang de economische activiteiten van Sernam al dan niet zijn onderbroken. In de veronderstelling dat deze activiteiten zouden verdwijnen, mag de steun niet worden teruggevorderd van diegenen die de activa in het kader van een transparante en open procedure tegen de marktprijs hebben verworven.
(136)
De Commissie merkt trouwens op dat in de rechtspraak van het Hof en het Gerecht diezelfde factoren van doorslaggevend belang zijn.
(137)
Het SMI-arrest (29) maakt onderscheid tussen twee hypothesen in geval van verkoop van activiteiten waarvoor steun is verleend, met name de verkoop van het maatschappelijk kapitaal van de onderneming, waarna de steunontvangende onderneming haar rechtspersoonlijkheid behoudt (share deal), en de verkoop van alle of een deel van de activa van de onderneming aan een andere onderneming, waarna de ondersteunde economische activiteit niet meer door dezelfde rechtspersoon wordt uitgeoefend (asset deal).
(138)
Wat betreft de share deal heeft het Hof voor recht verklaard dat: (30)
„[…] wanneer een onderneming welke een onwettige staatssteun heeft genoten tegen de marktprijs wordt gekocht, dat wil zeggen tegen de hoogste prijs die een particuliere investeerder die onder normale mededingingsvoorwaarden handelt, bereid was voor deze vennootschap te betalen in de toestand waarin zij zich bevond, met name na staatssteun te hebben genoten, dit steunelement is geraamd tegen de marktprijs en meegerekend in de aankoopprijs. In dergelijke omstandigheden kan de koper niet worden geacht een voordeel te hebben genoten ten opzichte van de andere marktdeelnemers (zie, in die zin, arrest van 20 september 2001, Banks, C-390/98, Jurispr. blz. I-6117, punt 77).
In casu behoudt de onderneming waaraan de onwettige staatssteun is verleend haar rechtspersoonlijkheid en blijft zij de met de staatssteun gesubsidieerde activiteiten - voor eigen rekening - uitoefenen. Het is normalerwijs dan ook deze onderneming die het aan de betrokken steun verbonden concurrentievoordeel behoudt en bijgevolg moet zij worden verplicht een bedrag gelijk aan deze steun terug te betalen. […]”
(139)
Wat betreft de asset deal vervolgt het Hof: (31)
„Het kan stellig niet worden uitgesloten dat in het geval dat afgesplitste vennootschappen worden opgericht teneinde een deel van de activiteiten van de onderneming welke steun heeft genoten voort te zetten, wanneer deze laatste failliet is gegaan, deze vennootschappen eventueel eveneens gehouden kunnen zijn de betrokken steun terug te betalen, zodra is bewezen dat zij het concurrentievoordeel dat aan deze steun is verbonden, feitelijk blijven genieten. Zulks zou namelijk in het bijzonder het geval kunnen zijn indien de afgesplitste vennootschappen activa van de vennootschap in liquidatie aankopen zonder een prijs tegen de marktvoorwaarden te betalen, of wanneer is bewezen dat door de oprichting van dergelijke vennootschappen de verplichting tot terugbetaling van deze steun wordt omzeild.”
(140)
Dit onderscheid wordt ook in het Seleco-arrest (32) gemaakt. In dit arrest bevestigt het Hof dat de Commissie kan worden verzocht te eisen dat de terugvordering niet beperkt blijft tot de oorspronkelijke onderneming, maar wordt uitgebreid naar de onderneming die de activiteiten van de oorspronkelijke onderneming voortzet, met behulp van de overgedragen productiemiddelen in gevallen waarin bepaalde elementen van de overdracht op economische continuïteit tussen de twee bedrijven duiden. Het Hof heeft ook de volgende indicatoren als relevant aanvaard om economische continuïteit vast te stellen: het voorwerp van de overdracht (activa en passiva, continuïteit inzake werknemers, gebundelde activa), de verkoopprijs, de identiteit van de aandeelhouders of de eigenaren van de overnemende onderneming en van de oorspronkelijke onderneming, het tijdstip waarop de overname plaatsvond (na het begin van het onderzoek, de inleiding van de procedure of het definitieve besluit) of ten slotte de economische logica van de transactie (33).
(141)
Het lijkt wenselijk te benadrukken dat de verkoop van activa in de SMI-zaak en de Seleco-zaak in het kader van een collectieve procedure en onder toezicht van een rechter is uitgevoerd. In deze gevallen had de verkoop enkel betrekking op een deel van de activa van de ondernemingen die aan de collectieve procedure waren onderworpen. Bovendien was volgens het Hof niet aangetoond dat zij niet aan de marktvoorwaarden voldeden.
(142)
Het Gerecht heeft in het CDA-arrest (34) een asset deal geanalyseerd en heeft met name onderzocht of er in dat geval aanwijzingen waren waaruit kon worden opgemaakt dat het bevel tot terugvordering omzeild was door een gedeeltelijke verkoop van activa. Het Gerecht heeft geoordeeld dat de Commissie de wil tot omzeiling in dit geval niet had vastgesteld en dat CDA het aan de steun verbonden mededingingsvoordeel niet feitelijk blijft genieten. Het Gerecht heeft zich voor deze vaststelling op twee feiten gebaseerd: de verkoop was beperkt tot een deel van de activa, die en bloc werden verkocht, en door deze aanpak (de verkoop en bloc) is een hoger bedrag verkregen dan het geval zou zijn geweest indien deze onderdelen van het actief afzonderlijk waren verkocht.
(143)
De overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam moet dus in het licht van de criteria van het Hof en het Gerecht worden onderzocht, zodat kan worden vastgesteld of de terugvordering moet worden uitgebreid naar Financière Sernam en haar dochterondernemingen, Sernam Services en Aster.
(144)
Wat betreft de volledige overdracht van de activa en passiva, met uitzondering van drie financiële passiva (participatielening die door Sernam SA bij de SNCF-groep is afgesloten, passiefpost betreffende de ontbinding van het „IBM-GPS”-contract; verplichte terugbetaling van de onverenigbare steun van 41 miljoen EUR), van Sernam SA aan Sernam Xpress, stelt de Commissie vast dat deze overdracht betrekking had op de volledige onderneming (zie punt 3.2.3.). Er is dus economische continuïteit tussen Sernam SA en Sernam Xpress. Hierin onderscheidt de onderhavige zaak zich van de feiten die aanleiding hebben gegeven tot het SMI-arrest, het Seleco-arrest en het CDA-arrest, waar enkel sprake was van de verkoop van een deel van de activa. Bovendien heeft de overdracht binnen een groep plaatsgevonden, na de eindbeschikking van de Commissie dat de steun moest worden teruggevorderd, met als enige economische overweging ervoor te zorgen dat de activiteiten van Sernam konden worden voortgezet zonder te moeten voldoen aan de voorwaarden van artikel 3 van de beschikking Sernam 2. Er is dus voldaan aan alle criteria om economische continuïteit aan te tonen in de zin van de beschikking en het Seleco-arrest.
(145)
De Commissie merkt overigens op dat de overdracht aan Sernam Xpress niet aan de marktvoorwaarden voldoet. De overdracht aan Sernam Xpress is tegen een negatieve prijs gebeurd en is niet het resultaat van een transparante en open procedure (zie punt 3.2.5.). Bovenop de negatieve prijs van 57 miljoen EUR, die wordt opgevat als operationele steun om de verliezen van Sernam voor de jaren 2005 tot en met 2008 te dekken (35), komt de schuldkwijtschelding van de SNCF ten gunste van Sernam SA voor een bedrag van 38,5 miljoen EUR (zie overweging 27). Tot slot stelt de Commissie ook vast dat de passiva die bij Sernam SA achterblijven schulden ten opzichte van derden zijn, en niet ten opzichte van de SNCF. Door de kapitaalinjectie van 57 miljoen EUR van de SNCF heeft Sernam Xpress, althans in de periode 2005-2008, haar schulden volledig kunnen aflossen. Als de SNCF daarentegen enkel de activa tegen een positieve prijs had verkocht, zouden de schulden ten opzichte van derden maar voor het bedrag van de inkomsten van de verkoop afgelost zijn. Dit is een bijkomende aanwijzing dat het contractueel evenwicht tussen de SNCF en Financière Sernam niet met de marktvoorwaarden overeenstemt.
(146)
Er moet eveneens worden opgemerkt dat de negatieve prijs van 57 miljoen EUR hoger ligt dan het beste bod dat via de mislukte aanbesteding is ontvangen, namelijk een negatieve prijs van 56,4 miljoen EUR (bod gedaan in de tweede ronde [kandidaat 5]).
(147)
Door de overdracht kon Sernam Xpress ontsnappen aan het bevel tot terugvordering van 41 miljoen EUR dat tegen Sernam SA was uitgevaardigd en kon de onderneming de activiteiten van Sernam SA voortzetten zonder deze steun terug te moeten betalen en zonder te moeten voldoen aan de voorwaarden van artikel 3 van de beschikking Sernam 2.
(148)
Om deze redenen komt de Commissie tot de conclusie dat de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Sernam Xpress als gevolg heeft gehad dat Sernam Xpress in feite kon blijven profiteren van het aan de steun verbonden mededingingsvoordeel. Er is inderdaad sprake geweest van economische continuïteit tussen de twee ondernemingen en de overdracht stemt overeen met een omzeiling van het bevel tot terugvordering dat tegen Sernam SA was uitgevaardigd.
(149)
Zoals in het SMI-arrest en het Seleco-arrest is uiteengezet, heeft de verkoop door een aandeelhouder aan een derde van zijn aandelen in een vennootschap die onwettige steun heeft ontvangen, geen invloed op de verplichting tot terugvordering bij de vennootschap die de steun ontvangt. De verkoop van het maatschappelijk kapitaal van Sernam Xpress aan Financière Sernam heeft daarom niet als gevolg dat Sernam Xpress ontslagen wordt van de verplichting om de steun van 41 miljoen EUR terug te betalen.
(150)
Door de fusie van Sernam Xpress en Financière Sernam is de verplichting tot terugvordering op Financière Sernam overgedragen. Bovendien zetten Financière Sernam en haar dochterondernemingen, met name Sernam Services en Aster, de activiteiten van Sernam SA en Sernam Xpress voort, waardoor zij de steun van 41 miljoen EUR blijven genieten die aanvankelijk aan Sernam SA was toegekend.
(151)
Overigens moeten de argumenten van de Franse autoriteiten die gebaseerd zijn op de toepassing van het beginsel van de particuliere investeerder in een markteconomie van de hand worden gewezen om de redenen die in onderstaand hoofdstuk 3.4 worden vermeld.
3.4. NIEUWE STEUN DIE AAN SERNAM XPRESS WERD TOEGEKEND
(152)
Het protocol van overeenstemming van 21 juli 2005 voorziet in een aantal maatregelen die nieuwe steun zouden kunnen vormen (zie overweging 36). De Commissie moet nagaan of deze maatregelen nieuwe steun vormen en zo ja, of deze als verenigbaar met de interne markt kunnen worden aangemerkt.
(153)
Volgens de Franse autoriteiten zouden al deze maatregelen in overeenstemming zijn met het beginsel van de particuliere investeerder in een markteconomie. De SNCF zou de activiteiten van Sernam SA hebben overgedragen aan de onderneming die het beste bod had uitgebracht na een transparante en open aanbesteding, en dit bod zou, zelfs indien de prijs negatief was, minder kostbaar zijn voor de staat als aandeelhouder dan de liquidatie van Sernam.
(154)
De Commissie is van mening dat wanneer steun teruggevorderd wordt, het beginsel van de particuliere investeerder niet moet worden toegepast. Bij de terugvordering van steun handelt de staat uit hoofde van de krachtens het recht van de Unie op hem rustende verplichtingen en niet in zijn hoedanigheid van aandeelhouder.
(155)
De Commissie merkt overigens op dat in artikel 3, lid 2, van de beschikking Sernam 2 de verkoop van activa wordt opgevat als een equivalent voor de in artikel 3, lid 1, opgelegde compenserende maatregelen. Volgens punt 40 van de communautaire richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (36) kan het stopzetten van een verliesgevende activiteit niet als een compenserende maatregel worden beschouwd. De negatieve prijs die de SNCF en Financière Sernam zijn overeengekomen, toont aan dat dit de stopzetting van een verliesgevende activiteit betreft, die niet het equivalent van een compenserende maatregel kan zijn. In het onderhavige geval stemt de negatieve prijs overeen met een operationele steun aan de onderneming, die dus per definitie ongeschikt is om de concurrentieverstoringen te verminderen.
(156)
Indien overigens zou worden ingestemd met het standpunt dat Frankrijk verdedigt, zou Frankrijk zich kunnen onttrekken aan de verplichting om de bij beschikking Sernam 2 onverenigbaar verklaarde steun van 41 miljoen EUR en de misbruikte steun van 503 miljoen EUR terug te vorderen van Sernam SA en alle ondernemingen die haar economische activiteiten voortzetten. Een dergelijk resultaat zou haaks staan op de rechtspraak van het Hof, volgens welke de lidstaat onverwijld de steun dient te doen terugbetalen, door gebruikmaking van alle beschikbare juridische middelen, met inbegrip van de confiscatie van de activa van de onderneming en, zo nodig, wanneer de onderneming niet in staat is tot terugbetaling, de liquidatie ervan (37).
(157)
Instemmen met het standpunt dat Frankrijk verdedigt, zou ook leiden tot discriminatie tussen een particuliere onderneming en een overheidsonderneming. Terwijl de staat de steun van de particuliere onderneming zou terugvorderen, indien nodig tot de liquidatie ervan, zou de overheidsonderneming aan dit lot kunnen ontsnappen indien het voor de staat minder duur zou zijn om tegen een negatieve prijs te verkopen dan om de onrechtmatige en onverenigbare steun terug te vorderen.
(158)
Om deze redenen is de Commissie van mening dat het beginsel van de particuliere investeerder in een markteconomie niet door Frankrijk kan worden ingeroepen om de maatregelen van het protocol van overeenstemming van 21 juli 2005 niet onder staatssteun te laten vallen.
(159)
Er moet dus worden vastgesteld of de betrokken maatregelen een voordeel hebben opgeleverd voor Sernam Xpress of Financière Sernam. Aangezien deze twee ondernemingen vervolgens zijn gefuseerd, is het niet nodig een onderscheid te maken tussen de voordelen die aan de ene of aan de andere onderneming zijn toegekend. Aan de drie andere criteria voor steun is voldaan: de maatregelen zijn toegekend met middelen van een overheidsonderneming, de SNCF; de SNCF is een publiekrechtelijke instelling die onder streng toezicht van de overheid staat; het toekennen van het voordeel is dus ook aan de staat toe te schrijven. Aangezien Sernam Xpress/Financière Sernam actief is in de sector van het wegtransport, die opengesteld is voor concurrentie binnen de Unie, kan het voordeel concurrentieverstoringen teweegbrengen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloeden.
3.4.1. Herkapitalisatie van Sernam SA door de SNCF voor een bedrag van 57 miljoen EUR
(160)
Door de herkapitalisatie van Sernam SA door de SNCF ten bedrage van 57 miljoen EUR heeft Sernam SA een aanzienlijk financieel voordeel ontvangen waarover haar concurrenten niet beschikken. Dit voordeel is vervolgens met de andere activa en passiva naar Sernam Xpress overgedragen.
3.4.2. Herkapitalisatie van Sernam Xpress door de SNCF voor een bedrag van 2 miljoen EUR
(161)
Door de herkapitalisatie van Sernam Xpress door de SNCF ten bedrage van 2 miljoen EUR heeft Sernam Xpress een aanzienlijk financieel voordeel ontvangen waarover haar concurrenten niet beschikken. De Commissie merkt echter op dat de SNCF van Financière Sernam een betaling van 2 miljoen EUR heeft ontvangen die de herkapitalisatie van 2 miljoen EUR neutraliseert en die bijgevolg geen voordeel heeft opgeleverd.
3.4.3. Kwijtschelding van de schulden van Sernam SA door de SNCF
(162)
Zoals verklaard in overweging 33 maken twee schuldvorderingen van de SNCF bij Sernam SA ten bedrage van 38,5 miljoen EUR geen deel uit van de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam. Door deze schulden kwijt te schelden, kent de SNCF een voordeel ter waarde van dit bedrag toe aan Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.4. Garanties die de SNCF heeft toegekend
(163)
Bij de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam heeft de SNCF de volgende garanties toegekend:
-
zij heeft zich ertoe verbonden binnen een vastgestelde termijn de inrichting af te werken van een bepaald terrein (Valenton) dat nodig is voor de exploitatie van de TBE, op straffe van een geldboete van 1 miljoen EUR bij overschrijding van deze termijn;
-
zij heeft zich ertoe verbonden een mogelijke stijging van de huurprijzen van de nieuwe terreinen te dekken, met een maximaal verschil van 3 miljoen EUR;
-
zij heeft de termijn voor de terugkeer van […] man bij Sernam gedetacheerd spoorwegpersoneel met drie jaar verlengd;
-
zij heeft de termijn van een sociaal protocol waarmee wordt gegarandeerd dat […] werknemers van Sernam in geval van ontslag (door Sernam) bij de SNCF herplaatst kunnen worden, met drie jaar verlengd;
-
de SNCF heeft het voortbestaan van de train bloc express (TBE) (38) en de toegang tot de TBE (39) gegarandeerd. Met het oog daarop heeft de SNCF 3 miljoen EUR aan Sernam Xpress betaald.
(164)
Wat de eerste twee garanties betreft, is het duidelijk dat deze een voordeel opleveren voor Sernam Xpress/Financière Sernam. Zonder deze twee garanties had Sernam Xpress/Financière Sernam namelijk al deze kosten zelf moeten dragen.
(165)
Wat de TBE-garanties betreft, is de Commissie van mening dat deze het risico van Sernam Xpress/Financière Sernam aanzienlijk verkleinen. Deze garanties leveren hun dus een voordeel op.
(166)
Volgens Frankrijk komt de garantie die aan het spoorwegpersoneel wordt gegeven in werkelijkheid de SNCF ten goede. De SNCF zou inderdaad een aantal personeelsleden naar Sernam SA hebben gedetacheerd. Dit spoorwegpersoneel, waarvan de kosten door Sernam SA werden gedragen, zou het recht hebben gehad op eenvoudig verzoek bij de SNCF te worden herplaatst. Gezien de bezorgdheid die een privatisering zou kunnen opwekken, heeft de SNCF de termijn verlengd waarin het spoorwegpersoneel dit recht kan uitoefenen om een massale terugkeer, die voor de SNCF duurder zou zijn, te vermijden.
(167)
De Commissie is van mening dat het spoorwegpersoneel zonder deze garantie zeer waarschijnlijk op het ogenblik van de overdracht van de activiteiten om herplaatsing bij de SNCF zou hebben verzocht. Sernam Xpress had hen dan moeten vervangen door nieuw, privaatrechtelijk aangesteld, personeel. De Commissie is van mening dat het in het onderhavige geval waarschijnlijk is dat het loon van deze nieuwe werknemers lager was geweest dan dat van het spoorwegpersoneel, wat de bijkomende kosten had gecompenseerd die Sernam Xpress had moeten maken door hun beperkte ervaring of door de moeilijkheden om in heel korte tijd een aanzienlijk aantal nieuwe werknemers aan te werven.
(168)
Wat betreft de uitbreiding van de herplaatsingsgarantie voor een periode van drie jaar, is Frankrijk van mening dat dit een individueel recht vormt dat door de SNCF aan sommige werknemers wordt toegekend. Noch Financière Sernam, noch Sernam Xpress waren partij bij deze overeenkomst.
(169)
De Commissie is het niet met deze analyse eens. Door deze garantie wordt het inderdaad aantrekkelijker om gedurende deze periode bij Sernam Xpress tewerkgesteld te blijven, zonder dat Sernam bijkomende kosten moet dragen.
(170)
De Commissie concludeert dat de garanties die de SNCF in het protocol van 21 juli 2005 heeft toegekend, met uitzondering van de garantie voor het spoorwegpersoneel, Sernam Xpress/Financière Sernam een voordeel opleveren.
(171)
Terwijl de waarde van de eerste drie garanties eenvoudig kan worden berekend (respectievelijk 1 miljoen EUR, 3 miljoen EUR en 3 miljoen EUR), is dit niet het geval voor de herplaatsingsgarantie van het personeel. Frankrijk zou de loonsverhoging moeten berekenen die Sernam Xpress/Financière Sernam zonder deze garantie aan het personeel had moeten toekennen om hetzelfde doel te bereiken.
3.4.5. Verkoopprijs
(172)
In punt 164 van het besluit tot inleiding van de procedure heeft de Commissie zich ook afgevraagd of de negatieve prijs die door Financière Sernam werd „betaald” wel degelijk met de marktwaarde overeenstemt. In dit verband merkt de Commissie op dat Sernam Xpress en Financière Sernam ondertussen zijn gefuseerd en dat een mogelijke steun aan Financière Sernam in de vorm van een te hoge negatieve prijs niet meer bedroeg dan de 57 miljoen EUR steun die Sernam Xpress als nieuwe steun heeft gekregen. Het is derhalve niet meer nodig verder in te gaan op de kwestie van een mogelijke steun aan de koper.
3.4.6. Conclusie inzake nieuwe steun
(173)
De maatregelen van het protocol van overeenstemming van 21 juli 2005 die in dit hoofdstuk 3.4 worden beschreven, vormen nieuwe steun voor Sernam Xpress/Financière Sernam.
3.4.7. Onverenigbaarheid met de interne markt en terugvordering
(174)
Volgens de rechtspraak van het Hof is het aan de lidstaat om redenen voor de verenigbaarheid van steun aan te voeren. Aangezien Frankrijk geen enkele reden voor verenigbaarheid heeft aangevoerd, besluit de Commissie dat deze steun onverenigbaar is met de interne markt en teruggevorderd moet worden, verhoogd met de rente.
(175)
De steun moet worden teruggevorderd van Financière Sernam en van haar dochterondernemingen, met name Sernam Services en Aster, die momenteel de economische activiteiten voortzetten waarvoor de steun is toegekend en die vroeger werden uitgeoefend door Sernam Xpress (gefuseerd met Financière Sernam).
3.5. ONTBINDENDE VOORWAARDE
(176)
Het protocol van overeenstemming van 21 juli 2005 voorziet in een ontbindende voorwaarde ingeval in de vijf jaar volgend op de sluiting van het protocol van overeenstemming door de Europese Commissie een negatieve beschikking wordt gegeven. Deze voorwaarde zou eveneens nieuwe steun kunnen vormen. In dit geval zou de oplossing de niet-toepasselijkheid van deze voorwaarde zijn. Aangezien de voorwaarde inderdaad niet is toegepast, werd dit resultaat bereikt. Het is derhalve niet nodig deze voorwaarde verder te onderzoeken.
3.6. GEWETTIGD VERTROUWEN
(177)
Het argument van de Franse autoriteiten dat de stappen die zij, overeenkomstig hun verplichting tot samenwerking, te goeder trouw bij de Commissie hebben ondernomen (zoals hun bezoek aan de Commissie op 24 november 2004 en hun schrijven van 21 december 2004) tot gewettigd vertrouwen zouden hebben geleid dat de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam in overeenstemming was met de beschikking Sernam 2 en het recht van de Unie, kan niet worden aanvaard.
(178)
De inlichtingen die Frankrijk heeft verstrekt, waren namelijk beperkt; Frankrijk heeft de Commissie ingelicht over de keuze voor een verkoop en bloc van de activa zonder de belangrijkste onderdelen van de overdracht van de activa van Sernam SA te beschrijven. In het bijzonder de informatienota aan de Commissie van 21 december 2004 was beperkt tot het vermelden van bepaalde elementen met betrekking tot de organisatie van het proces voor de overdracht van de activa en van de openheid en transparantie ervan om vóór 30 juni 2005 tot een verkoop tegen een marktprijs over te kunnen gaan.
(179)
Geen van de volgende elementen werd aan de Commissie meegedeeld:
1.
het feit dat de voorgenomen overdracht gebaseerd was op een overdracht binnen de groep van activa en passiva aan een andere juridische entiteit (Sernam Xpress), gevolgd door een overdracht van deze andere entiteit (share deal);
2.
het feit dat een deel van de passiva met de activa zou worden overgedragen en dat enkel het bevel tot terugvordering van de steun van 41 miljoen EUR en de schuldvorderingen van de SNCF ten bedrage van 38,5 miljoen EUR als passiefposten bij Sernam SA zouden blijven;
3.
het feit dat Frankrijk bereid was Sernam SA en Sernam Xpress te herkapitaliseren in het geval van een overname tegen een negatieve prijs.
(180)
Bij gebrek aan informatie over deze elementen kon de Commissie niet voorzien hoe Frankrijk uiteindelijk de beschikking Sernam 2 ten uitvoer zou leggen. Het schrijven van 21 december 2004 wekt integendeel de indruk dat de overdracht zonder onderscheid tussen de passiva en tegen een positieve prijs zou worden uitgevoerd, aangezien hierin het volgende wordt vermeld: zodra de overdracht is uitgevoerd, zal de opbrengst ervan gebruikt worden voor de terugbetaling van de passiva van de rechtspersoon Sernam, waaronder de onverenigbare steun, in het kader van de gebruikelijke nationale procedures.
(181)
Zelfs indien, gezien de negatieve aard van de prijzen die voor de activa van Sernam SA werden geboden, de mogelijkheid van een herkapitalisatie (element 3) pas bij ontvangst van de biedingen in beeld kwam, moet Frankrijk bij het opstellen van zijn schrijven van 21 december 2004 in principe minstens reeds op de hoogte zijn geweest van het beginsel van een verkoop van de activa met een deel van de passiva (element 2). De Franse autoriteiten kunnen hoe dan ook geen beroep doen op een gewettigd vertrouwen zonder op 21 december 2004 of later de Commissie van deze belangrijke elementen op de hoogte te hebben gesteld.
(182)
Een laatste belangrijk punt is dat de Franse autoriteiten, indien zij problemen ondervonden bij de tenuitvoerlegging van de beschikking Sernam 2, zich opnieuw tot de Commissie hadden moeten wenden om, in overleg met haar, krachtens het beginsel van de loyale samenwerking zoals bedoeld in artikel 4, lid 3, VEU een andere regeling te treffen. Punt 3.2.3 van de communautaire richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (40) bevestigt dat, ter uitvoering van dit algemene beginsel, een lidstaat niet van het herstructureringsplan mag afwijken zonder voorafgaande kennisgeving en goedkeuring door de Commissie.
(183)
De Commissie heeft bovendien nooit enige goedkeuring gegeven aan de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam die Frankrijk heeft uitgevoerd.
(184)
De Commissie komt daarom tot de conclusie dat noch Frankrijk, noch de begunstigden van de steun een gewettigd vertrouwen kunnen inroepen.
4. TERUGVORDERING
(185)
De Commissie heeft geconcludeerd dat niet is voldaan aan de voorwaarden van de beschikking Sernam 2. De bij beschikking Sernam 2 goedgekeurde steun is bijgevolg misbruikt in de zin van artikel 16 van Verordening nr. 659/1999. Omdat Frankrijk de verenigbaarheid van de steun niet met redenen heeft gestaafd, is deze onverenigbaar met de interne markt. Frankrijk moet daarom alle nodige maatregelen treffen om deze steun met rente terug te vorderen.
(186)
Deze steunmaatregelen bedragen 503 miljoen EUR. Dit bedrag bestaat deels uit diverse herstructureringssteunmaatregelen ten bedrage van 2 938 miljoen FRF of 448 miljoen EUR. Deze steun wordt in tabel 3 van het besluit van 30 april 2003 weergegeven; de belangrijkste elementen ervan zijn in de tabel hieronder opgenomen:
(Miljoen FRF)
Aanvangskapitaal
44
Financiering verliezen 2000
698
Financiering verliezen 2001
252
Financiering herstructurering: inbreng SNCF
1 300
Financiering herstruct.: participatielening SNCF
250
Extra kosten spoorwegpersoneel
394
Totaal herstructureringssteun
2 938
(187)
Om het bedrag van 503 miljoen EUR te bereiken, moet de steun van 34 miljoen EUR die in het kader van de contracten voor het vervoer van reizigersbagage en van dagbladen en tijdschriften werd toegekend en de steun van 21 miljoen EUR die in het kader van de contracten voor het vervoer van benodigdheden werd toegekend, hieraan worden toegevoegd.
(188)
Voor meer details, zie het besluit Sernam 1 van 23 mei 2001.
(189)
Voor de daadwerkelijke en onmiddellijke terugvordering van de steun moeten de Franse autoriteiten de datum meedelen waarop elke steunmaatregel ter beschikking van de begunstigde is gesteld (41). De verschuldigde rente voor elke maatregel moet vanaf deze datum op samengestelde grondslag worden berekend overeenkomstig hoofdstuk V van Verordening (EG) nr. 794/2004 (42).
(190)
Ook de steun van 41 miljoen EUR die bij beschikking Sernam 2 reeds als onverenigbaar werd aangemerkt, moet worden teruggevorderd, verhoogd met de rente die op basis van diezelfde methode wordt berekend.
(191)
Tot slot vormen de herkapitalisatie van 57 miljoen EUR, de kwijtschelding van de schulden van Sernam SA door de SNCF ten bedrage van 38,5 miljoen EUR en de garanties die de SNCF bij de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam heeft toegekend, met uitzondering van de garantie voor het spoorwegpersoneel, eveneens met de interne markt onverenigbare staatssteun. Deze nieuwe steun moet worden teruggevorderd, verhoogd met de rente die op basis van de reeds beschreven methode wordt berekend. Voor de berekeningsmethode voor de terug te vorderen bedragen verwijst de Commissie naar de overwegingen 171 en 189 van dit besluit.
(192)
Om het bedrag van de terug te vorderen steun vast te stellen, kan Frankrijk rekening houden met de bedragen die de SNCF in het kader van de liquidatie van Sernam SA eventueel heeft ontvangen als terugbetaling van de steun van 41 miljoen EUR plus rente en/of als participatielening plus rente.
(193)
Indien de SNCF een volledige terugbetaling van al haar schulden zou hebben gekregen, zou Frankrijk enkel rekening mogen houden met dat deel van de bedragen die de SNCF na de liquidatie van Sernam SA had teruggevorderd dat in verhouding staat tot het bedrag van de twee geregistreerde steunmaatregelen en het totaalbedrag van de schulden die aan de passiefzijde van Sernam SA zijn ingeschreven.
(194)
Deze bedragen, met inbegrip van de aanvankelijk aan Sernam SA en Sernam Xpress toegekende steun, moeten worden teruggevorderd van Financière Sernam en van haar dochterondernemingen, Sernam Services en Aster, die momenteel de economische activiteiten voortzetten waarvoor de steun is toegekend en die vroeger werden uitgeoefend door Sernam Xpress (gefuseerd met Financière Sernam) en daarvóór door Sernam SA.
(195)
Het staat buiten twijfel dat Sernam Xpress en haar operationele dochterondernemingen Sernam Services en Aster de economische activiteiten van Sernam SA hebben voortgezet, aangezien dit juist de doelstelling was van de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam die Frankrijk heeft uitgevoerd. Uit het dossier blijkt overigens dat Sernam Xpress, Sernam Services en Aster wel degelijk de activiteiten hebben voortgezet nadat ze de steun hadden genoten, volgens het bedrijfsplan dat voor Sernam SA was opgesteld en met hetzelfde personeel. Vervolgens heeft Financière Sernam als enige aandeelhouder op 30 juni 2011 de onderneming Sernam Xpress ontbonden en het vermogen ervan overgenomen. Financière Sernam is daarom zowel de juridische opvolger van Sernam Xpress als de economische opvolger, aangezien zij (Financière Sernam) vandaag eigenaar is van en rechtstreeks zeggenschap uitoefent over de operationele dochterondernemingen Sernam Services en Aster. Bovendien zetten Financière Sernam en haar dochterondernemingen, met name Sernam Services en Aster, de activiteiten van Sernam SA en Sernam Xpress voort en blijven zij bijgevolg de steun genieten. Overigens heeft Sernam Services in mei 2011 een inbreng in activa ontvangen door de overdracht van het merk Sernam, dat op 15 miljoen EUR was gewaardeerd, zonder een passende tegenwaarde te betalen. Aster heeft enerzijds in maart 2008 een inbreng op rekening-courant van 5 miljoen EUR genoten, een bedrag dat in juli 2008 aan deze onderneming werd afgestaan; anderzijds werd Aster in december 2011 geherkapitaliseerd door een bedrag van 5 599 998 EUR op rekening-courant af te staan. Deze twee dochterondernemingen hebben derhalve de steun ontvangen die aanvankelijk aan Sernam SA en Sernam Xpress was toegekend, niet enkel omdat zij deel uitmaakten van de groep en omwille van het feit dat zij de activiteiten voortzetten, maar ook door de overdracht van bepaalde activa en de herkapitalisatiemaatregelen in hun voordeel.
(196)
Er moet worden vermeld dat Sernam SA zelf is ontstaan door de omzetting van de commanditaire vennootschap Sernam SCS in een naamloze vennootschap eind 2001 (zie hierover beschikking Sernam 2, overweging 11). Sernam SCS was dus de oorspronkelijke begunstigde van een deel van de betrokken steun.
(197)
Aangezien voor Financière Sernam en haar dochteronderneming Sernam Services op 31 januari 2012 een gerechtelijke vereffeningsprocedure werd ingeleid en voor Aster, dochteronderneming van Financière Sernam, op 3 februari 2012 een gerechtelijke liquidatieprocedure in gang werd gezet, worden de Franse autoriteiten verzocht zo spoedig mogelijk het terug te vorderen steunbedrag vast te stellen, te vermeerderen met rente, zodat dit aan de passiefzijde van deze ondernemingen kan worden ingeschreven,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
1. De staatssteun ten bedrage van 503 miljoen EUR die Frankrijk ten gunste van Sernam SCS (later Sernam SA) heeft verleend en bij beschikking 2006/367/EG (43) van 20 oktober 2004 door de Commissie werd goedgekeurd, werd misbruikt. Deze is onverenigbaar met de interne markt. Sernam Xpress alsook Financière Sernam en haar dochterondernemingen, Sernam Services en Aster, hebben eveneens deze steun genoten.
2. Sernam Xpress alsook Financière Sernam en haar dochterondernemingen, met name Sernam Services en Aster, hebben eveneens staatssteun ten bedrage van 41 miljoen EUR genoten die Frankrijk ten gunste van Sernam SCS heeft verleend en die bij beschikking Sernam 2 als onverenigbaar werd aangemerkt.
3. De herkapitalisatie van 57 miljoen EUR van Sernam SA door de SNCF, de kwijtschelding van de schulden van Sernam SA door de SNCF ten bedrage van 38,5 miljoen EUR en de garanties die de SNCF bij de overdracht van de activiteiten van Sernam SA aan Financière Sernam heeft toegekend, met uitzondering van de garantie voor het spoorwegpersoneel, vormen met de interne markt onverenigbare staatssteun.
Artikel 2
1. Frankrijk vordert de in artikel 1 bedoelde steun van Financière Sernam en haar dochterondernemingen, Sernam Services en Aster, terug.
2. De terug te vorderen bedragen omvatten rente vanaf de datum waarop zij de begunstigde ter beschikking zijn gesteld tot de datum van de daadwerkelijke terugbetaling ervan.
3. De rente wordt op samengestelde grondslag berekend overeenkomstig hoofdstuk V van Verordening (EG) nr. 794/2004 van de Commissie van 21 april 2004.
Artikel 3
1. De terugvordering van de in artikel 1 bedoelde steun geschiedt onverwijld en daadwerkelijk.
2. Frankrijk zorgt ervoor, dat onderhavig besluit binnen vier maanden vanaf de datum van kennisgeving van dit besluit, ten uitvoer wordt gelegd.
3. In het kader van deze tenuitvoerlegging mag Frankrijk onder de hierboven beschreven voorwaarden rekening houden met de eventuele bedragen die de SNCF na de liquidatie van Sernam SA heeft teruggevorderd.
Artikel 4
1. Binnen twee maanden vanaf de kennisgeving van dit besluit verstrekt Frankrijk de Commissie de volgende inlichtingen:
a)
de datum waarop elke steunmaatregel ter beschikking van de begunstigde is gesteld, het totale van de begunstigde terug te vorderen bedrag (hoofdsom en terugvorderingsrente) voor elk van de steunmaatregelen;
b)
een gedetailleerde beschrijving van de reeds genomen en de voorgenomen maatregelen om aan dit besluit te voldoen;
c)
bescheiden waaruit blijkt dat de begunstigde is gelast de steun terug te betalen.
2. Frankrijk houdt de Commissie op de hoogte van de voortgang van de nationale maatregelen genomen ter uitvoering van dit besluit en dit tot de volledige terugvordering van de in artikel 1 bedoelde steun. Het verstrekt, op eenvoudig verzoek van de Commissie, onverwijld inlichtingen over de reeds genomen en de voorgenomen maatregelen om aan dit besluit te voldoen. Het verstrekt eveneens gedetailleerde inlichtingen over de reeds van de begunstigde teruggevorderde steunbedragen en de terugvorderingsrente.
Artikel 5
Deze beschikking is gericht tot de Franse Republiek.
Gedaan te Brussel, 9 maart 2012.