NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 446/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých mastných alkoholů a jejich směsí pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 13. srpna 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých mastných alkoholů a jejich směsí (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“) pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčené země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 30. června 2010 podali dva výrobci v Unii, Cognis GmbH a Sasol Olefins & Surfactants GmbH (dále jen „žadatelé“). Obě společnosti podléhají německému právu a mají výrobní závody v Německu, Francii a Itálii. Tyto dvě společnosti představují podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby výrobku, který je předmětem šetření, v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu dovozců, kteří byli určeni na základě podnětu, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení u dovozců počítalo s výběrem vzorku. Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení souhlasili čtyři dovozci. Vzhledem k tomuto nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije.
(6)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobcům v Unii, dovozcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, dvou dovozců, 21 uživatelů v Unii, dvou vyvážejících výrobců v Indii, dvou vyvážejících výrobců v Indonésii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení, a tří vyvážejících výrobců v Malajsii a obchodníků, kteří jsou s nimi ve spojení.
(8)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Cognis GmbH, Německo
-
Cognis France S.A.S., Francie
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Německo
b)
Dovozci v Unii:
-
Oleo solutions Ltd, Spojené království
c)
Uživatelé v Unii:
-
Henkel AG & Co., Německo
-
PCC Rokita SA, Polsko
-
Procter & Gamble International Operations SA, Švýcarsko
-
Unilever, Nizozemsko
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Itálie
d)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Godrej Industries Limited, Bombaj a Taluka Valia
-
VVF Limited, Bombaj
e)
Vyvážející výrobci v Indonésii:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Batam, Singapur, Dessau
-
P.T. Musim Mas a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Medan, Singapur, Hamburk
f)
Vyvážející výrobci v Malajsii:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. a společnosti, které jsou s ní ve spojení, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. a společnost, která je s ní ve spojení, Petaling Jaya, Hamburk
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3 Období šetření
(9)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem jsou nasycené mastné alkoholy s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsi převážně obsahující kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, pocházející z Indie, Indonésie a Malajsie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00.
(11)
Výrobek, který je předmětem šetření, je polotovarem, který se vyrábí z přírodních (oleochemických) nebo syntetických (petrochemických) zdrojů, jako jsou přírodní tuky a oleje, ropa, zemní plyn, kapalný zemní plyn a uhlí. Používá se především jako vstupní materiál pro výrobu síranů mastných alkoholů, ethoxylátů mastných alkoholů a étersulfátů mastných alkoholů (tzv. povrchově aktivních látek). Povrchově aktivní látky se používají k výrobě detergentů, prostředků péče o domácnost, čisticích prostředků a výrobků pro osobní hygienu.
2.2 Obdobný výrobek
(12)
Bylo zjištěno, že výrobek, který je do Unie vyvážen z Indie, Indonésie a Malajsie, a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v těchto zemích a rovněž výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a rovněž stejné užití. Předběžně se proto pokládají za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(13)
V průběhu šetření určité strany uvedly, že jeden ze žadatelů vyrábí v jednom ze svých výrobních závodů výrobek, který zahrnuje rozvětvené isomery, na něž se definice výrobku nevztahuje, a tato výroba by se proto neměla pokládat za výrobu obdobného výrobku. Prozatímně bylo stanoveno, že toto tvrzení je opodstatněné, a údaje týkající se tohoto výrobce nebyly proto v analýze újmy použity. Je třeba zmínit, že z téhož důvodu byly z definice výrobního odvětví Unie vyloučeny další dvě společnosti, z nichž jedna spolupracovala při šetření.
3. DUMPING
3.1 Indie
3.1.1 Běžná hodnota
(14)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(15)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(16)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(17)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(18)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
3.1.2 Vývozní cena
(19)
Oba vyvážející výrobci v Indii vyváželi dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly těmito nezávislými odběrateli skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(21)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(22)
Oba vyvážející výrobci tvrdili, že by se při výpočtu dumpingového rozpětí nemělo přihlížet k jejich prodeji, který se v období šetření uskutečnil pro jednoho ze žadatelů v Unii, jelikož se tento prodej uskutečnil ve značném množství a za smluvní ceny. Neexistuje však žádný právní důvod, proč by se při výpočtu dumpingu nemělo k tomuto vývozu dotčeného výrobku přihlížet. Tvrzení obou vyvážejících výrobců byla proto odmítnuta.
(23)
Oba vyvážející výrobci požádali o úpravu s ohledem na měnový přepočet a tvrdili, že od listopadu 2009 dochází k trvalému zhodnocování indické rupie (INR) oproti euru (EUR), což má rušivý účinek na výpočet dumpingu. Tvrzení se týkalo prodeje, který se uskutečnil v EUR v období od ledna 2010, a požadovalo se, aby se za účelem přepočtu hodnoty tohoto prodeje na INR nahradil směnný kurz platný v měsíci, v němž se uskutečnil prodej, směnným kurzem, který platil o dva měsíce dříve. V čl. 2 odst. 10 písm. j) je za určitých podmínek skutečně povolena úprava s ohledem na měnový přepočet. Podotýká se však, že k zhodnocení INR došlo teprve v druhé polovině období šetření. Dále se uvádí, že obě indické společnosti během tohoto období často zvyšovaly své ceny pro své hlavní odběratele v Unii, a to poměrně podobně, a že se v druhé polovině období šetření rovněž trvale zvyšovaly ceny, které žadatele účtovali v Unii. Neexistují proto jednoznačné důkazy, že se zhodnocení INR neprojevilo včas v cenách účtovaných indickými vyvážejícími výrobci jejich odběratelům v EU nebo že toto zhodnocení mělo ve výpočtech dumpingu nepatřičný penalizující účinek. Tvrzení obou společností byla proto odmítnuta.
3.1.4 Dumpingové rozpětí
(24)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indické vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(25)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indických vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(26)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
3.2 Indonésie
3.2.1 Běžná hodnota
(27)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že u každého vyvážejícího výrobce byl celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu reprezentativní.
(28)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(29)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(30)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(31)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(32)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(33)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.2.2 Vývozní cena
(34)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru a v Unii.
(35)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Singapuru, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(36)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito obchodníky ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.2.3 Srovnání
(37)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(38)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nepřímých daních, nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize.
(39)
Jedna společnost požádala o úpravu s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech, a to na základě toho, že výrobek, který je předmětem šetření, vyváží do EU v kapalné i pevné formě, zatímco na domácím trhu jej prodává pouze v pevné formě a že ceny za kapalnou formu jsou nižší než ceny za výrobek, který je předmětem šetření, v pevné formě. Společnost však neposkytla žádné vyčíslení takovéto úpravy. Pouhé srovnání vývozních cen pevných a kapalných forem výrobku, který je předmětem šetření, nemůže představovat základ pro přiznání úpravy o rozdíly ve fyzických vlastnostech. Účetní systém společnosti mimoto neumožňuje náležité oddělení rozdílů v nákladech mezi výrobkem v pevné a kapalné formě. Neexistoval proto spolehlivý způsob výpočtu možné úpravy a tvrzení bylo nutno odmítnout.
(40)
Žadatelé uvedli, že v Indonésii jsou náklady na energie narušeny kvůli velmi levným a dotovaným cenám energií. Nepředložili však žádné doložené informace, jak toto narušení nákladů na energie použité při výrobě na domácí trh a na vývoz ovlivňuje výpočty dumpingu. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.2.4 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující indonéské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(42)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících indonéských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Indonésii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Indonésii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(43)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
7,6 %
3.3 Malajsie
3.3.1 Běžná hodnota
(44)
Za účelem stanovení běžné hodnoty bylo nejprve u každého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda byl jeho celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům reprezentativní v porovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodej na domácím trhu pokládá za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na domácím trhu činí nejméně 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku v Unii. U dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku na domácím trhu uskutečněný vyvážejícími výrobci byl reprezentativní. U zbývajícího spolupracujícího vyvážejícího výrobce nebyl v období šetření zjištěn žádný nezávislý prodej na domácím trhu.
(45)
U každého druhu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto druhu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval nejméně 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku vyvezeného do Unie.
(46)
Zkoumalo se rovněž, zda lze domácí prodej každého druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného v období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(47)
U druhů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje dotčeného druhu výrobku na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle druhu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje dotčeného druhu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(48)
Pokud objem ziskového prodeje určitého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného druhu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného druhu výrobku v období šetření.
(49)
Pokud vyvážející výrobce neměl žádný domácí prodej konkrétního druhu výrobku, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení určena početně.
(50)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(51)
U vyvážejícího výrobce, který v období šetření neměl žádný domácí prodej, byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru skutečných částek, které byly zjištěny pro ostatní dva prošetřované vyvážející výrobce při výrobě a prodeji obdobného výrobku na malajsijském trhu.
3.3.2 Vývozní cena
(52)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(53)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(54)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
3.3.3 Srovnání
(55)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(56)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly provedeny (v případě, že byly použitelné a odůvodněné) úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěry.
(57)
Jeden malajsijský vyvážející výrobce uvedl, že jeho společnost ve spojení v Unii je ve skutečnosti vývozním oddělením výrobce. Na tomto základě společnost tvrdila, že by v případě úplné úpravy o prodejní, režijní a správní náklady a zisk podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení došlo při stanovení ceny ze závodu k nadměrnému odpočtu. V této souvislosti bylo zjištěno, že faktury odběratelům v Unii vystavovala společnost ve spojení a že tato společnost přijímala platby od odběratelů v Unii. Mimoto je třeba uvést, že prodej, který uskutečnila společnost ve spojení, zahrnoval přirážku. Rovněž finanční účetnictví obchodníka prokazovalo, že hradí běžné prodejní, režijní a správní náklady, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem. Zdálo se proto, že společnost ve spojení ve skutečnosti plní obvyklé funkce dovozce. Na tomto základě bylo tvrzení společnosti odmítnuto.
(58)
Žadatelé předložili s ohledem na Malajsii stejné tvrzení týkající se nákladů na energie, které bylo ve 40. bodě odůvodnění uvedeno v případě Indonésie. Toto tvrzení bylo ze stejných důvodů odmítnuto.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(59)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující malajsijské vyvážející výrobce zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(60)
Na základě informací, které byly k dispozici z podnětu a od spolupracujících malajsijských vyvážejících výrobců, a podle dostupných statistických údajů neexistují v Malajsii žádní jiní výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí zjištěné pro Malajsii bylo proto stanoveno ve stejné výši jako nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné u spolupracujícího vyvážejícího výrobce.
(61)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(62)
V průběhu období šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii dva známí výrobci a někteří další velmi malí výrobci. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze. Na tomto základě byla celková výroba v Unii v průběhu období šetření odhadnuta v rozmezí od 400 000 do 500 000 tun. Výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Některé zúčastněné strany uvedly, že by se jeden ze žadatelů neměl považovat za součást výrobního odvětví Unie, jelikož tato společnost během období šetření dovážela dotčený výrobek. Bylo však ověřeno, že procentní podíl výrobku, který tato společnost v období šetření dovezla z dotčených zemí, byl poměrně malý, a nebyl tudíž významný v porovnání s její výrobou obdobného výrobku. Tento dovoz byl mimoto většinou pouze dočasný. Lze proto potvrdit, že hlavní činností této společnosti je výroba a prodej výrobku, který je předmětem šetření, v EU a jejím hlavním zájmem je zájem výrobce v Unii. Předběžně bylo proto rozhodnuto, že toto tvrzení není opodstatněné.
4.2 Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba byla stanovena na základě celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, použití pro vlastní potřebu a celkového dovozu (odvozeného z údajů Eurostatu). Jelikož údaje Eurostatu zahrnují rovněž některé jiné výrobky než dotčený výrobek, byla provedena náležitá úprava. V zájmu zachování důvěrnosti údajů jsou informace poskytnuty v podobě indexu (2007 = 100).
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
100
102
97
102
Meziroční změna v %
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Zdroj: Eurostat, údaje uvedené v podnětu a odpovědích na dotazník.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii mírně zvýšila o 2 %. V období od roku 2007 do roku 2008 spotřeba nejprve vzrostla o 2,2 %, načež v období od roku 2008 do roku 2009 následoval pokles o 4,8 %. Od roku 2009 do konce období šetření se spotřeba opět zvýšila o 4,6 %.
(66)
K snižování spotřeby v období od roku 2008, během něhož výrobci dotčeného výroku zaznamenali pokles poptávky po jejich výrobcích, přispěl hospodářský pokles. Na počátku období šetření se začala situace na trhu mírně zlepšovat, což vedlo k zvýšení poptávky po dotčeném výrobku v porovnání s prvním pololetím roku 2009.
4.3 Dovoz do Unie z dotčených zemí
4.3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií uvedených čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný a že b) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Unie.
(68)
Dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z každé z dotčených zemí nebyla nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, tj. 2 % vývozních cen, a objem dovozu z každé dotčené země je vyšší než prahová hodnota ve výši 1 % podílu na trhu, jak je stanoveno v čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(69)
Při šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovým dovozem a obdobným výrobkem jsou podobné. Bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu ze všech dotčených zemí se v posuzovaném období snížily a sledovaly stejnou tendenci. Výrobek, který je předmětem šetření, dovážený z dotčených zemí byl ve všech ohledech obdobný, je zaměnitelný a na trh v Unii je uváděn prostřednictvím srovnatelných prodejních kanálů a za podobných obchodních podmínek, soutěží proto navzájem a s výrobkem, který je předmětem šetření, vyráběným v Unii.
(70)
Na tomto základě se vyvozuje prozatímní závěr, že jsou splněny všechny podmínky pro souhrnné posouzení a že by v souladu s tím měly být pro účely analýzy újmy účinky dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí posouzeny společně.
4.3.2 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu
Dovoz z dotčených zemí
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Meziroční změna v %
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Podíl na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Meziroční změna v %
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Průměrná cena v EUR/t
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Meziroční změna v %
8 %
-18 %
5 %
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(71)
Objem dovozu z dotčených zemí v posuzovaném období značně vzrostl o 57 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008, kdy se dovoz zvýšil o 58 %. Dovoz poté v roce 2009 mírně klesl, načež v období šetření opět vzrostl na úroveň z roku 2008.
(72)
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí v průběhu posuzovaného období značně kolísaly a celkově zaznamenaly 6 % pokles. Během celého posuzovaného období byly průměrné ceny dovozu z dotčených zemí vždy nižší než ceny stanovené zbytkem světa a výrobním odvětví Unie, což vedlo k zvýšení podílu dotčených zemí na trhu.
(73)
Podíl dotčených zemí na trhu se v posuzovaném období značně zvýšil, a to o 54 %. K největšímu nárůstu došlo mezi rokem 2007 a 2008. Během hospodářské krize došlo k mírnému poklesu dovozu, což v období mezi roky 2008 a 2009 snížilo podíl dotčených zemí na trhu o 2 %, do konce posuzovaného období však tyto země získaly svůj podíl na trhu zpět.
4.3.2.1 Cenové podbízení
(74)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle druhu výrobku, účtované výrobním odvětvím Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie a upravené na úroveň cen ze závodu, s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu z dotčených zemí při prodeji prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o stávající cla a náklady po dovozu. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro obchody na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledky srovnání, vyjádřené jako procentní podíl prodejních cen výrobního odvětví Unie v období šetření, prokázaly značná rozpětí cenového podbízení (až 16 %). Tato rozpětí cenového podbízení naznačují tlak, který dovoz z dotčených zemí vyvíjel na ceny na trhu Unie.
(75)
Rozpětí cenového podbízení jsou pro jednotlivé dotčené země následující:
Země
Rozpětí cenového podbízení
Indie
od - 0,5 do 16 %
Indonésie
od - 12,1 do - 3,2 %
Malajsie
od - 10,4 do 15,1 %
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie (3)
4.4.1 Předběžné poznámky
(76)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního zařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
4.4.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Výroba výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Kapacita výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Využití kapacity
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(77)
Od roku 2007 do roku 2009 se výroba v Unii značně snížila o 23 %, poté se mezi rokem 2009 a koncem období šetření mírně zvýšila, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 17 %. Je třeba uvést, že ačkoliv se spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 snížila přibližně o 5 %, výroba výrobního odvětví Unie klesla mnohem více, o 15 %, a výrobnímu odvětví Unie se nepodařilo využít opětovného zvýšení spotřeby v Unii, k němuž došlo v období šetření.
(78)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 2 %. Po nárůstu přibližně o 9 % v roce 2008 se kapacita v následujících letech zmenšovala, což mělo za následek celkové 2 % snížení v posuzovaném období.
(79)
V souladu se snižujícími se objemy výroby se v posuzovaném období o 15 % snížilo i využití dostupné kapacity. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2009 během celkové hospodářské krize, v období šetření se využití kapacity mírně zlepšilo.
4.4.3 Prodej a podíl na trhu
(80)
Údaje o prodeji uvedené v následující tabulce souvisí s objemy a hodnotou prodeje prvnímu odběrateli na trhu Unie, který není ve spojení.
Objem prodeje nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Meziroční změna v %
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Hodnota prodeje nezávislým odběratelům v EU (v EUR)
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Meziroční změna v %
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(81)
Objemy prodeje a podíl na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím šetření snížily o 18 % respektive 12 %. Na počátku posuzovaného období, od roku 2007 do roku 2008, se navzdory vyšší spotřebě v Unii objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 15 % a výrobní odvětví Unie přišlo o 12 % svého podílu na trhu. V roce 2009 se spotřeba v Unii snížila, což vedlo k dalšímu úbytku objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 6,5 %. V období šetření se v souladu s rostoucí spotřebou v Unii prodej výrobního odvětví Unie mírně zvýšil. Podíl na trhu však byl od roku 2008 do konce období šetření stálý.
4.4.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
Jednotková cena při prodeji nezávislým odběratelům v EU
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Meziroční změna v %
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(82)
Ceny v období od roku 2007 do roku 2008 významně vzrostly, a to o 20 %. Je nutno uvést, že vyvážející výrobci v tomto období rovněž zvýšili své ceny, ačkoliv mnohem méně než výrobní odvětví Unie.
(83)
V roce 2009 muselo výrobní odvětví Unie své ceny snížit, aby reagovalo na tlak ze strany rostoucího dovozu z dotčených zemí. V roce 2008 vzrostl dovoz z těchto zemí o 57 % a jeho ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Výrobnímu odvětví Unie se však nepodařilo snížit ceny na stejnou úroveň jako vyvážejícím výrobcům.
(84)
V průběhu období šetření udržovalo výrobní odvětví Unie úroveň cen z roku 2009, což vedlo k celkovému zvýšení cen v posuzovaném období o 7 %.
4.4.5 Stav zásob
(85)
V průběhu posuzovaného období zásoby výrobního odvětví Unie klesly o 33 %. Zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření se stav zásob značně snížil o 51 %.
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Meziroční změna v %
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Stav zásob v poměru k výrobě
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
4.4.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie
2007
2008
2009
OŠ
Celkový počet zaměstnanců podílejících se na výrobě dotčeného výrobku (s výrobci, kteří se nevyjádřili)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Průměrné mzdy na zaměstnance (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Zdroj: Eurostat.
(86)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se v souladu s tím během posuzovaného období o 13 % snížil i počet zaměstnanců. V posuzovaném období se mírně zvýšily mzdové náklady na zaměstnance, a to o 6 %. To se pokládalo za přirozený růst, který byl nižší než míra inflace v posuzovaném období.
4.4.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Ziskovost prodeje EU nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OŠ
% čisté ztráty/obrat
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Záporný peněžní tok výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Peněžní tok v % prodeje EU nezávislým odběratelům
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investice výrobního odvětví Unie (v EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Meziroční změna v %
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Záporná návratnost investic výrobního odvětví Unie
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(87)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk (v tomto případě ztráta) z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Bylo zjištěno, že ziskovost výrobního odvětví Unie byla od počátku dotčeného období v roce 2007 záporná a v průběhu posuzovaného období ztráty značně vzrostly. Po snížení ztrát v roce 2008 se tyto v roce 2009, v době celkové hospodářské krize, znovu významně zvýšily. Hospodářské oživení, k němuž došlo v období šetření, výrobnímu odvětví Unie umožnilo snížit ztráty s ohledem na obrat, výrobní odvětví však bylo dosud daleko od návratu ke kladným úrovním zisku.
(88)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odráží do velké míry trend ziskovosti. Peněžní tok byl v roce 2007 záporný a v posuzovaném období vykázal značné snížení. Stejné poznámky lze uvést ohledně návratnosti investic, která vykazovala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v posuzovaném období.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byla schopnost výrobního odvětví Unie investovat omezená, jelikož se peněžní tok v průběhu posuzovaného období významně zhoršil. V důsledku toho poklesly během posuzovaného období investice o 35 %.
4.4.8 Růst
(90)
Spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá. Objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však v tomto období snížil o 18 % respektive 12 %.
4.4.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(91)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie pokládat za zanedbatelný.
4.5 Závěr ohledně újmy
(92)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 17 %), využití kapacity (- 13 %), objem prodeje (- 18 %), podíl na trhu (- 12 %) a zaměstnanost (- 14 %), v posuzovaném období zhoršila. Významně byly dotčeny i ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál byla narušena, zejména v období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinky dumpingového dovozu
(95)
Při šetření bylo zjištěno, že spotřeba v Unii byla v průběhu posuzovaného období poměrně stálá, zatímco objem dumpingového dovozu z dotčených zemí významně vzrostl, tj. o 57 %.
(96)
Dumpingový dovoz z dotčených zemí vyvíjel tlak na výrobní odvětví Unie, zejména v roce 2008, kdy tento dovoz vzrostl o 58 %. V tomto roce byly ceny dotčených zemí (odvozené z údajů Eurostatu) mnohem nižší, než ceny výrobního odvětví Unie. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu přibližně o 12 %, zatímco dotčené země zvýšily svůj podíl na trhu o 54 %.
(97)
S cílem reagovat na tento tlak snížilo výrobní odvětví Unie v roce 2009 své ceny. Ačkoliv se objem dovozu z dotčených zemí v souladu s hospodářským poklesem a poklesem na trhu EU snížil (- 6,7 %), dovozní cena se snížila více než cena výrobního odvětví Unie a to výrobnímu odvětví Unie zabránilo v tom, aby znovu získalo podíl na trhu, o který přišlo.
(98)
V průběhu období šetření muselo výrobní odvětví Unie dále snižovat své ceny, přičemž ceny dotčených zemí byly podle ověřených údajů o vývozu nadále nižší o 3 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie (+ 4,3 %) a jeho hodnota (+ 3,9 %) se mírně zvýšily, avšak navzdory tomu, že se cenový rozdíl s ohledem na cenu dovozu z dotčených zemí snížil, nepodařilo se výrobnímu odvětví Unie využít růst spotřeby a jeho podíl na trhu se nezměnil. Dovoz z dotčených zemí v průběhu období šetření mezitím zaznamenal další nárůst, pokud jde o objem (6,6 %) a podíl na trhu (2 %).
5.3 Účinky jiných činitelů
(99)
K jiným činitelům, jež byly zkoumány v rámci příčinné souvislosti, patří dovoz z ostatních zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a dopad hospodářské krize.
5.3.1 Dovoz z ostatních zemí (zbytek světa)
Objem dovozu ze zbytku světa (Eurostat)
2007
2008
2009
OŠ
V tunách
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Meziroční změna v %
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Podíl zbytku světa na trhu
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Meziroční změna v %
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Průměrná cena dovozu ze zbytku světa v EUR/t (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Meziroční změna v %
12 %
-17 %
-1 %
Zdroj: Eurostat.
(100)
Podle údajů Eurostatu se v posuzovaném období objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího ze třetích zemí, jichž se netýkalo toto šetření, do Unie snížil o 7 %. Příslušný podíl těchto zemí na trhu se rovněž snížil o 9 %.
(101)
Průměrné ceny tohoto dovozu byly vyšší než ceny vyvážejících výrobců v dotčených zemích a ceny výrobního odvětví Unie.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
5.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
Objem vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Meziroční změna v %
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Hodnota vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Meziroční změna v %
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Jednotková cena vývozu pro nezávislé odběratele
2007
2008
2009
OŠ
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Meziroční změna v %
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
V průběhu posuzovaného období se objem vývozu výrobního odvětví Unie snížil o 55 %. Dopad tohoto poklesu byl však částečně vyrovnán skutečností, že průměrná jednotková prodejní cena v témže období vzrostla o 71 %, což omezilo snížení hodnoty vývozu na 24 %. To spolu se skutečností, že v průběhu období šetření na vývoz připadalo pouze 5 % celkového prodeje, vedlo k předběžnému závěru, že vývozní výkonnost není činitelem, který narušuje příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dovozem z dotčených zemí.
5.3.3 Dopad hospodářské krize
(104)
Hospodářská krize přispěla k poklesu spotřeby v Unii a k cenovému tlaku. Nižší úroveň poptávky po výrobku, který je předmětem šetření, vedla k snížení výroby výrobního odvětví Unie a přispěla částečně k stlačení prodejních cen.
(105)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dumpingového dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Dumpingový dovoz však dopad hospodářského poklesu zesílil a znemožnil výrobnímu odvětví Unie prodávat za cenu vyšší, než je výrobní cena.
(106)
Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že snížení poptávky v Unii spojené s hospodářskou krizí přispělo k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie. Dospělo se však k závěru, že to nenarušuje příčinnou souvislost zjištěnou s ohledem na levný dumpingový dovoz z dotčených zemí.
5.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(107)
Výše uvedená analýza prokázala, že v posuzovaném období došlo k značnému zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu pocházejícího z dotčených zemí na trhu. Mimoto bylo zjištěno, že se tento dovoz uskutečňoval za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie za obdobné druhy výrobku.
(108)
Toto zvýšení objemu a podílu levného dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se časově shodovalo s celkovým a trvalým poklesem spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období, avšak rovněž s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu v témže období. Od roku 2008, kdy došlo k celkovému hospodářskému poklesu a snížení spotřeby v Unii, se vývozcům z dotčených zemí dařilo udržet svůj podíl na trhu, a to snížením cen, které byly nižší než cena výrobního odvětví Unie. Současně byl zaznamenán další nepříznivý vývoj u podílu výrobního odvětví Unie na trhu a u hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. V posuzovaném období vedl prudký nárůst levného dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie, jehož ceny byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie, což mělo v období šetření za následek vysoké ztráty.
(109)
Při zkoumání jiných známých činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, bylo zjištěno, že se nezdá, že by tyto činitele byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, která byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Indie, Indonésie a Malajsie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu způsobujícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení prozatímních antidumpingových opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(112)
Výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma v důsledku dumpingového dovozu z Indie, Indonésie a Malajsie. Připomíná se, že většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období negativní tendenci. Významně dotčeny byly zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho finanční situaci a ziskovost.
(114)
Byl proto vyvozen závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie je v zájmu výrobního odvětví Unie.
6.3 Dovozci
(115)
Dotazníky byly rozeslány 21 dovozcům v Unii. Při šetření spolupracovali pouze dva dovozci, oba se sídlem ve Spojeném království, kteří společně představovali 0,3 % celkového dovozu z dotčených zemí během období šetření. Návštěva se uskutečnila pouze u většího z obou dovozců. Tento dovozce však při inspekci na místě odmítl umožnit přístup ke svému účetnictví, a příslušné informace nebylo proto možno ověřit. Bylo však zřejmé, že ačkoliv by uložení antidumpingových opatření znamenalo pro tuto společnost vyšší náklady, nepředstavovalo by to pro její činnost velmi závažné problémy, a to ani v případě stejných odběratelů či po změně oblasti podnikání, bude-li to zapotřebí.
(116)
Na základě dostupných informací byl vyvozen závěr, že ačkoliv uložení prozatímních antidumpingových opatření bude mít nepříznivý dopad na výše zmíněného dovozce, tento by měl být schopen přenést přinejmenším část vyšších nákladů na své odběratele a/nebo přejít na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by proto nemělo mít na dovozce významný nepříznivý dopad.
6.4 Uživatelé
(117)
Uživatelé výrobku, který je předmětem šetření, projevili o tento případ velký zájem. Z celkem 97 uživatelů, kteří byli kontaktováni, při šetření spolupracovalo 21 uživatelů. Tito spolupracující uživatelé představovali v období šetření přibližně 25 % dovozu dotčeného výrobku do Unie. Tyto společnosti se nacházejí v celé Unii a působí v odvětvích výrobků pro osobní hygienu, přípravků pro péči o domácnost a detergentů používaných v průmyslu.
(118)
Z celkem 21 společností bylo navštíveno 5 podniků, které představovaly 18 % celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí do EU v období šetření. Na základě ověřených informací se zdá, že podíl výrobku, který je předmětem šetření, na výrobních nákladech těchto společností je značný a podle konečného výrobku činí od 10 % do 20 %.
(119)
U tří z pěti navštívených společností pracovalo přibližně 15 % z celkového počtu zaměstnanců v odvětvích, která používají dotčený výrobek, v jedné společnosti činí tento procentní podíl přibližně 70 %, zatímco u ostatních nebylo možné tuto informaci kvůli složité struktuře společnosti a široké škále výrobků získat.
(120)
V období šetření činil průměrný podíl činnosti, při níž se používá výrobek, který je předmětem šetření, na celkové činnosti navštívených společností 22 %, přičemž průměrné ziskové rozpětí u této činnosti činilo přibližně 6 %. Na tomto základě a vzhledem k poměrně nízké úrovni navrhovaných opatření se odhadovalo, že dopad prozatímních antidumpingových cel na dovoz z dotčených zemí je celkově poměrně omezený. Někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření povede k problémům v souvislosti s dostupností výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, jelikož v Unii existují pouze dva velcí výrobci a poptávka po výrobku, který je předmětem šetření, se neustále zvyšuje. Je však třeba uvést, že by poměrně nízká úroveň navrhovaných opatření neměla vyloučit možnost dovážet výrobek, který je předmětem šetření, z dotčených zemí. Dva výrobci v Unii mimoto v posuzovaném období nevyužívali při výrobě celou kapacitu. Je rovněž možný dovoz z ostatních třetích zemí, jichž se opatření netýkají. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(121)
Při zohlednění výše uvedených skutečností lze mít za to, že i když opatření uložená na dovoz z dotčených zemí budou mít na většinu uživatelů pravděpodobně nepříznivý dopad, zdá se, že celkový dopad bude omezený. Byl tudíž vyvozen předběžný závěr, že na základě dostupných informací nebude mít účinek antidumpingových opatření uložených na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí na uživatele dotčeného výrobku významný nepříznivý dopad.
6.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení prozatímních opatření na dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z dotčených zemí.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(123)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytného pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii.
(126)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena vypočtením prodejní ceny výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu (jelikož výrobní odvětví Unie zaznamenalo v průběhu období šetření ztráty), a k této prodejní ceně bylo připočteno cílové ziskové rozpětí. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že odpovídající cílové ziskové rozpětí činí 15 %, nebylo však schopno toto doložit. Cílové ziskové rozpětí bylo proto předběžně stanoveno ve výši 7,7 %, což odpovídá poslednímu ziskovému rozpětí, jehož jeden ze žadatelů dosáhl v posledním ziskovém roce před posuzovaným obdobím.
(127)
Průměrné rozpětí cenového podbízení bylo pro Indii stanoveno ve výši 24,2 %, pro Indonésii ve výši 9,1 % a pro Malajsii ve výši 25,7 %.
7.2 Prozatímní opatření
(128)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení dospělo k závěru, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie, Indonésie a Malajsie mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla. S výjimkou jednoho případu jsou sazby prozatímního antidumpingového cla založeny na dumpingovém rozpětí.
(129)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla vyjádřené jako cena CIF na hranice Unie před proclením následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Indie
VVF Limited
4,8
Všechny ostatní společnosti
9,3
Indonésie
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Všechny ostatní společnosti
7,6
Malajsie
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Všechny ostatní společnosti
13,8
(130)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(133)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu nasycených mastných alkoholů s uhlíkovým řetězcem C8, C10, C12, C14, C16 nebo C18 (nezahrnuje rozvětvené isomery) včetně jednotlivých nasycených mastných alkoholů (zvané rovněž „čisté frakce“) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (běžně zařazované jako C8-C10), směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (běžně zařazované jako C12-C14) a směsí převážně obsahujících kombinaci uhlíkových řetězců C16-C18, v současnosti kódů KN ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 a ex 3823 70 00 (kódy TARIC 2905168510, 2905190060, 3823700011 a 3823700091), pocházejících z Indie, Indonésie a Malajsie.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo v %
Doplňkový kód TARIC
Indie
VVF Limited, Bombaj
4,8
B110
Všechny ostatní společnosti
9,3
B999
Indonésie
PT. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Všechny ostatní společnosti
7,6
B999
Malajsie
KL-Kepong Oleomas Sdn Bhd, Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Všechny ostatní společnosti
13,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.
VERORDENING (EU) Nr. 446/2011 VAN DE COMMISSIE
van 10 mei 2011
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op bepaalde vetalcoholen en mengsels daarvan, van oorsprong uit India, Indonesië en Maleisië
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Inleiding
(1)
Op 13 augustus 2010 heeft de Commissie met een bericht („het bericht van inleiding”) in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer in de Unie van bepaalde vetalcoholen en mengsels daarvan („het onderzochte product”) van oorsprong uit India, Indonesië en Maleisië („de betrokken landen”) bekendgemaakt.
(2)
De antidumpingprocedure werd ingeleid ingevolge een klacht die op 30 juni 2010 was ingediend door twee producenten in de Unie, Cognis GmbH en Sasol Olefins & Surfactants GmbH („de klagers”). Beide ondernemingen zijn opgericht naar Duits recht en hebben productievestigingen in Duitsland, Frankrijk en Italië. Beide ondernemingen vertegenwoordigen een groot deel, in dit geval meer dan 25 %, van de totale productie van het onderzochte product in de Unie. Het bij de klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal over dumping van het voornoemde product van oorsprong uit de betrokken landen en de aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werden voldoende geacht om een procedure in te leiden.
1.2. Partijen bij de procedure
(3)
De Commissie heeft de klagers, andere haar bekende producenten in de Unie, de haar bekende betrokken importeurs/handelaars en gebruikers, de bekende producenten-exporteurs en de vertegenwoordigers van de betrokken exporterende landen van de inleiding van de procedure in kennis gesteld. Belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van opening vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(4)
Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hebben verzocht, zijn gehoord.
(5)
Gezien het grote aantal in de klacht genoemde importeurs werd in het bericht van inleiding overwogen om voor de importeurs overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening gebruik te maken van een steekproef. Binnen de in het bericht van inleiding vastgestelde termijn hebben vier importeurs de gevraagde informatie verstrekt en ermee ingestemd om in de steekproef te worden opgenomen. Aangezien slechts weinig importeurs zich kenbaar hebben gemaakt, is besloten om van een steekproef af te zien.
(6)
De Commissie zond vragenlijsten aan de producenten-exporteurs, de producenten in de Unie, de importeurs en alle haar bekende betrokken gebruikers en leveranciers, alsmede aan alle andere partijen die daarom binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijnen hadden verzocht.
(7)
Er werden vragenlijsten ontvangen van vijf producenten in de Unie, twee importeurs, 21 gebruikers in de Unie, twee producenten-exporteurs in India, twee producenten-exporteurs in Indonesië en hun verbonden handelaars, en drie producenten-exporteurs in Maleisië en hun verbonden handelaars.
(8)
De Commissie heeft alle gegevens die zij voor de voorlopige vaststelling van dumping, de schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd. Bij de volgende ondernemingen werd ter plaatse een controle uitgevoerd:
a)
Producenten in de Unie:
-
Cognis GmbH, Duitsland
-
Cognis France S.A.S., Frankrijk
-
Sasol Olefins & Surfactants GmbH, Duitsland
b)
Importeurs in de Unie:
-
Oleo solutions Ltd, Verenigd Koninkrijk
c)
Gebruikers in de Unie:
-
Henkel AG & Co., Duitsland
-
PCC Rokita SA, Polen
-
Procter & Gamble International Operations SA, Zwitserland
-
Unilever, Nederland
-
Zshimmer & Schwarz italiana SpA, Italië
d)
Producenten-exporteurs in India:
-
Godrej Industries Limited, Mumbai en Taluka Valia
-
VVF Limited, Mumbai
e)
Producenten-exporteurs in Indonesië:
-
P.T. Ecogreen Oleochemicals en zijn verbonden ondernemingen, Batam, Singapore, Dessau
-
P.T. Musim Mas en zijn verbonden ondernemingen, Medan, Singapore, Hamburg
f)
Producenten/exporteurs in Maleisië:
-
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd. en zijn verbonden ondernemingen, Prai, Emmerich
-
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd. en zijn verbonden ondernemingen Petaling Jaja, Hamburg
-
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd., Telok Panglima Garang
1.3. Onderzoektijdvak
(9)
Het onderzoek naar de dumping en schade had betrekking op de periode van 1 juli 2009 tot en met 30 juni 2010 („het onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die van belang zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2007 tot het einde van het onderzoektijdvak („de beoordelingsperiode”).
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(10)
Bij het betrokken product gaat het om verzadigde vetalcoholen met een koolstofketenlengte van C8, C10, C12, C14, C16 of C18 (exclusief vertakte isomeren), waaronder afzonderlijke verzadigde vetalcoholen (ook „zuivere fracties” genoemd) en mengsels met overwegend een combinatie van koolstofketenlengtes C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (doorgaans gecategoriseerd als C8-C10), mengsels met overwegend een combinatie van koolstofketenlengtes C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (doorgaans gecategoriseerd als C12-C14) en mengsels met overwegend een combinatie van koolstofketenlengtes C16-C18, van oorsprong uit India, Indonesië en Maleisië („het onderzochte product”), momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 en ex 3823 70 00.
(11)
Het onderzochte product is een tussenproduct, geproduceerd uit natuurlijke (oliechemische) of synthetische (petrochemische) bronnen, zoals natuurlijke vetten en oliën, ruwe olie, aardgas, aardgascondensaten en steenkool. Het wordt hoofdzakelijk gebruikt als inputmateriaal voor de productie van vetalcoholsulfaten, vetalcoholethoxtylanen en vetalcholethersulfaten (zogenaamde „oppervlakteactieve stoffen”). Oppervlakteactieve stoffen worden gebruikt voor de productie van detergentia, huishoud-, schoonmaak- en persoonlijkeverzorgingsproducten.
2.2. Soortgelijk product
(12)
Het uit India, Indonesië en Maleisië naar de Unie uitgevoerde product en het in deze landen geproduceerde en op de binnenlandse markt verkochte product, alsook het in de Unie door de producenten in de Unie geproduceerde product bleken dezelfde fysische en technische basiskenmerken en dezelfde toepassingen te hebben. Deze producten worden bijgevolg voorlopig beschouwd als soortgelijke producten in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
(13)
Tijdens het onderzoek voerden bepaalde partijen aan dat een van de klagers in een van zijn productievestigingen, een product produceerde dat vertakte isomeermoleculen omvat, die niet onder de productomschrijving vallen, en dat dit product daarom niet als soortgelijk product mocht worden beschouwd. Er is voorlopig vastgesteld dat dit argument gegrond is en daarom zijn de gegevens betreffende deze producent niet in de schadeanalyse gebruikt. Er zij op gewezen dat twee andere ondernemingen, waarvan een aan het onderzoek heeft meegewerkt, om dezelfde reden van de definitie van de bedrijfstak van de Unie zijn uitgesloten.
3. DUMPING
3.1. India
3.1.1. Normale waarde
(14)
Voor het vaststellen van de normale waarde werd eerst voor elke producent-exporteur bepaald of de totale op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers verkochte hoeveelheid van het soortgelijke product representatief was in vergelijking met de totale hoeveelheid die naar de Unie werd uitgevoerd. Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening wordt de verkoop op de binnenlandse markt geacht representatief te zijn wanneer de totale hoeveelheid ervan ten minste 5 % bedraagt van de totale naar de Unie verkochte hoeveelheid. Er is gebleken dat de totale verkoop door elke producent-exporteur van het soortgelijke product op de binnenlandse markt representatief was.
(15)
Voor elke door een producent-exporteur op zijn binnenlandse markt verkochte productsoort die direct vergelijkbaar was met de productsoort die voor uitvoer naar de Unie werd verkocht, werd onderzocht of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bijzondere productsoort werd voldoende representatief geacht wanneer de totale hoeveelheid van die door de betrokken producent-exporteur op de binnenlandse markt tijdens het OT aan onafhankelijke afnemers verkochte productsoort ten minste 5 % bedroeg van de totale hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort die naar de Unie was uitgevoerd.
(16)
Er werd ook onderzocht of de binnenlandse verkoop van elke productsoort had plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties volgens artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd voor elke uitgevoerde soort van het betrokken product het aandeel van de winstgevende binnenlandse verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het OT vastgesteld.
(17)
Voor de productsoorten waarbij meer dan 80 % van de verkochte hoeveelheid op de binnenlandse markt van de productsoort werd verkocht tegen prijzen die hoger lagen dan de productiekosten en de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde, per productsoort, berekend als het gewogen gemiddelde van de daadwerkelijke binnenlandse prijzen van alle verkopen van de soort in kwestie, ongeacht of die verkoop al dan niet winstgevend was.
(18)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde gebaseerd op de daadwerkelijke binnenlandse prijs, berekend als de gewogen gemiddelde prijs van alleen de winstgevende verkopen op de binnenlandse markt van die soort tijdens het OT.
3.1.2. Uitvoerprijs
(19)
Beide producenten-exporteurs in India voerden het betrokken product rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers in de Unie uit. De uitvoerprijzen werden derhalve overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de prijzen die deze onafhankelijke afnemers daadwerkelijk voor het betrokken product hadden betaald of moesten betalen.
3.1.3. Vergelijking
(20)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de producenten-exporteurs werden vergeleken op af-fabriekbasis.
(21)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Op basis hiervan werden waar nodig correcties toegepast voor verschillen in indirecte belastingen, kosten van vervoer, verzekering, hantering, lading en aanverwante kosten, verpakkingskosten, kredietkosten en commissies.
(22)
Beide producenten-exporteurs voerden aan dat hun verkoop aan een van de klagers in de Unie tijdens het OT moest worden genegeerd bij de berekening van de dumpingmarge, aangezien deze verkoop in aanzienlijke hoeveelheden en tegen scherpe prijzen plaatsvond. Er is echter geen juridische reden waarom dergelijke uitvoer van het betrokken product bij de berekening van dumping moet worden genegeerd. De argumenten van beide producenten-exporteurs worden daarom afgewezen.
(23)
Beide producenten-exporteurs vroegen om een correctie voor de omrekening in valuta, aangezien vanaf november 2009 een ononderbroken opwaardering van de Indiase roepie (INR) tegenover de euro (EUR) heeft plaatsgevonden, die een verstorend effect op de dumpingberekeningen heeft. Het argument had betrekking op de verkoop in EUR vanaf januari 2010 en bestond uit een verzoek om voor de omrekening van de waarde van die verkoop in INR de wisselkoers van de maand waarin de verkoop plaatsvond te vervangen door de wisselkoers van twee maanden eerder. Artikel 2, lid 10, onder j), voorziet immers in een correctie voor omrekeningen in valuta onder bepaalde omstandigheden. Er zij echter op gewezen dat de opwaardering van de INR pas in de tweede helft van het OT plaatsvond. Verder zij erop gewezen dat beide Indiase ondernemingen hun prijzen voor hun belangrijkste afnemers in die periode vaak volgens een vrij regelmatig patroon hebben verhoogd en dat de door de klagers in de Unie aangerekende prijzen in de tweede helft van het OT ook gestaag stegen. Er is daarom geen duidelijk bewijs dat de opwaardering van de INR niet tijdig werd weerspiegeld in de door de Indiase producenten-exporteurs aan hun afnemers in de Europese Unie in rekening gebrachte prijzen of een onterecht afstraffend effect bij de dumpingberekeningen had. De argumenten van beide ondernemingen werden daarom afgewezen.
3.1.4. Dumpingmarge
(24)
Overeenkomstig artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening werden de dumpingmarges voor de medewerkende Indiase producenten-exporteurs vastgesteld op basis van een vergelijking van de gewogen gemiddelde normale waarde met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs.
(25)
Op basis van de informatie uit de klacht en van de medewerkende Indiase producenten-exporteurs, en rekening houdend met de beschikbare statistische informatie, zijn er geen andere producenten van het betrokken product in India. Daarom werd de voor het gehele land geldende dumpingmarge voor India vastgesteld op hetzelfde niveau als dat van de voor een medewerkende producent-exporteur gevonden hoogste marge.
(26)
Op basis hiervan bedragen de voorlopige dumpingmarges, uitgedrukt als percentage van de cif-prijs grens Unie, vóór inklaring:
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
Godrej Industries Limited
9,3 %
VVF Limited
4,8 %
Alle andere ondernemingen
9,3 %
3.2. Indonesië
3.2.1. Normale waarde
(27)
Voor het vaststellen van de normale waarde werd eerst voor elke producent-exporteur bepaald of de totale op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers verkochte hoeveelheid van het soortgelijke product representatief was in vergelijking met de totale hoeveelheid die naar de Unie werd uitgevoerd. Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening wordt de verkoop op de binnenlandse markt geacht representatief te zijn wanneer de totale hoeveelheid ervan ten minste 5 % bedraagt van de totale naar de Unie verkochte hoeveelheid van het betrokken product. Er is gebleken dat de totale verkoop door elke producent-exporteur van het soortgelijke product op de binnenlandse markt representatief was.
(28)
Voor elke door een producent-exporteur op zijn binnenlandse markt verkochte productsoort die direct vergelijkbaar was met de productsoort die voor uitvoer naar de Unie werd verkocht, werd onderzocht of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bijzondere productsoort werd voldoende representatief geacht wanneer de totale hoeveelheid van die door de betrokken producent-exporteur op de binnenlandse markt tijdens het OT aan onafhankelijke afnemers verkochte productsoort ten minste 5 % bedroeg van de totale hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort die naar de Unie was uitgevoerd.
(29)
Er werd ook onderzocht of de binnenlandse verkoop van elke productsoort had plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties volgens artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd voor elke uitgevoerde soort van het betrokken product het aandeel van de winstgevende binnenlandse verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het OT vastgesteld.
(30)
Voor de productsoorten waarbij meer dan 80 % van de verkochte hoeveelheid op de binnenlandse markt van de productsoort werd verkocht tegen prijzen die hoger lagen dan de productiekosten en de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde, per productsoort, berekend als het gewogen gemiddelde van de daadwerkelijke binnenlandse prijzen van alle verkopen van de soort in kwestie, ongeacht of die verkoop al dan niet winstgevend was.
(31)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde gebaseerd op de daadwerkelijke binnenlandse prijs, berekend als de gewogen gemiddelde prijs van alleen de winstgevende verkopen op de binnenlandse markt van die soort tijdens het OT.
(32)
Wanneer een bijzondere productsoort niet door een producent-exporteur op de binnenlandse markt werd verkocht, werd de normale waarde berekend overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening.
(33)
Bij de berekening van de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening werden de bedragen voor verkoopkosten, algemene kosten, administratiekosten en winst overeenkomstig artikel 2, lid 6, eerste alinea, van de basisverordening gebaseerd op de feitelijke gegevens over de productie en de verkoop van het soortgelijke product, in het kader van normale handelstransacties, door de producent-exporteur.
3.2.2. Uitvoerprijs
(34)
De producenten/exporteurs voerden hetzij rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers, hetzij via in Singapore en in de Unie gevestigde verbonden handelsmaatschappijen uit naar de Unie.
(35)
Bij rechtstreekse uitvoer naar onafhankelijke afnemers in de Unie of via verbonden handelsondernemingen in Singapore werden de uitvoerprijzen overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de werkelijk betaalde of te betalen prijzen voor het betrokken product.
(36)
Bij uitvoer naar de Unie via verbonden handelsondernemingen in de Unie werden de uitvoerprijzen overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening vastgesteld op basis van de eerste wederverkoopprijzen van deze verbonden handelsondernemingen aan onafhankelijke afnemers in de Unie.
3.2.3. Vergelijking
(37)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de producenten-exporteurs werden vergeleken op af-fabriekbasis.
(38)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Op basis hiervan werden waar nodig correcties toegepast voor verschillen in indirecte belastingen, kosten van vervoer, verzekering, hantering, lading en aanverwante kosten, verpakkingskosten, kredietkosten en commissies.
(39)
Een onderneming verzocht om een correctie voor verschillen in de fysische eigenschappen omdat zij het onderzochte product in zowel vloeibare als vaste vorm naar de Europese Unie uitvoert, terwijl zij het alleen in vaste vorm op de binnenlandse markt verkoopt en de prijzen voor de vloeibare vorm lager zijn dan die voor de vaste vorm van het onderzochte product. De onderneming verstrekte echter geen kwantificering van een dergelijke correctie. Een eenvoudige vergelijking van de uitvoerprijzen van vaste en vloeibare vormen van het onderzochte product kan geen basis vormen voor het toestaan van een correctie voor verschillen in fysische eigenschappen. Het boekhoudsysteem van de onderneming maakt bovendien een duidelijke opsplitsing van de kostenverschillen tussen het vaste en vloeibare product niet mogelijk. Daarom was er geen betrouwbaar middel om een potentiële correctie te berekenen en moest het argument worden afgewezen.
(40)
De klagers voerden aan dat de energiekosten in Indonesië vertekend zijn wegens de zeer lage en gesubsidieerde energieprijzen. Zij hebben echter geen onderbouwde informatie verstrekt over de wijze waarop een dergelijke vertekening van de energiekosten voor de productie voor de binnenlandse markt en de uitvoer de dumpingberekeningen kan beïnvloeden. Het argument werd daarom afgewezen.
3.2.4. Dumpingmarge
(41)
Overeenkomstig artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening werden de dumpingmarges voor de medewerkende Indonesische producenten-exporteurs vastgesteld op basis van een vergelijking van de gewogen gemiddelde normale waarde met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs.
(42)
Op basis van de informatie uit de klacht en van de medewerkende Indonesische producenten-exporteurs, en rekening houdend met de beschikbare statistische informatie, zijn er geen andere producenten van het betrokken product in Indonesië. Daarom werd de voor het gehele land geldende dumpingmarge voor Indonesië vastgesteld op hetzelfde niveau als dat van de voor een medewerkende producent-exporteur gevonden hoogste marge.
(43)
Op basis hiervan bedragen de voorlopige dumpingmarges, uitgedrukt als percentage van de cif-prijs grens Unie, vóór inklaring:
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3 %
P.T. Musim Mas
7,6 %
Alle andere ondernemingen
7,6 %
3.3. Maleisië
3.3.1. Normale waarde
(44)
Voor het vaststellen van de normale waarde werd eerst voor elke producent-exporteur bepaald of de totale op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers verkochte hoeveelheid van het soortgelijke product representatief was in vergelijking met de totale hoeveelheid die naar de Unie werd uitgevoerd. Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening wordt de verkoop op de binnenlandse markt geacht representatief te zijn wanneer de totale hoeveelheid ervan ten minste 5 % bedraagt van de totale naar de Unie verkochte hoevelheid van het betrokken product. Er is gebleken dat voor twee van de medewerkende producenten-exporteurs de totale verkoop door de producenten-exporteurs van het soortgelijke product op de binnenlandse markt representatief was. Voor de resterende medewerkende producent-exporteur werd in het OT geen onafhankelijke binnenlandse verkoop geconstateerd.
(45)
Voor elke door een producent-exporteur op zijn binnenlandse markt verkochte productsoort die direct vergelijkbaar was met de productsoort die voor uitvoer naar de Unie werd verkocht, werd onderzocht of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bijzondere productsoort werd voldoende representatief geacht wanneer de totale hoeveelheid van die door de betrokken producent-exporteur op de binnenlandse markt tijdens het OT aan onafhankelijke afnemers verkochte productsoort ten minste 5 % bedroeg van de totale hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort die naar de Unie was uitgevoerd.
(46)
Er werd ook onderzocht of de binnenlandse verkoop van elke productsoort had plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties volgens artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd voor elke uitgevoerde soort van het betrokken product het aandeel van de winstgevende binnenlandse verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het OT vastgesteld.
(47)
Voor de productsoorten waarbij meer dan 80 % van de verkochte hoeveelheid op de binnenlandse markt van de productsoort werd verkocht tegen prijzen die hoger lagen dan de productiekosten en de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde, per productsoort, berekend als het gewogen gemiddelde van de daadwerkelijke binnenlandse prijzen van alle verkopen van de soort in kwestie, ongeacht of die verkoop al dan niet winstgevend was.
(48)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde gebaseerd op de daadwerkelijke binnenlandse prijs, berekend als de gewogen gemiddelde prijs van alleen de winstgevende verkopen op de binnenlandse markt van die soort tijdens het OT.
(49)
Wanneer een bijzondere productsoort niet door een producent-exporteur op de binnenlandse markt werd verkocht, werd de normale waarde berekend overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening.
(50)
Bij de berekening van de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening werden de bedragen voor verkoopkosten, algemene kosten, administratiekosten en winst overeenkomstig artikel 2, lid 6, eerste alinea, van de basisverordening gebaseerd op de feitelijke gegevens over de productie en de verkoop van het soortgelijke product, in het kader van normale handelstransacties, door de producent-exporteur.
(51)
Voor de producent-exporteur die in het OT geen producten op de binnenlandse markt had verkocht, werden de bedragen voor verkoopkosten, algemene kosten, administratiekosten en winst overeenkomstig artikel 2, lid 6, onder a), van de basisverordening gebaseerd op het gewogen gemiddelde van de feitelijke bedragen die zijn vastgesteld voor de twee andere producenten-exporteurs die zijn onderworpen aan een onderzoek met betrekking tot de productie en de verkoop van het soortgelijke product op de Maleisische markt.
3.3.2. Uitvoerprijs
(52)
De producenten/exporteurs voerden rechtstreeks naar onafhankelijke afnemers of via in de Unie gevestigde verbonden ondernemingen naar de Unie uit.
(53)
Bij rechtstreekse uitvoer naar onafhankelijke afnemers in de Unie werden de uitvoerprijzen vastgesteld op basis van de daadwerkelijk betaalde of te betalen prijzen voor het betrokken product overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening.
(54)
Bij uitvoer naar de Unie via verbonden ondernemingen in de Unie werden de uitvoerprijzen overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening vastgesteld op basis van de eerste wederverkoopprijzen van deze verbonden ondernemingen aan onafhankelijke afnemers in de Unie.
3.3.3. Vergelijking
(55)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de producenten-exporteurs werden vergeleken op af-fabriekbasis.
(56)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Op basis hiervan werden waar nodig correcties toegepast voor de kosten van vervoer, verzekering, hantering, lading en aanverwante kosten, verpakkingskosten en kredietkosten.
(57)
Een Maleisische producent-exporteur voerde aan dat zijn verbonden onderneming in de Unie in feite de uitvoerafdeling van de producent is. Op basis hiervan stelde de onderneming dat bij de vaststelling van de prijs af-fabriek excessieve bedragen in mindering zouden worden gebracht als overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening volledige correcties voor verkoopkosten, algemene kosten, administratiekosten en winst werden uitgevoerd. In dit verband werd geconstateerd dat door de verbonden onderneming facturen aan afnemers in de Unie werden verstrekt en dat door de verbonden onderneming betalingen van afnemers in de Unie werden ontvangen. Verder zij erop gewezen dat de verkoop door de verbonden onderneming een handelsmarge omvatte. Uit de financiële rekeningen van de handelaar bleek ook dat hij de tussen de invoer en de wederverkoop gemaakte normale verkoopkosten, algemene kosten, administratiekosten zelf heeft gedragen. De verbonden onderneming lijkt daarom inderdaad de typische functies van een importeur te verrichten. Daarom werd het argument van de onderneming afgewezen.
(58)
De klagers dienden ten aanzien van Maleisië hetzelfde verzoek betreffende energiekosten, als vermeld in overweging 40 voor Indonesië, in. Dit argument werd ook om dezelfde redenen afgewezen.
3.3.4. Dumpingmarge
(59)
Overeenkomstig artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening werden de dumpingmarges voor de medewerkende Maleisische producenten-exporteurs vastgesteld op basis van een vergelijking van de gewogen gemiddelde normale waarde met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs.
(60)
Op basis van de informatie uit de klacht en van de medewerkende Maleisische producenten-exporteurs, en rekening houdend met de beschikbare statistische informatie, zijn er geen andere producenten van het betrokken product in Maleisië. Daarom werd de voor het gehele land geldende dumpingmarge voor Maleisië vastgesteld op hetzelfde niveau als dat van de voor een medewerkende producent-exporteur gevonden hoogste marge.
(61)
Op basis hiervan bedragen de voorlopige dumpingmarges, uitgedrukt als percentage van de cif-prijs grens Unie, vóór inklaring:
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
13,8 %
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd.
5,0 %
Emery Oleochemicals Sdn. Bhd
5,3 %
Alle andere ondernemingen
13,8 %
4. SCHADE
4.1. Definitie van de bedrijfstak van de Unie en de productie in de Unie
(62)
In het OT werd het soortgelijke product door twee bekende en enkele andere zeer kleine producenten in de Unie vervaardigd. Om de totale productie in de Unie vast te stellen, werd gebruikgemaakt van alle beschikbare informatie over de producenten in de Unie, waaronder de informatie in de klacht en de gegevens die voor en na de opening van het onderzoek van de producenten in de Unie zijn verkregen. Op basis daarvan werd de totale productie van de Unie geschat op 400 000 à 500 000 t gedurende het OT. De producenten in de Unie die de totale EU-productie vertegenwoordigen, vormen de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening.
(63)
Sommige belanghebbenden voerden aan dat een van de klagers niet als deel van de bedrijfstak van de Unie mocht worden beschouwd, omdat deze onderneming het betrokken product in het OT heeft ingevoerd. Uit de controle bleek echter dat het percentage van het door deze onderneming uit de betrokken landen tijdens het OT ingevoerde product vrij laag was en dus niet substantieel was in vergelijking met haar productie van het soortgelijke product. Verder was deze invoer in hoofdzaak van tijdelijke aard. Daarom kan worden bevestigd dat de kernactiviteit van deze onderneming de productie en de verkoop van het onderzochte product in de Europese Unie is en dat haar grootste belang dat van een producent in de Unie is. Daarom kan worden bevestigd dat de kernactiviteit van deze onderneming de productie en de verkoop van FOH in de Europese Unie is en dat haar grootste belang dat van een producent in de Unie is. Bijgevolg wordt voorlopig bepaald dat dit argument niet gegrond is.
4.2. Verbruik in de Unie
(64)
Het verbruik werd vastgesteld op basis van de totale verkoop van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie, het eigen gebruik en de totale invoer (van Eurostat afkomstige gegevens). Aangezien de gegevens van Eurostat ook sommige andere producten dan het betrokken product omvatten, zijn passende correcties uitgevoerd. De informatie wordt verstrekt in indexvorm (2007 = 100) om de vertrouwelijkheid van de gegevens te garanderen.
Verbruik in de Unie
2007
2008
2009
OT
Ton
100
102
97
102
Jaarlijks Δ%
2,2 %
-4,8 %
4,6 %
Bron: Eurostat, gegevens in de klacht en antwoorden op de vragenlijst
(65)
Tijdens de beoordelingsperiode nam het verbruik in de Unie met 2 % licht af. Van 2007 tot 2008 steeg het verbruik eerst met 2,2 % en nam daarna van 2008 tot 2009 af met 4,8 %. Van 2009 tot het einde van het OT herstelde het verbruik zich met 4,6 %.
(66)
De economische neergang heeft bijgedragen tot de daling van het verbruik in de periode vanaf 2008, tijdens welke de gebruikers van het betrokken product geconfronteerd werden met een afname van de vraag naar hun producten. Aan het begin van het OT begon de marktsituatie licht te verbeteren, waardoor de vraag naar het betrokken product in vergelijking met de eerste helft van 2009 licht steeg.
4.3. Invoer in de Unie uit de betrokken landen
4.3.1. Cumulatie
(67)
De Commissie heeft aan de hand van de criteria van artikel 3, lid 4, van de basisverordening onderzocht of de gevolgen van de invoer met dumping uit de betrokken landen cumulatief moesten worden beoordeeld. Dit artikel bepaalt dat de gevolgen van de invoer uit twee of meer landen die terzelfder tijd aan een antidumpingonderzoek wordt onderworpen uitsluitend cumulatief worden beoordeeld indien wordt vastgesteld dat a) de dumpingmarge voor het product uit elk land meer dan minimaal is in de zin van artikel 9, lid 3, van de basisverordening en de uit elk land ingevoerde hoeveelheid niet te verwaarlozen is, en b) een cumulatieve beoordeling van de gevolgen van de invoer gezien de concurrentieverhoudingen tussen de ingevoerde producten onderling en tussen de ingevoerde producten en het soortgelijke product uit de Europese Unie, passend is.
(68)
De dumpingmarges die werden vastgesteld in verband met de invoer uit elk betrokken land waren meer dan minimaal (2 % van de exportprijzen) in de zin van artikel 9, lid 3, van de basisverordening. De ingevoerde hoeveelheid uit elk betrokken land overschreed de in artikel 5, lid 7, van de basisverordening genoemde drempel van 1 % marktaandeel.
(69)
Het onderzoek toonde verder aan dat de concurrentieverhoudingen vergelijkbaar waren, zowel tussen de met dumping ingevoerde producten onderling als tussen de invoer met dumping en het soortgelijke product. Er werd geconstateerd dat de gemiddelde invoerprijzen uit alle betrokken landen in de beoordelingsperiode daalden en dezelfde trend volgden. Verder ging het met de uit de betrokken landen ingevoerde onderzochte product in alle opzichten om een soortgelijk product; de producten zijn onderling verwisselbaar en worden in de Unie via vergelijkbare verkoopkanalen en onder soortgelijke handelsvoorwaarden verkocht, zodat zij met elkaar en met het in de Unie geproduceerde onderzochte product concurreerden.
(70)
Gezien het bovenstaande wordt voorlopig geconcludeerd dat aan alle voorwaarden voor een cumulatieve beoordeling is voldaan en dat de effecten van de invoer met dumping uit de betrokken landen voor de analyse van de schade gezamenlijk moeten worden beoordeeld.
4.3.2. Hoeveelheid, prijs en marktaandeel van de invoer met dumping uit de betrokken landen
Invoer uit de betrokken landen
2007
2008
2009
OT
Ton
112 523
177 286
165 386
176 279
Index: 2007 = 100
100
158
147
157
Jaarlijks Δ%
57,6 %
-6,7 %
6,6 %
Marktaandeel
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
154
151
154
Jaarlijks Δ%
54,2 %
-2,0 %
1,9 %
Gemiddelde prijs in EUR/ton
942
1 017
837
882
Index: 2007 = 100
100
108
89
94
Jaarlijks Δ%
8 %
-18 %
5 %
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst
(71)
De ingevoerde hoeveelheid uit de betrokken landen steeg in de beoordelingsperiode aanzienlijk met 57 %. De grootste stijging deed zich voor tussen 2007 en 2008, toen de invoer met 58 % steeg. De invoer nam daarna in 2009 licht af en steeg in het OT opnieuw tot het niveau van 2008.
(72)
De gemiddelde prijzen van de invoer uit de betrokken landen schommelden in de beoordelingsperiode sterk en lieten een totale daling met 6 % zien. Tijdens de gehele beoordelingsperiode waren de gemiddelde prijzen van de invoer uit de betrokken landen altijd lager dan die welke in de rest van de wereld en door de bedrijfstak van de Unie waren vastgesteld, wat leidde tot een toename van het marktaandeel van de betrokken landen.
(73)
Het marktaandeel van de betrokken landen steeg in de beoordelingsperiode aanzienlijk met 54 %. De grootste stijging vond plaats tussen 2007 en 2008. De invoer is tijdens de economische crisis licht gedaald, wat heeft geleid tot een vermindering van het marktaandeel van de betrokken landen met 2 % tussen 2008 en 2009, maar hun marktaandeel heeft zich voor het einde van de beoordelingsperiode opnieuw hersteld.
4.3.2.1. Prijsonderbieding
(74)
Voor de beoordeling van de prijsonderbieding werden de gewogen gemiddelde verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie voor niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, af fabriek, per productsoort vergeleken met de overeenkomstige gewogen gemiddelde cif-prijzen van de invoer uit de betrokken landen voor de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, naar behoren gecorrigeerd voor bestaande rechten en voor kosten na de invoer. Deze prijsvergelijking werd uitgevoerd voor transacties in hetzelfde handelsstadium, waar nodig gecorrigeerd, en na aftrek van rabatten en kortingen. De resultaten van de vergelijking, uitgedrukt als percentage van de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie in het onderzoektijdvak, lieten significante prijsonderbiedingsmarges zien (tot 16 %). Deze prijsonderbiedingsmarges wijzen erop dat de invoer uit de betrokken landen de prijzen op de markt van de Unie onder druk zette.
(75)
Per betrokken land waren de onderbiedingsmarges als volgt:
Land
Onderbiedingsmarge
India
van - 0,5 tot 16 %
Indonesië
van - 12,1 tot - 3,2 %
Maleisië
van - 10,4 tot 15,1 %
4.4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie (3)
4.4.1. Voorafgaande opmerkingen
(76)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een evaluatie van alle economische indicatoren die een beoordeling van de situatie van deze bedrijfstak vanaf 2007 tot het einde van het OT mogelijk maken.
4.4.2. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
Productie van de bedrijfstak van de Unie
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
90
77
83
Productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
109
103
98
Bezettingsgraad
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
83
75
85
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(77)
Van 2007 tot 2009 nam de productie in de Unie significant af met 23 % en verbeterde licht tussen 2009 en het einde van het OT, wat leidde tot een totale daling met 17 % in de beoordelingsperiode. Er zij op gewezen dat, hoewel het verbruik in de Unie tussen 2008 en 2009 met ongeveer 5 % daalde, de productie van de bedrijfstak van de Unie nog meer afnam (15 %) en dat zij niet profiteerde van het herstel van het verbruik in de Unie in het OT.
(78)
De productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie daalde in de beoordelingsperiode met 2 %. Na een stijging met circa 9 % in 2008 nam de capaciteit de daaropvolgende jaren af, wat leidde tot een totale vermindering met 2 % in de beoordelingsperiode.
(79)
In lijn met de afnemende geproduceerde hoeveelheden nam de benutting van de beschikbare capaciteit in de beoordelingsperiode met 15 % af. De grootste daling vond tijdens de algemene economische crisis in 2009 plaats en in het OT trad een lichte verbetering op.
4.4.3. Verkoop en marktaandeel
(80)
De verkoopcijfers in onderstaande tabel hebben betrekking op de verkochte hoeveelheden en de waarde voor de eerste niet-verbonden afnemer op de markt van de Unie.
Verkochte hoeveelheden niet-verbonden afnemers in EU
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
85
79
82
Jaarlijks Δ%
-15,4 %
-6,5 %
4,3 %
Verkoop in waarde niet-verbonden afnemers in Europese Unie (EUR)
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
102
85
88
Jaarlijks Δ%
1,6 %
-16,6 %
3,9 %
Marktaandeel bedrijfstak van de Unie
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
88
87
88
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst
(81)
De verkochte hoeveelheden en het marktaandeel namen tussen 2007 en het einde van het OT af met 18 % respectievelijk 12 %. Aan het begin van de beoordelingsperiode, van 2007 tot 2008, daalden ondanks een stijging van het verbruik in de Unie de verkochte hoeveelheden van de bedrijfstak van de Unie met 15 % en ging 12 % van het marktaandeel verloren. In 2009 kromp het verbruik in de Unie, wat leidde tot een verder verlies van de verkochte hoeveelheden met 6,5 % voor de bedrijfstak van de Unie. In het OT nam de verkoop in de Unie in lijn met het grotere verbruik in de Unie licht toe. Het marktaandeel bleef echter stabiel van 2008 tot het einde van het OT.
4.4.4. Gemiddelde prijzen per eenheid van de bedrijfstak van de Unie
Prijs per eenheid, verkoop in Europese Unie aan niet-verbonden afnemers
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
120
107
107
Jaarlijks Δ%
20,1 %
-10,8 %
-0,4 %
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(82)
De prijzen stegen van 2007 tot 2008 aanzienlijk met 20 %. Er zij op gewezen dat de producenten-exporteurs hun prijzen tijdens deze periode ook hebben verhoogd, zij het veel minder hoog dan de bedrijfstak van de Unie.
(83)
In 2009 moest de bedrijfstak van de Unie zijn prijzen verminderen om het hoofd te kunnen bieden aan de gestegen invoer uit de betrokken landen. In 2008 was de invoer uit deze landen gegroeid met 57 % en waren hun prijzen aanzienlijk lager dan die van de bedrijfstak van de Unie. Deze was echter niet in staat om zijn prijzen te verlagen tot hetzelfde niveau als dat van de producenten-exporteurs.
(84)
Tijdens het OT handhaafde de bedrijfstak van de Unie het prijspeil van 2009, wat heeft geleid tot een algemene prijsstijging in de beoordelingsperiode met 7 %.
4.4.5. Voorraden
(85)
De voorraden in de bedrijfstak van de Unie daalden in de beoordelingsperiode met 33 %. Met name tussen 2008 en het einde van het OT namen de voorraden aanzienlijk af met 51 %.
Eindvoorraden bedrijfstak van de Unie
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
128
86
67
Jaarlijks Δ%
27,7 %
-33,0 %
-21,1 %
Voorraad in verhouding tot productie
5,0 %
7,1 %
5,6 %
4,1 %
Bron: antwoorden op de vragenlijst
4.4.6. Werkgelegenheid, lonen en productiviteit
Werkgelegenheid bedrijfstak van de Unie
2007
2008
2009
OT
Totaal aantal werknemers betrokken product (met stille producenten)
Index: 2007 = 100
100
97
91
87
Gem. lonen per werknemer (EUR)
Index: 2007 = 100
100
102
101
106
Productiviteit (eenheid/werknemer)
Index: 2007 = 100
100
93
85
96
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(86)
Wegens de afnemende activiteiten van de bedrijfstak van de Unie daalde het aantal werknemers in de beoordelingsperiode dienovereenkomstig met 13 %. De arbeidskosten per werknemer stegen in de beoordelingsperiode licht met 6 %. Dit wordt beschouwd als een natuurlijke stijging, die lager ligt dan de inflatie in de beoordelingsperiode.
4.4.7. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
Winstgevendheid EU-verkoop niet-verbonden afnemers
2007
2008
2009
OT
% netto verlies/omzet
Index: 2007 = 100
100
76
408
236
Negatieve kasstroom bedrijfstak van de Unie (EUR)
Index: 2007 = 100
100
- 249
1 178
439
Kasstroom in % van EU-verkoop aan niet-verbonden afnemers
-1,3 %
3,7 %
-24,5 %
-7,9 %
Index: 2007 = 100
100
- 285
1 899
609
Investeringen bedrijfstak van de Unie (EUR)
Index: 2007 = 100
100
56
68
65
Jaarlijks Δ%
-43,8 %
20,6 %
-4,2 %
Negatief rendement van investeringen bedrijfstak van de Unie
Index: 2007 = 100
100
136
510
320
Bron: antwoorden op de vragenlijst
(87)
De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie werd vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen (in dit geval verlies) op de verkoop van het soortgelijke product uit te drukken als percentage van de omzet van deze verkoop. Er werd geconstateerd dat de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie sinds het begin van de betrokken periode in 2007 negatief is geweest en dat de verliezen tijdens de beoordelingsperiode sterk zijn toegenomen. Na een vermindering van de verliezen in 2008 namen deze in 2009 tijdens de algemene economische crisis opnieuw aanzienlijk toe. Het economische herstel tijdens het OT heeft de bedrijfstak van de Unie echter in staat gesteld zijn verliezen ten opzichte van de omzet te verminderen, maar er was nog lang geen sprake van een terugkeer naar positieve winstniveaus.
(88)
De kasstroom, dat is het vermogen van de bedrijfstak om zijn eigen activiteiten te financieren, volgt in grote lijnen de ontwikkeling van de winstgevendheid. De kasstroom was negatief in 2007 en laat een aanzienlijke daling tijdens de beoordelingsperiode zien. Hetzelfde kan worden opgemerkt over het rendement van investeringen, dat tijdens de beoordelingsperiode een soortgelijke negatieve ontwikkeling liet zien in lijn met de negatieve resultaten van de bedrijfstak van de Unie.
(89)
Gezien het bovenstaande was het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om te investeren beperkt, aangezien de kasstroom tijdens de beoordelingsperiode aanzienlijk verslechterde. Als gevolg daarvan daalden de investeringen in de beoordelingsperiode met ongeveer 35 %.
4.4.8. Groei
(90)
Het verbruik van de Unie bleef in de beoordelingsperiode vrij stabiel. De verkochte hoeveelheden en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie namen echter tijdens deze periode met 18 % respectievelijk 12 % toe.
4.4.9. Hoogte van de werkelijke dumpingmarge
(91)
Gezien de omvang, het marktaandeel en de prijzen van de invoer met dumping uit de betrokken landen kan het effect van de daadwerkelijke subsidiemarges op de bedrijfstak van de Unie niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
4.5. Conclusie inzake schade
(92)
Uit het onderzoek is gebleken dat de meeste schade-indicatoren zoals productie (- 17 %), capaciteitsbenutting (- 13 %), verkochte hoeveelheden (- 18 %), marktaandeel (- 12 %) en werkgelegenheid (- 14 %) tijdens de beoordelingsperiode verslechterden. Bovendien lieten de schade-indicatoren die betrekking hebben op de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, zoals de kasstroom en de winstgevendheid, een grote daling zien. Dat betekent dat het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om kapitaal aan te trekken werd ondermijnd, met name tijdens het OT.
(93)
In het licht van het voorgaande werd geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening heeft geleden.
5. OORZAKELIJK VERBAND
5.1. Inleiding
(94)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping van het betrokken product van oorsprong uit de betrokken landen zodanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Andere bekende factoren dan invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Unie terzelfder tijd schade kon hebben geleden, werden eveneens onderzocht om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
5.2. Gevolgen van de invoer met dumping
(95)
Uit het onderzoek is gebleken dat het verbruik in de Unie tijdens de beoordelingsperiode vrij stabiel is gebleven, terwijl de invoer met dumping uit de betrokken landen significant in omvang is toegenomen, d.w.z. met 57 %;
(96)
De invoer met dumping uit de betrokken landen zette de bedrijfstak van de Unie onder druk, met name in 2008, toen deze invoer met 58 % groeide. In dit jaar waren de prijzen van de betrokken landen, zoals verstrekt door Eurostat, veel lager dan die van de bedrijfstak van de Unie.
(97)
Om het hoofd te bieden aan deze druk verlaagde de bedrijfstak van de Unie zijn prijzen in 2009. Hoewel de invoer uit de betrokken landen in lijn met de economische neergang en de inkrimping van de EU-markt in omvang afnam (- 6,7 %), daalde de invoerprijs meer dan de prijs van de bedrijfstak van de Unie, en dit verhinderde dat de bedrijfstak van de Unie zijn verloren marktaandeel terugwon.
(98)
Tijdens het OT moest de bedrijfstak van de Unie zijn prijzen verder verminderen, terwijl de prijsonderbieding van de betrokken landen, gebaseerd op gecontroleerde uitvoercijfers, nog steeds 3 % bedroeg. De verkoop van de bedrijfstak van de Unie herstelde zich licht in volume (+ 4,3 %) en waarde (+ 3,9 %) maar, ook al werd het prijsverschil ten opzichte van de invoerprijs van de betrokken landen kleiner, de bedrijfstak van de Unie was niet in staat om van het herstel van het verbruik te profiteren en zijn marktaandeel bleef ongewijzigd. Intussen steeg in het OT de invoer uit de betrokken landen verder in hoeveelheden (6,6 %) en marktaandeel (2 %).
5.3. Gevolgen van andere factoren
(99)
De andere factoren die in de context van het oorzakelijke verband zijn onderzocht, zijn de invoer uit andere landen, de uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie en de gevolgen van de economische crisis.
5.3.1. Invoer uit andere landen (rest van de wereld - RW)
Ingevoerde hoeveelheden RW (Eurostat)
2007
2008
2009
OT
Ton
32 874
31 446
38 295
30 495
Index: 2007 = 100
100
96
116
93
Jaarlijks Δ%
-4,3 %
21,8 %
-20,4 %
Marktaandeel RW
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
94
120
91
Jaarlijks Δ%
-6,4 %
27,9 %
-23,9 %
Gemiddelde prijs in EUR/ton RW (Eurostat)
1 217
1 358
1 129
1 122
Index: 2007 = 100
100
112
93
92
Jaarlijks Δ%
12 %
-17 %
-1 %
Bron: Eurostat
(100)
Volgens de gegevens van Eurostat nam de omvang van de invoer in de Unie van het onderzochte product van oorsprong uit derde landen die buiten dit onderzoek vallen, tijdens de beoordelingsperiode met 7 % af. Het overeenkomstige marktaandeel van deze landen nam ook met 9 % af.
(101)
De gemiddelde prijzen van deze invoer lagen boven die van de producenten-exporteurs in de betrokken landen en boven die van de bedrijfstak van de Unie.
(102)
Op basis van het bovenstaande werd voorlopig geconcludeerd dat de invoer uit deze derde landen niet heeft bijgedragen aan de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden.
5.3.2. Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
Verkochte hoeveelheid voor uitvoer niet-verbonden afnemers
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
38
52
45
Jaarlijks Δ%
-62,4 %
38,0 %
-14,0 %
Verkoop in waarde voor uitvoer niet-verbonden afnemers
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
78
74
76
Jaarlijks Δ%
-21,6 %
-5,9 %
3,5 %
Prijs per eenheid, verkoop voor uitvoer niet-verbonden afnemers
2007
2008
2009
OT
Index: 2007 = 100
100
208
142
171
Jaarlijks Δ%
108,4 %
-31,9 %
20,3 %
(103)
Tijdens de beoordelingsperiode daalde de omvang van de uitvoer van de bedrijfstak van de Unie met 55 %. Het effect van deze daling werd echter deels gecompenseerd door het feit dat de gemiddelde verkoopprijs per eenheid in dezelfde periode met 71 % steeg waardoor de afname van de waarde van de uitvoer tot 24 % werd beperkt. Dit heeft, in combinatie met het feit dat de uitvoer slechts goed was voor 5 % van de totale verkoop tijdens het OT, geleid tot de voorlopige conclusie dat de exportprestatie geen factor is die het oorzakelijke verband tussen de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade en de invoer uit de betrokken landen verbreekt.
5.3.3. Gevolgen van de economische crisis
(104)
De economische crisis heeft bijgedragen tot de inkrimping van het verbruik in de Unie en tot de prijsdruk. De geringe vraag naar het onderzochte product heeft tot een daling van de productie door de bedrijfstak van de Unie geleid en heeft deels bijgedragen tot de inzakking van de verkoopprijzen.
(105)
Onder normale economische omstandigheden en bij ontstentenis van een sterke prijsdruk en een toename van de invoer met dumping zou de bedrijfstak van de Unie het reeds moeilijk hebben gehad om het hoofd te bieden aan de daling van het verbruik en de stijging van de vaste kosten per eenheid als gevolg van de kleinere capaciteitsbenutting tussen 2007 en het einde van het OT. De invoer met dumping heeft echter het effect van de economische neergang versterkt en heeft het onmogelijk gemaakt om boven de kostprijs te verkopen.
(106)
Uit het bovenstaande blijkt dat de daling van de vraag in de Unie, in combinatie met de economische crisis, heeft bijgedragen tot de schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden. Er wordt echter geoordeeld dat dit niet het oorzakelijke verband verbreekt dat is vastgesteld in verband met de goedkope invoer met dumping uit de betrokken landen.
5.4. Conclusie inzake het oorzakelijke verband
(107)
Uit bovenstaande analyse is gebleken dat de omvang en het marktaandeel van de goedkope invoer met dumping van oorsprong uit de betrokken landen in de beoordelingsperiode aanzienlijk zijn toegenomen. Bovendien werd geconstateerd dat deze invoer plaatsvond tegen dumpingprijzen die onder de prijzen lagen die de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie voor soortgelijke productsoorten in rekening bracht.
(108)
Deze toename in omvang en marktaandeel van de goedkope invoer met dumping uit de betrokken landen viel samen met een algemene en continue daling van het verbruik in de Unie tijdens de beoordelingsperiode, maar ook met de negatieve ontwikkeling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie in dezelfde periode. Vanaf 2008 slaagden de exporteurs uit de betrokken landen er in de context van de algemene economische vertraging en de daling van het verbruik in de Unie bovendien in om hun marktaandeel te behouden door een verlaging van hun prijzen die de prijs in de Unie nog steeds onderboden. Tegelijkertijd werd een verdere negatieve ontwikkeling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie en van de belangrijkste indicatoren van zijn economische situatie waargenomen. Tijdens de beoordelingsperiode leidde de forse toename van de goedkope invoer met dumping uit India, Indonesië en Maleisië, die de prijzen van de bedrijfstak van de Unie constant onderboden, tot een daling van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie, wat resulteerde in zware verliezen in het OT.
(109)
Uit het onderzoek van de andere bekende factoren die de schade voor de bedrijfstak van de Unie kunnen hebben veroorzaakt, is gebleken dat zij niet van dien aard zijn dat zij het oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping uit de betrokken landen de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade kunnen verbreken.
(110)
Op basis van bovenstaande analyse, waarbij een duidelijk onderscheid werd gemaakt tussen de gevolgen van alle bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie en de schadelijke gevolgen van de invoer met dumping, werd voorlopig geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping uit India, Indonesië en Maleisië aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening heeft geleden.
6. BELANG VAN DE UNIE
6.1. Voorafgaande opmerking
(111)
Ingevolge artikel 21 van de basisverordening werd nagegaan of er ondanks de voorlopige conclusie inzake schadelijke dumping dwingende redenen waren om te concluderen dat het niet in het belang van de Unie was in dit bijzondere geval voorlopige antidumpingmaatregelen vast te stellen. Het belang van de Unie werd geanalyseerd aan de hand van een afweging van de belangen van alle betrokkenen, dit wil zeggen de bedrijfstak van de Unie, de importeurs en de gebruikers van het betrokken product.
6.2. Bedrijfstak van de Unie
(112)
De bedrijfstak van de Unie heeft aanmerkelijke schade geleden als gevolg van de invoer met dumping uit India, Indonesië en Maleisië. Er zij aan herinnerd dat de meeste schade-indicatoren gedurende de beoordelingsperiode een negatieve tendens lieten zien. Met name de schade-indicatoren die betrekking hebben op de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, zoals de kasstroom, het rendement van investeringen en de winstgevendheid, liepen sterk terug. Wanneer geen maatregelen worden genomen, is een verdere verslechtering van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie zeer waarschijnlijk.
(113)
Verwacht wordt dat door de instelling van voorlopige antidumpingrechten een herstel van de effectieve handelsvoorwaarden op de markt van de Unie zal optreden, waardoor de bedrijfstak van de Unie in staat zal zijn de kosten van de verschillende componenten en de marktvoorwaarden tot uiting te laten komen in de prijs van het onderzochte product. Door de instelling van voorlopige maatregelen zal de bedrijfstak van de Unie naar verwachting ten minste een deel van zijn tijdens de beoordelingsperiode verloren marktaandeel kunnen terugwinnen, wat ook een positief effect zal hebben op zijn financiële situatie en winstgevendheid.
(114)
Daarom werd geconcludeerd dat de instelling van voorlopige antidumpingmaatregelen op de invoer van het onderzochte product van oorsprong uit India, Indonesië en Maleisië in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
6.3. Importeurs
(115)
Er werd een vragenlijst gestuurd naar 21 importeurs in de Unie. Slechts twee importeurs, beiden gevestigd in het Verenigd Koninkrijk, werkten aan het onderzoek mee; zij waren tezamen goed voor 0,3 % van de totale invoer uit de betrokken landen tijdens het OT. Slechts de grootste van de twee importeurs werd bezocht. Ter plekke weigerde deze importeur echter toegang te verlenen tot zijn rekeningen en de desbetreffende informatie kon daarom niet worden gecontroleerd. Het was echter duidelijk dat, hoewel de instelling van antidumpingmaatregelen hogere kosten voor deze onderneming zou meebrengen, dit geen zeer ernstige problemen voor haar activiteiten zou opleveren, zelfs indien zij met dezelfde afnemers zou verderwerken of, indien nodig, haar bedrijfsactiviteiten zou veranderen.
(116)
Op basis van de beschikbare informatie werd geconcludeerd dat, hoewel de instelling van voorlopige antidumpingmaatregelen voor bovengenoemde importeur negatieve gevolgen kan hebben, deze importeur zich in een dusdanige positie bevindt dat hij ten minste een deel van de kostenstijging aan zijn afnemers kan doorgeven en/of op andere leveringsbronnen kan overschakelen. De instelling van voorlopige maatregelen zal daarom geen significante negatieve gevolgen voor de importeurs hebben.
6.4. Gebruikers
(117)
De gebruikers van het onderzochte product hebben veel belangstelling voor deze zaak getoond. Van de 97 gebruikers waarmee contact was opgenomen, hebben 21 aan het onderzoek meegewerkt. Deze medewerkende gebruikers waren goed voor circa 25 % van de invoer van het betrokken product in de Unie tijdens het OT. Deze ondernemingen zijn in de gehele Unie gevestigd en zijn werkzaam in sectoren met betrekking tot producten voor persoonlijke verzorging en huishoudelijke en industriële reinigingsproducten.
(118)
Van de 21 ondernemingen werden 5 bezocht, die goed waren voor 18 % van de totale EU-invoer van het onderzochte product uit de betrokken landen in het onderzoektijdvak. Op basis van de gecontroleerde informatie lijkt het aandeel van het onderzochte product in de kosten van de productiestructuren van deze ondernemingen significant te zijn en te variëren tussen 10 % en 20 %, afhankelijk van het eindproduct.
(119)
In drie van de vijf bezochte ondernemingen werkt ongeveer 15 % van alle werknemers in sectoren die het betrokken product gebruiken, in één onderneming bedraagt dit cijfer circa 70 %, terwijl het voor de vijfde onderneming niet mogelijk was om deze informatie te verkrijgen wegens de complexe ondernemingsstructuur en de verscheidenheid van producten.
(120)
In het onderzoektijdvak bedroeg het gemiddelde aandeel van de activiteiten waarbij gebruik werd gemaakt van het onderzochte product voor de bezochte ondernemingen 22 %, terwijl de gemiddelde winstmarge voor deze activiteiten circa 6 % bedroeg. Op basis hiervan en gezien het relatief lage niveau van de voorgestelde maatregelen werd geschat dat het effect van de voorlopige antidumpingrechten op de invoer uit de betrokken landen over het algemeen zeer beperkt zal zijn. Sommige gebruikers voerden aan dat de instelling van antidumpingmaatregelen problemen in verband met de beschikbaarheid van het onderzochte product in de Unie zou creëren, gezien het feit dat er maar twee grote producenten in de Unie zijn en de vraag naar het onderzochte product gestaag toeneemt. Er zij echter op gewezen dat het vrij lage niveau van de voorgestelde maatregelen niet uitsluit dat het onderzochte product verder uit de betrokken landen wordt ingevoerd. Verder produceerden de twee producenten in de Unie tijdens de beoordelingsperiode niet op volle capaciteit. Bovendien is ook altijd invoer mogelijk uit andere derde landen die niet aan maatregelen onderworpen zijn. Dit argument werd daarom afgewezen.
(121)
Rekening houdend met het bovenstaande lijken de algemene gevolgen beperkt te zijn, ook al zullen de meeste gebruikers waarschijnlijk nadeel van de maatregelen ten aanzien van de invoer uit de betrokken landen ondervinden. Daarom werd voorlopig geconcludeerd dat op basis van de beschikbare informatie de antidumpingmaatregelen met betrekking tot de invoer van het onderzochte product uit de betrokken landen geen significante negatieve gevolgen voor de gebruikers van het betrokken product zullen hebben.
6.5. Conclusie inzake het belang van de Unie
(122)
Gezien het bovenstaande werd voorlopig geconcludeerd dat er op basis van de beschikbare informatie over het belang van de Unie over het algemeen geen dwingende redenen zijn die tegen de instelling van voorlopige maatregelen ten aanzien van de invoer van het onderzochte product uit de betrokken landen pleiten.
7. VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(123)
Gelet op de conclusies inzake dumping, schade, het oorzakelijke verband en het belang van de Unie, moeten voorlopige antidumpingmaatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door invoer met dumping.
7.1. Schademarge
(124)
Om het niveau van deze maatregelen te bepalen, werd rekening gehouden met de vastgestelde dumpingmarges en het bedrag aan rechten dat noodzakelijk is om de schade voor de bedrijfstak van de Unie op te heffen.
(125)
Bij de berekening van het recht dat nodig is om de gevolgen van de schade veroorzakende dumping op te heffen, werd ervan uitgegaan dat de maatregelen de bedrijfstak van de Unie in staat moeten stellen om de productiekosten te dekken en een winst vóór belasting te maken die bij normale concurrentie, dat wil zeggen bij afwezigheid van invoer met dumping, redelijkerwijs op de verkoop van het soortgelijke product in de Unie door een dergelijke bedrijfstak kan worden behaald.
(126)
Daarom werd de schademarge berekend op basis van een vergelijking tussen de gemiddelde prijs van de invoer met dumping en de richtprijs van de bedrijfstak van de Unie. De richtprijs werd vastgesteld door de berekening van de kostendekkende verkoopprijs van de bedrijfstak van de Unie (aangezien tijdens het OT verlies werd gemaakt) en de toevoeging van een streefwinstmarge aan deze verkoopprijs. De bedrijfstak van de Unie stelde dat 15 % geëigend zou zijn als streefwinstmarge, maar kon dit argument niet onderbouwen. Daarom werd de streefwinstmarge voorlopig vastgesteld op 7,7 %, wat overeenkomt met de laatste door een van de klagers in het laatste winstgevende jaar vóór de beoordelingsperiode gerealiseerde winstmarge.
(127)
De gemiddelde prijsbederfmarge werd vastgesteld op 24,2 % voor India, 9,1 % voor Indonesië en 25,7 % voor Maleisië.
7.2. Voorlopige maatregelen
(128)
In het licht van het voorgaande en overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening wordt geoordeeld dat een voorlopig antidumpingrecht op het betrokken product van oorsprong uit India, Indonesië en Maleisië moet worden ingesteld dat volgens de regel van het laagste recht gelijk moet zijn aan de laagste gevonden dumpingmarge respectievelijk schademarge indien deze lager is. Afgezien van één geval zijn de voorlopige antidumpingrechten gebaseerd op de dumpingmarge.
(129)
Gelet op het voorgaande zijn de voorgestelde antidumpingrechten, uitgedrukt in cif-prijs grens Unie, vóór inklaring, als volgt:
Land
Onderneming
Voorlopig antidumpingrecht %
India
VVF Limited
4,8
Alle andere ondernemingen
9,3
Indonesië
P.T. Ecogreen Oleochemicals
6,3
P.T. Musim Mas
4,3
Alle andere ondernemingen
7,6
Maleisië
KL-Kepong Oleomas (KLK)
5,0
Emery
5,3
Alle andere ondernemingen
13,8
(130)
De bij deze verordening voor bepaalde ondernemingen vastgestelde individuele antidumpingrechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen daarom de situatie die bij dit onderzoek voor die ondernemingen werd geconstateerd. Deze rechten (in tegenstelling tot het voor het gehele land geldende recht dat voor „alle andere ondernemingen” geldt) zijn dus uitsluitend van toepassing op het betrokken product uit de betrokken landen dat vervaardigd is door de specifiek vermelde juridische entiteiten. De rechten zijn niet van toepassing op ingevoerde producten die zijn vervaardigd door andere, niet specifiek in het dispositief van deze verordening met naam en adres genoemde ondernemingen, ook al gaat het hierbij om entiteiten die verbonden zijn met de specifiek genoemde ondernemingen; op die producten is het recht van toepassing dat geldt voor „alle andere ondernemingen”.
(131)
Verzoeken in verband met de toepassing van deze specifiek voor bepaalde ondernemingen geldende antidumpingrechten (bijv. na een naamswijziging van een bedrijf of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen) dienen aan de Commissie (4) te worden gericht, onder opgave van alle relevante gegevens, bijvoorbeeeld indien de naamswijziging of de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen verband houdt met wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van de productie en de verkoop in binnen- en buitenland. Indien het verzoek gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen die voor een individueel recht in aanmerking komen.
(132)
Om een goede toepassing van het antidumpingrecht te garanderen, moet het residuele recht niet alleen gelden voor niet-medewerkende producenten-exporteurs, maar ook voor producenten die het betrokken product in het OT niet naar de Unie hebben uitgevoerd.
(133)
Met het oog op de beginselen van behoorlijk bestuur moet een termijn worden vastgesteld waarbinnen belanghebbenden die zich binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn kenbaar hebben gemaakt, schriftelijk opmerkingen kunnen maken en kunnen vragen te worden gehoord. Voorts dient te worden opgemerkt dat alle bevindingen betreffende de instelling van rechten in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de instelling van definitieve maatregelen kunnen worden herzien,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op verzadigde vetalcoholen met een koolstofketenlengte van C8, C10, C12, C14, C16 of C18 (exclusief vertakte isomeren), waaronder afzonderlijke verzadigde vetalcoholen (ook „zuivere fracties” genoemd) en mengsels met overwegend een combinatie van koolstofketenlengtes C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (doorgaans gecategoriseerd als C8-C10), mengsels met overwegend een combinatie van koolstofketenlengtes C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (doorgaans gecategoriseerd als C12-C14) en mengsels met overwegend een combinatie van koolstofketenlengtes C16-C18, momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 en ex 3823 70 00 (Taric-codes 2905168510, 2905190060, 3823700011 en 3823700091), van oorsprong uit India, Indonesië en Maleisië.
2. Het voorlopige antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van de in lid 1 genoemde en door de hieronder vermelde ondernemingen geproduceerde producten is als volgt:
Land
Onderneming
Voorlopig antidumpingrecht %
Aanvullende Taric-code
India
VVF Limited, Sion (East), Mumbai
4,8
B110
Alle andere ondernemingen
9,3
B999
Indonesië
P.T. Ecogreen Oleochemicals, Kabil, Batam
6,3
B111
P.T. Musim Mas, Tanjung Mulia, Medan, Sumatera Utara
4,3
B112
Alle andere ondernemingen
7,6
B999
Maleisië
KL-Kepong Oleomas Sdn. Bhd., Petaling Jaya, Selangor Darul Ehsan
5,0
B113
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd., Kuala Langat, Selangor
5,3
B114
Alle andere ondernemingen
13,8
B999
3. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product wordt een zekerheid gesteld die gelijk is aan het bedrag van het voorlopige recht.
4. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen belanghebbenden binnen één maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op basis waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
Ingevolge artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen de betrokken partijen binnen een maand na de inwerkingtreding ervan opmerkingen indienen over de toepassing ervan.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is van toepassing gedurende een periode van zes maanden.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 10 mei 2011.