ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 21. března 2012
o Státní podpoře SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) poskytnuté Českou republikou společnosti České aerolinie, a. s. (ČSA - Czech Airlines a. s. - možné aspekty Státní podpory při poskytnutí úvěru společností Osinek, a. s.)
(oznámeno pod číslem C(2012) 1664)
(Pouze české znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/637/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (1) ve věci podpory SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými články podaly připomínky, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
V květnu 2009 se Komise na základě veřejně dostupných informací dozvěděla, že státem vlastněná společnost Osinek, a. s. v likvidaci (dále jen „společnost Osinek“) dala souhlas k poskytnutí úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK (přibližně 100 milionů EUR) společnosti ČSA - Czech Airlines, a. s. (dále jen „ČSA“). Dopisy ze dne 14. května 2009 a 24. září 2009 Komise po České republice požadovala informace. Dopisy ze dne 10. září 2009 a 25. listopadu 2009 Česká republika poskytla Komisi doplňující informace.
(2)
Dopisem ze dne 24. února 2010 Komise informovala Českou republiku, že se ve vztahu k dotyčnému opatření rozhodla zahájit řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 26. dubna 2010 Česká republika poskytla své připomínky k uvedenému rozhodnutí. Dopisem ze dne 6. července 2010 Komise položila doplňující otázky a Česká republika na ně odpověděla dne 15. září 2010.
(3)
Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k opatření.
(4)
Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran: od Travel Service and Icelandair Group dne 10. března 2011, od Czech Connect Airlines a. s. dne 11. března 2011, od JOB AIR Technic a. s. dne 10. března 2011 a od ČSA dne 14. března 2011. Komise zaslala tyto připomínky České republice, která měla možnost se k nim vyjádřit; její připomínky Komise obdržela dopisem ze dne 12. května 2011.
2. PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ
2.1 Úvěr společnosti Osinek
(5)
Opatření, jež je předmětem šetření, je půjčka poskytnutá českému národnímu leteckému dopravci ČSA dne 30. dubna 2009 společností Osinek. Úvěr byl čerpán ve třech tranších:
a)
první tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 11. května 2009;
b)
druhá tranše ve výši 900 milionů CZK byla přijata dne 30. července 2009 a
c)
třetí tranše ve výši 800 milionů CZK byla přijata dne 24. září 2009.
(6)
Očekávaným datem splacení byl 30. listopad 2010 s možností prodloužení. Úvěr byl poskytnut s úrokovou sazbou 3M Prague Interbank Offered Rate (dále jen „tříměsíční PRIBOR“) + 300 bazických bodů jako riziková přirážka, tj. 5,51 % v den podpisu smlouvy o úvěru. Úrok byl splatný na čtvrtletním základě v poslední pracovní den kalendářního čtvrtletí (úrokové období). Úrok byl vypočítáván denně ode dne, který předchází splacení úvěru společnosti Osinek.
(7)
Podle stanoviska českých orgánů riziková přirážka ve výši 300 bazických bodů představuje odpovídající rizikovou přirážku vzhledem k finanční situaci společnosti odpovídající ratingové kategorii „B“ společnosti Standard & Poor’s (slabá finanční situace) (dále jen „ratingová kategorie B“) a úrovni zajištění úvěru, která dosahovala 110 % úvěrové částky.
(8)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota většiny předmětů zajištění byla určena nezávislým znalcem. Ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek byly připojeny čtyři dodatky, ve kterých byl rozšířen a změněn seznam aktiv určených k zajištění (3). České orgány prohlašují, že všechny změny splnily podmínku stanovenou ve smlouvě se společností Osinek, tj. že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění v jakémkoli čase či dohodnutou maximální výši úvěru.
(9)
Úvěr společnosti Osinek nebyl splacen, jak se původně předpokládalo. Místo toho bylo jeho zajištění uvolněno a dne 30. června 2010 došlo ke kapitalizaci dluhu (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu).
Tabulka 1
Přehled předmětů zajištění úvěru společnosti Osinek
Zajištění
Hodnota v milionech CZK
Subjekt určující hodnotu
Období zajištění
Provozní budova - hangár F (včetně pozemku pod budovou)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 1. června 2009
od 11.5.2009 (první tranše)
Správní budova „APC“ (včetně pozemku pod budovou)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 30.7.2009 (druhá tranše) do 9.12.2009 (zrušeno třetím dodatkem)
Náhradní díly (rotující náhradní díly a/nebo náhradní motory)
[150-165]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše)
Náhradní díly (rotující, pro typ A310 (všechny) a Boeing)
[520-575]
Ocenění založené na čisté účetní hodnotě ke dni 30.9.2009
od 24.9.2009 (třetí tranše) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem správní budovy „APC“
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
Pozemek kolem hangáru F a přilehlé
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 5. července 2009
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A319/320
[265-290]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 23.7.2009 (první dodatek)
Náhradní díly, typ: A310, ATR a Boeing
[440-485]
Založeno na čisté účetní hodnotě
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
Letecký simulátor
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 10. září 2009
od 22.9.2009 (druhý dodatek)
1 Boeing 737-55s, poznávací značka: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
2 Boeingy 737-55s, poznávací značky: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 7. prosince 2010
od 9.12.2009 (třetí dodatek) do 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
IT
[80-85]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Obchodní značka „ČSA CZECH AIRLINES“
[140-155]
Vladimír Čmejla, znalecký posudek ze dne 30. listopadu 2009
od 9.12.2009 (třetí dodatek)
Podíl ČSA v ČSA Support, spol. s r. o.
[790-865]
PROSCON, spol. s r. o., znalecký posudek ze dne 20. ledna 2010
od 25.1.2010 (čtvrtý dodatek)
2.2 Rozsah působnosti tohoto rozhodnutí
(10)
Rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. února 2010 odkazuje na úvěr společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009 a bere v potaz skutečnost, že již došlo k uvolnění zajištění úvěru na základě usnesení vlády České republiky ze dne 26. října 2009 č. 1343. Uvolnění zajištění úvěru a jeho kapitalizace (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) byly Komisi nicméně oznámeny dne 12. května 2010 (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - plán restrukturalizace) a provedeny v červnu 2010. Toto rozhodnutí se tedy zabývá pouze samotným úvěrem společnosti Osinek ve výši 2,5 miliardy CZK na základě smlouvy o úvěru uzavřené dne 30. dubna 2009. Posouzení uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho následná kapitalizace budou předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908.
2.3 Společnost Osinek
(11)
Osinek byla účelová finanční společnost založená za účelem dohledu nad uzavíráním uhelných dolů v České republice a jejich revitalizací. V době poskytnutí úvěru byla ve 100 % vlastnictví českých státních orgánů pod dohledem ministerstva financí. Dne 5. listopadu 2008 společnost Osinek vstoupila do likvidace. Ještě před svou likvidací měla společnost Osinek stále disponibilní likvidní prostředky a údajně hledala různé příležitosti pro jejich investování. Smlouvu o úvěru společnosti Osinek uzavřel a podepsal dne 30. dubna 2009 jménem společnosti její likvidátor. S cílem identifikovat možná rizika spojená s úvěrem si společnost Osinek nechala vypracovat hospodářskou analýzu ČSA od nezávislého znalce - European Business Consulting spol. spol. s r. o. (dále jen „EBC“) - a právní posudek od advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík.
(12)
Dne 29. září 2009 podepsaly společnost Osinek a Ministerstvo průmyslu a obchodu České republiky (dále jen „MPO“) dohodu, podle které byly pohledávky společnosti Osinek u ČSA vycházející ze smlouvy o úvěru společnosti Osinek převedeny na MPO v návaznosti na její proces likvidace. ČSA obdržely oznámení o tomto převodu ten samý den. Dne 8. března 2010 byl dokončen proces likvidace společnosti Osinek.
(13)
Dne 3. května 2010 česká vláda přijala usnesení č. 333 o plánu restrukturalizace ČSA (dále jen „usnesení č. 333“), ve kterém uložila MPO uvolnit zástavu některých předmětů zajištění ještě před zvýšením zapsaného kapitálu ČSA. Kapitalizace úvěru (vkladem pohledávky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu) měla právní základ v uvedeném usnesení a byla provedena dne 30. června 2010.
2.4 Příjemce - ČSA
(14)
ČSA jsou národním leteckým dopravcem České republiky od roku 1923. Mají hlavní sídlo v Praze a řídí provoz skupiny z letiště Praha-Ruzyně. ČSA jsou největší leteckou společností se základnou na letišti Praha-Ruzyně a jejich podíl činí 37 % z cestujících, kteří odlétají z Prahy nebo do ní přilétají. ČSA jsou členem aliance SkyTeam. Před restrukturalizací čítala flotila ČSA 51 letadel. ČSA nabízí pravidelnou leteckou přepravu (104 destinací ve 44 zemích). Vedle toho poskytují nepravidelné (charterové) lety, nákladní přepravu, pozemní služby (odbavují přibližně 60 % všech cestujících na letišti Praha-Ruzyně), údržbu letadel, výcvik posádek, catering a provozují obchody duty free na letišti Praha-Ruzyně a bezcelní palubní prodej.
2.4.1 Vlastnická struktura
(15)
ČSA jsou státem vlastněnou společností. Česká republika vlastní prostřednictvím Ministerstva financí 95,69 % akcií. Minoritními akcionáři jsou Česká pojišťovna, a. s. (2,26 %), hlavní město Praha (1,53 %) a hlavní město Bratislava (0,51 %).
(16)
Po ukončení procesu restrukturalizace má stát v úmyslu najít pro ČSA strategického partnera. V rámci příprav pro plánovanou privatizaci se česká vláda rozhodla vytvořit novou podnikovou strukturu zastřešenou společností Český Aeroholding, a. s. (dále jen „ČAH“).
(17)
Dne 25. října 2011 povolil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže vytvoření ČAH, který bude zahrnovat ČSA, Letiště Praha a současné dceřiné společnosti ČSA, tj. Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics and ČSA Services, spol. s r. o. Řízení a struktura ČAH budou obsahovat prvky finanční holdingové struktury s cílem restrukturalizovat společnosti seskupené v holdingu, usnadnit jim přístup ke komerčnímu financování a připravit je k následné privatizaci.
2.4.2 Finanční situace společnosti
(18)
ČSA čelily potížím, které se ještě zvýraznily v roce 2009, kdy vrcholila současná ekonomická krize. I když se společnost v žádném momentě nepřiblížila insolvenčnímu řízení podle českého práva, zaznamenala jasný negativní trend, pokud jde o vývoj jejích klíčových finančních ukazatelů.
Tabulka 2
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2006-2009 (v tis. CZK)
2006
2007
2008
2009
Čisté jmění
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Zdroj: Výroční zprávy ČSA.
Tabulka 3
Vývoj finančních údajů ČSA (v tis. CZK)
V tis. CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Zisk/ztráta
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Obrat (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Čisté peněžní toky provozní činnosti
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Dluh
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Čistá hodnota aktiv
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
(19)
Společnost byla v letech 2007 a 2008 zisková. Výsledek podnikání se ovšem v roce 2009 výrazně zhoršil. Její obrat se mírně snížil během posledních čtyř let, ale peněžní tok klesl významně. Úroveň dluhu byla víceméně stabilní. Společnost své ztráty vyrovnávala prodejem majetku, zejména v účetním roce 2009.
(20)
Během roku 2009 se situace společnosti zhoršila, zejména po létě, které je tradičně pro ČSA ziskovým obdobím.
2.5 Rozhodnutí o zahájení řízení
(21)
Dne 24. února 2010 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení. Ve svém rozhodnutí Komise vyjádřila pochyby o tom, zda byly ČSA v době obdržení úvěru již podnikem v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (6) (dále jen „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci“).
(22)
Komise vedle toho vyjádřila pochybnosti o tom, zda podmínky úvěru poskytnutého ČSA společností Osinek vzhledem k finanční situaci ČSA představují hospodářské zvýhodnění, které by přijímající podnik za běžných podmínek na trhu nezískal. Komise kromě toho zpochybnila skutečnost, že za předpokladu, že by úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, tak by tato podpora mohla být shledána slučitelnou na základě předpisů o státní podpoře, zejména sdělení Komise - Dočasný rámec Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (7) (dále jen „dočasný rámec“). Kdyby úvěr skutečně obsahoval prvky státní podpory, mělo by takové opatření škodlivé dopady na hospodářskou soutěž, tj. na společnosti provozující spoje z letiště Praha-Ruzyně nebo konkurující ČSA a jejich dceřiným společnostem na jiných trzích.
3. PŘIPOMÍNKY ČESKÉ REPUBLIKY
(23)
V odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení předložila Česká republika své připomínky. V nich vyjádřila názor, že úvěr společnosti Osinek splňuje zkoušku „zásady investora v podmínkách tržního hospodářství“, neboť neposkytuje ČSA neoprávněné hospodářské zvýhodnění.
(24)
Česká republika pak zejména vyjadřuje názor, že v den podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek nebyly ČSA podnikem v obtížích, ale staly se jím až v srpnu 2009. Česká republika tvrdí, že i přes narůstající problémy byly ČSA vždy schopny zajistit svou životaschopnost. Situace se nicméně změnila koncem roku 2008 a počátkem roku 2009 a stále se během roku zhoršovala z důvodu globální hospodářské recese, která měla nepříznivý dopad na světové dopravní trhy (8). Tato skutečnost, spolu s destabilizací trhu s ropou a měnovými výkyvy, přispěla k zhoršení finanční situace ČSA.
(25)
Během roku 2009 se ČSA spoléhaly na prognózy vycházející z výsledků předchozích let a očekávaly výrazně lepší výsledky v letní sezóně. Výsledky za první pololetí roku 2009, které se dostaly na stůl vedení společnosti v polovině srpna, ovšem ukázaly na podstatný pokles průměrného příjmu ČSA v červnu. V srpnu 2009 bylo vedení společnosti jasné, že ČSA již nejsou schopny dále fungovat bez okamžitých opatření na snížení nákladů a finanční pomoci z vnějších zdrojů.
(26)
Ve vztahu k možnému prvku státní podpory, pokud jde o úvěr společnosti Osinek, Česká republika prohlašuje, že úroková míra splňuje požadavky sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (dále jen „sdělení o referenčních sazbách“) (9). Česká republika zejména trvá na tom, že bylo odpovídající použít sazbu tříměsíční PRIBOR jako základní sazbu pro určení úroku za dotyčný úvěr, a to vzhledem k volatilitě finančních trhů v době podpisu smlouvy o úvěru společnosti Osinek.
(27)
ČSA nejsou posuzovány podle ratingových systémů, a Česká republika tedy nemůže poskytnout důkaz pro svůj předpoklad, že ČSA byly v době, kdy byla podepsána smlouva o úvěru společnosti Osinek, hodnoceny ratingovou kategorií B. Česká republika nicméně odkazuje na zprávu ze dne 27. dubna 2009, kterou vytvořila EBC a podle níž byly ČSA solventní a úvěruschopné.
(28)
Česká republika znovu opakuje argument, že aby mohly získat úvěr, musely ČSA poskytnout zajištění ve výši nejméně 110 % výše úvěru na celou dobu jeho trvání. Výše skutečně poskytnutého úvěru ČSA tedy nikdy nesmí překročit 90 % hodnoty všech předmětů zajištění. Česká republika potvrdila, že tento požadavek byl ve všech případech naplněn, a předložila posudky oceňující aktiva, která byla použita pro zajištění úvěru.
(29)
Česká republika vedle toho argumentuje, že vzhledem k tomu, že společnost Osinek měla k dispozici značné množství finančních zdrojů, tak její likvidátor usiloval o investiční příležitosti s cílem generovat zisk. Ještě předtím, než začal ve vztahu k úvěru pro ČSA figurovat jako smluvní strana, zadal likvidátor u nezávislé konzultační společnosti EBC a advokátní kanceláře JUDr. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík vypracování hospodářského a právního posudku nabídnutého úvěru. Posudek EBC potvrdil, že ČSA byly považovány za solventní a že riziko, že by půjčka ČSA mohla společnosti Osinek přivodit ztrátu nebo potíže, bylo minimální. Na základě tohoto posudku se likvidátor rozhodl, že půjčka ČSA bude výhodným prostředkem pro uložení volných finančních zdrojů společnosti Osinek.
(30)
Česká republika vedle toho argumentuje, že úvěr je slučitelný s podmínkami stanovenými v dočasném rámci, a to i tehdy, kdyby Komise došla k závěru, že podmínky úvěru byly výhodnější než podmínky nabízené na trhu.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Komise obdržela tři připomínky od zúčastněných třetích stran a připomínky od příjemce opatření, jež je předmětem šetření - ČSA (viz 4. bod odůvodnění).
(32)
Připomínky ČSA v zásadě odráží výše zmíněné připomínky České republiky k rozhodnutí o zahájení řízení. ČSA znovu opakují, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnout za tržních podmínek, neboť tato společnost jednala jako racionální subjekt v tržním hospodářství a byla více motivována obchodními cíli než hospodářskými či sociálními ohledy. Pokud by Komise došla k závěru, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za výhodnou úrokovou míru, předpokládaje že rating ČSA by byl horší než slabý („B“) a/nebo že by zajištění nebylo hodnoceno jako „vysoké“, mají ČSA také připomínky ke kvantifikaci prvku možné podpory, pokud k nějaké došlo.
(33)
Všechny zúčastněné třetí strany jsou konkurenty ČSA a zastupuje je jedna a tatáž advokátní kancelář; jejich uvažování je proto do jisté míry identické. Zúčastněné třetí strany argumentují, že úvěr společnosti Osinek poskytl ČSA státní podporu, která společnosti umožnila nekalou konkurenci prostřednictvím účtování cen, které nemohou konkurenti, kteří neobdrželi žádnou státní dotaci, nabídnout, aniž by přitom neztratili schopnost pokrýt své náklady a vytvořit přiměřený zisk (10).
(34)
Zúčastněné třetí strany zastávají názor, že ČSA byly ve vážných obtížích již před 1. červencem 2008. Kromě toho tvrdí, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podstatně nižší úrokovou sazbu, než je ta, kterou by požadovala za podobných podmínek banka, a to vzhledem k finanční situaci ČSA, délce doby splatnosti, kvalitě zajištění a nízké pravděpodobnosti samotného splacení. V takovém případě by úvěr společnosti Osinek představoval nezákonnou státní podporu neslučitelnou s pravidly Unie. Podle vyjádření společnosti jednoho konkurenta splnily ČSA podmínku, že přišly o více než polovinu svého zapsaného kapitálu, a to v letech 2007, 2008 a 2009. Navíc v letech 2008 a 2009 přišly ČSA za období posledních 12 měsíců o více než čtvrtinu zapsaného kapitálu. Tentýž konkurent je toho názoru, že ze snížení zapsaného kapitálu ČSA v roce 2008 lze usuzovat, že společnost již dne 1. července 2008 naplňovala podmínky podniku v obtížích ve smyslu odst. 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci.
(35)
Zúčastněné třetí strany dále tvrdí, že z důvodu záporných toků peněžních prostředků z provozní činnosti, velkého množství věřitelů a existence finančních závazků splatných do 30 dnů je možné předpokládat, že společnost trpěla brzdící platební neschopností již od konce roku 2007, a měla by tudíž již od tohoto roku být kvalifikována jako podnik v obtížích (podle odst. 10 písm. c) pokynů na záchranu a restrukturalizaci.
5. ODPOVĚĎ ČESKÉ REPUBLIKY NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(36)
Česká republika vyjádřila s připomínkami zúčastněných třetích stran nesouhlas, přičemž souhlasila s připomínkami ČSA. Česká republika trvala na svém tvrzení, že úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za tržních podmínek a v souladu se sdělením o referenčních sazbách. Kromě toho české orgány tvrdí, že ČSA byly schopny provozu bez státní podpory až do druhé poloviny roku 2009. Situace aktiv ČSA se výrazně nezhoršila ani v první polovině roku 2009 a jejich hodnota se ve skutečnosti zvýšila z [8 340-9 255] milionů CZK v prvním čtvrtletí roku 2009 na [8 990-9 920] milionů CZK ve druhém čtvrtletí.
(37)
Česká republika podotýká, že i když ČSA publikují výsledky své provozní činnosti vypracované v souladu s Českými účetními standardy (dále jen „ČÚS“) a Mezinárodními standardy účetního výkaznictví, zúčastněné třetí strany své připomínky založily výhradně na výsledcích vypracovaných v souladu s ČÚS, jejichž metodika neumožňuje pravdivý obrázek o provozu společnosti. Účetní závěrky vypracované v souladu s Mezinárodními standardy účetního výkaznictví nabízí lepší informace o finanční situaci společnosti a jsou tedy vhodnější. ČSA používá ČÚS, protože je to povinnost podle českých daňových zákonů. Činnost ČSA se ovšem neomezuje jen na Českou republiku, ale je globální, a proto ČSA používají i Mezinárodní standardy účetního výkaznictví. Česká republika podotýká, že Mezinárodní standardy účetního výkaznictví jsou uplatňovány bankami v případě rozhodování o půjčkách, protože jsou považovány za přesnější než ČÚS.
(38)
V neposlední řadě poskytla Česká republika důkaz ukazující na to, že ČSA v době, kdy byl poskytnut úvěr společností Osinek, nesplňovaly podmínky platební neschopnosti podle českého insolvenčního zákona (11).
6. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(39)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(40)
Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU jsou kumulativní. Aby se tedy mohlo určit, zda oznámená opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Konkrétně by finanční podpora musela:
-
být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,
-
poskytovat příjemci hospodářské zvýhodnění,
-
zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,
-
narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit narušením hospodářské soutěže, a
-
ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
6.1 Státní prostředky a odpovědnost
(41)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli přímo či nepřímo poskytnutou výhodu financovanou ze státních prostředků, poskytnutou státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(42)
Nejdříve je proto třeba stanovit, zda se na úvěr společnosti Osinek má pohlížet jako na státní prostředky. Jak bylo uvedeno výše, společnost Osinek byla v době, kdy byl poskytnut úvěr, ve 100 % vlastnictví Ministerstva financí České republiky a z tohoto důvodu bez ohledu na její postavení obchodní společnosti nebo jiné právní postavení se jedná o veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (12). Proto Komise zastává názor, že úvěr společnosti Osinek je financován ze státních prostředků.
(43)
Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv nad jeho činností, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může jednat s větší či menší nezávislostí podle stupně autonomie, kterou mu stát umožní. Proto pouhý fakt, že veřejný podnik je pod státní kontrolou, není dostačující pro to, aby opatření přijatá daným podnikem, jako je například předmětná smlouva o úvěru, byla považována za přičitatelná státu. Je též nutno zjistit, zda veřejné orgány mají být považovány za zúčastněné, ať již tím či oním způsobem, na přijetí daného opatření. V této souvislosti Soud uvedl, že odpovědnost státu za opatření přijatá veřejným podnikem lze odvodit podle souboru indikátorů vyplývajících z okolností případu a kontextu, ve kterém bylo příslušné opatření přijato (13).
(44)
Těmito indikátory může být integrace podniku do struktur veřejné správy, povaha jeho činnosti a výkon činnosti na trhu za běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (tj. zda se řídí veřejným, nebo obchodním právem), intenzita dohledu nad vedením podniku ze strany veřejných orgánů nebo jiný indikátor poukazující v konkrétním případě na účast veřejných orgánů na přijetí opatření nebo nepravděpodobnost jejich účasti, a to rovněž s ohledem na rozsah opatření, jeho obsah a podmínky v něm obsažené.
(45)
Komise podotýká, že většina členů dozorčí rady společnosti Osinek jsou zástupci veřejných orgánů (např. ministerstva financí atd.).
(46)
Společnost Osinek vstoupila do likvidace dne 5. listopadu 2008 na základě rozhodnutí, které učinil její jediný akcionář v tentýž den. Podle českého zákona je likvidátor povinen jednat samostatně a bez pokynů od orgánů společnosti během procesu likvidace. Komise dále poznamenává, že likvidátor byl jmenován Ministerstvem financí České republiky, které bylo jediným akcionářem společnosti Osinek.
(47)
České orgány navíc poskytly Komisi znalecké posudky JUDr. Jiřího Rybáře a JUDr. Pavla Štrbíka, v nichž se likvidátorovi Osinku doporučuje před přijetím rozhodnutí o poskytnutí úvěru ČSA konzultovat akcionáře společnosti Osinek, tedy Českou republiku.
(48)
Pokud jde o dohled nad činností společnosti Osinek ze strany státu, Komise dále konstatuje, že vláda České republiky později také přijala rozhodnutí o uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a vkladu pohledávky České republiky do ČSA formou započtení proti pohledávce na splacení vkladu na základě usnesení č. 333.
(49)
Komise tedy dochází k závěru, že rozhodnutí poskytnout úvěr společnosti Osinek lze přičíst českému státu. Na úvěr společnosti Osinek je tudíž třeba nahlížet jako na úvěr ze státních zdrojů.
6.2 Hospodářské zvýhodnění
(50)
Komise poznamenává, že v souladu se zavedenými zásadami práva Unie, pokud je „podniku“ poskytnut státem dodatečný kapitál za podmínek, jež jsou lepší než normální tržní podmínky, uplatnil by se na takovou situaci čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, neboť výsledkem takového kroku by bylo „upřednostňování“ tohoto konkrétního podniku ve smyslu uvedeného článku. Aby bylo možné určit, zda bylo podniku státem poskytnuto hospodářské zvýhodnění, které by za běžných podmínek na trhu nezískal, uplatňuje Komise „zásadu investora v podmínkách tržního hospodářství“ (14).
(51)
V souladu s uvedenou zásadou by se nejednalo o státní podporu za předpokladu, že by bylo možno motivovat soukromého investora jednajícího v běžných podmínkách tržního hospodářství, jehož velikost je srovnatelná s velikostí veřejnoprávních subjektů, k tomu, aby za odpovídajících okolností uskutečnil dotyčný kapitálový vklad. Komise proto musí posoudit, zda by dotyčné transakce za stejných podmínek uzavřel i soukromý investor. Předpokládané jednání hypotetického soukromého investora spočívá v tom, že obezřetný investor, jehož cílem je maximalizace zisku, je opatrný, pokud jde o úroveň přijatelného rizika za danou míru návratnosti. Podle této zásady by se kapitál, který stát přímo či nepřímo dá společnosti k dispozici za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (15).
(52)
V souladu se zavedenou judikaturou se zásada investora v podmínkách tržního hospodářství uplatňuje i na úvěry. Jestliže se tato zásada uplatní na úvěry, vyvstává otázka, zda by soukromý investor poskytl příjemci úvěr za podmínek, za kterých byl skutečně poskytnut (16). V tomto ohledu Komise posuzuje, zda je úvěr poskytnut za normálních obchodních podmínek a zda by takové úvěry byly v nabídce obchodních bank. Pokud jde o podmínky takových úvěrů, bere Komise v potaz zejména účtovanou úrokovou míru a požadované zajištění úvěru. Komise posuzuje, zda je poskytnuté zajištění dostatečné ke splacení celého úvěru v případě úpadku a ve vztahu k finančnímu postavení společnosti v okamžiku poskytnutí úvěru (17).
(53)
Komise podotýká, že ČSA jsou právnickou osobou vykonávající hospodářské činnosti, a je tudíž považována za podnik ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo možné určit, zda byl úvěr společnosti Osinek poskytnut za výhodných podmínek, nebo tržních podmínek, ověřila Komise soulad úrokové míry u dotyčného úvěru s referenční mírou Komise stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách, jež se používá jako náhrada sazeb tržních.
(54)
Pokud jde o rozhodné datum, které by se mělo použít k porovnání úrokové sazby u předmětného úvěru s referenční sazbou, Komise již v rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že by se mělo jednat o datum právně závazného aktu, na jehož základě byl úvěr poskytnut, tj. 30. duben 2009 (datum uzavření smlouvy o úvěru mezi společností Osinek a ČSA).
(55)
Podle vyjádření České republiky měly ČSA v té době stále přístup k vnějšímu financování od soukromých bank a podnikem v obtížích se staly až v srpnu 2009. Počátkem roku 2009 odpovídala úvěruschopnost ČSA ratingové kategorii B.
(56)
Aby mohla ověřit tvrzení České republiky, konzultovala Komise několik soukromých bank, které měly s ČSA obchodní vztahy. Zajímala se o interní rating ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a jeho změny mezi červencem 2008 a červencem 2009, dále o podmínky úvěrů, které byly poskytnuty ČSA v prvních šesti měsících roku 2009 a další připomínky k úvěruschopnosti ČSA během prvních šesti měsíců roku 2009. Tři soukromé banky poskytly informace pod podmínkou, že budou tyto informace považovány za důvěrné, že budou použity pouze pro interní posuzování Komise a nebudou předány žádné třetí straně, ČSA a české orgány nevyjímaje.
(57)
Ačkoli všechny tyto banky uznaly, že se počátkem roku 2009 finanční situace ČSA zhoršila, ČSA získaly během prvního pololetí 2009 půjčky provozního kapitálu a úvěrové facility. Interní rating ČSA všech těchto tří soukromých bank zhruba odpovídá ratingové kategorii B společnosti.
(58)
Komise podotýká, že odpovědi bank jsou konsistentní a kvalitní. I když se interní rating společnosti zhoršil, tato skutečnost zřejmě nebyla dostatečně závažná pro zdůvodnění vyšší rizikové přirážky.
(59)
Komise si kromě toho všímá toho, jak bylo rovněž uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení a na základě informací od České republiky, že banka UniCredit poskytla v září 2008 ČSA střednědobou (čtyři roky) půjčku provozního kapitálu ve výši 200 milionů CZK zajištěnou leteckým simulátorem. Dne 25. června 2009 zvýšila banka UniCredit za porušení finančních ukazatelů schválených ve smlouvě o úvěru rizikovou přirážku u úvěru pro ČSA ze 160 bazických bodů (podle smlouvy z roku 2008) na 325 bazických bodů nad jednoměsíční sazbou PRIBOR (tj. úroková míra ve výši 5,10 % p.a. ke dni 25. června 2009). Komise poznamenává, že tato úroková míra, která zohledňovala předchozí nedávné zhoršení finanční situace ČSA, je nižší než úroková míra úvěru společnosti Osinek (5,51 % p.a.) a zhruba odpovídá referenční míře pro společnost s ratingovou kategorií B (s vysokým zajištěním).
(60)
Na základě výše uvedeného je možné dojít k závěru, že ČSA v zásadě měly v době, kdy byl poskytnut úvěr společnosti Osinek, přístup k vnějšímu financování a že úvěruschopnost ČSA v prvním pololetí roku 2009 odpovídala ratingové kategorii B.
(61)
Předmětem zajištění úvěru byly budovy na letišti Praha-Ruzyně, pozemky, zásoby a náhradní díly. Tržní hodnota předmětů zajištění byla určena nezávislými znalci z České republiky, kteří jsou uvedeni na seznamu ústavů kvalifikovaných pro znaleckou činnost nebo v centrální evidenci znalců a tlumočníků, které spravuje Ministerstvo spravedlnosti České republiky, a mají zkušenost v oblasti oceňování majetku (18).
(62)
Komise poznamenává, že datem oceňujícího posudku předmětu zajištění hangáru F (viz tabulka č. 1) je 1. červen 2009, zatímco první tranše úvěru společnosti Osinek byla zaplacena dne 11. května 2009. České orgány předložily prohlášení YBN Consult ze dne 6. května 2009, které potvrzuje hodnotu použitého zajištění. Takové prohlášení je v souladu s odstavcem 5.9.11 smlouvy o úvěru společnosti Osinek za předpokladu, že kompletní oceňující posudek bude předložen do jednoho měsíce od data platby první tranše. Komise poznamenává, že tato podmínka byla splněna.
(63)
Komise kromě toho kriticky zhodnotila předložené oceňující posudky. Hodnocení nevzbuzují žádné pochyby, neboť nebyly nalezeny žádné zjevné chyby, jsou uplatněny schválené metodiky a hodnocení se zakládají na věrohodných předpokladech. Komise se proto domnívá, že výsledky existujících oceňujících posudků jsou odpovídající aproximací pro realistické tržní ceny aktiv, jež byla použita pro zajištění úvěru společnosti Osinek. U jednoho druhu předmětů zajištění - náhradních dílů - je hodnota založena na jejich čisté účetní hodnotě. Komise se domnívá, že taková metodika ohodnocení je odpovídající pro tento druh aktiv vzhledem k tomu, že náhradní díly jsou jednoduše obchodovatelné, a jejich hodnota by tudíž měla odpovídat původním nákladům na jejich pořízení po odečtení akumulovaných odpisů.
(64)
Smlouva o úvěru obsahovala ustanovení o tom, že vlastní výše úvěru nesmí přesáhnout 90 % hodnoty předmětů zajištění, tzn. že tato hodnota musí činit alespoň 110 % částky úvěru. Na základě předložených informací v okamžiku poskytnutí první tranše v květnu 2009 činila hodnota původního zajištění [110-117] %, jak bylo dohodnuto ve smlouvě o úvěru ze dne 30. dubna 2009. V okamžiku poskytnutí druhé tranše v červenci 2009 činila tato hodnota [120-132] % a v okamžiku poskytnutí třetí tranše v září 2009 [128-141] %. Na základě dodatků ke smlouvě o úvěru společnosti Osinek (viz 8. bod odůvodnění) byla vedle toho přidána dodatečná aktiva zajištění a některá aktiva byla uvolněna.
Tabulka 4
Přehled zajištění úvěru společnosti Osinek v různých obdobích
Datum změny
Vyčerpaná částka
(miliony CZK)
Hodnota předmětů zajištění (miliony CZK)
% hodnoty předmětů zajištění
11. května 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23. července 2009
800
[1 350 - 1 485]
[169-186] %
30. července 2009
1 700
[2 040 - 2 240]
[120-132] %
22. září 2009
1 700
[2 485 - 2 760]
[146-162] %
24. září 2009
2 500
[3 190 - 3 535]
[128-141] %
9. prosince 2009
2 500
[3 275 - 3 615]
[131-145] %
25. ledna 2010
2 500
[3 310 - 3 640]
[132-146] %
(65)
Sdělení o referenčních sazbách předpokládá, že „vysoké“ zajištění s sebou nese ztrátovost ze selhání nižší nebo rovnou 30 %, což odpovídá hodnotě předmětů určených k zajištění nejméně 70 % výše úvěru. Komise podotýká, že zajištění poskytnuté za úvěr je výrazně vyšší, což vytváří významné bezpečnostní rozpětí, pokud jde o možné odchylky v odhadech hodnoty předmětů zajištění.
(66)
Na základě sdělení o referenčních sazbách by odpovídající úroková míra v daném okamžiku činila 5,16 % p.a. (základní sazba 2,96 % + 220 bazických bodů = 5,16 % p.a.). Rozpětí 220 bazických bodů odráží ratingovou kategorii B, která byla potvrzena soukromými bankami, a vysokou úroveň zajištění popsanou výše.
(67)
Uvedená sazba je nižší než uplatňovaná sazba pro úvěr společnosti Osinek (tříměsíční PRIBOR (19) + 300 bazických bodů), která dne 30. dubna 2009 činila 5,51 % p.a.
(68)
Analýza uplatňované sazby (tříměsíční PRIBOR + 300 bazických bodů) a referenční sazby + přirážka 220 bazických bodů ukazuje, že tyto sazby jsou srovnatelné, co se týče metodiky určení jejich základu či celkové úrovně uplatněných sazeb, včetně příslušné rizikové přirážky.
(69)
PRIBOR je referenční hodnotou pro úrokové míry na trhu mezibankovních vkladů a je vypočtena (fixována) z kotací referenčních bank pro prodej depozit (tj. nabídek). Tento výpočet provádí kalkulační agent pro Českou národní banku a Czech Forex Club (Financial Markets Association of the Czech Republic - A.C.I.) (20).
(70)
Sazba pro úvěr společnosti Osinek je založena na sazbě PRIBOR vypočtené se splatností tří měsíců. Referenční sazba vychází z ročních sazeb peněžního trhu. Komise si ovšem vyhrazuje právo použít kratší nebo delší doby splatnosti přizpůsobené na určité případy.
(71)
Analýza vývoje dvou sazeb v průběhu trvání úvěru společnosti Osinek (duben 2009 - červen 2010) ukazuje, že obě sazby jsou skutečně srovnatelné. Průměrné sazby (21) na období od dubna 2009 do června 2010 jsou skoro stejné (4,77 % pro sazbu PRIBOR + 300 bazických bodů, 4,79 % pro referenční sazbu, včetně rizikové přirážky 220 bazických bodů). Malý rozdíl dvou bazických bodů má příčinu v odlišné metodice úpravy. Sazba PRIBOR se upravuje každý den; referenční sazba pouze jednou za pár měsíců.
(72)
Vzhledem k těmto skutečnostem je možné přijmout uplatněnou úrokovou míru jako odpovídající náhradu tržní sazbě. Na základě sdělení o referenčních sazbách je opatření ve shodě s trhem, a nezahrnuje tudíž hospodářské zvýhodnění pro ČSA.
(73)
V neposlední řadě Komise podotýká, že platby úroků věřiteli ze strany ČSA byly provedeny plně v souladu s podmínkami smlouvy o úvěru společnosti Osinek (22).
6.3 Specifičnost
(74)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU opatření, které lze označit za státní podporu, zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. V předloženém případě Komise konstatuje, že společnost Osinek poskytla úvěr pouze ČSA. Ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU je tedy opatření selektivní.
6.4 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(75)
Pokud jde o kumulativní kritéria státní podpory, v daném případě jsou ovlivnění obchodu uvnitř Unie a narušení hospodářské soutěže v důsledku sporného opatření nepopíratelné, a české orgány je ani nerozporovaly. ČSA jsou v konkurenčním vztahu k jiným leteckým společnostem v Evropské unii, zejména poté, kdy dne 1. ledna 1993 vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetí balíček“). Zkoumaná opatření umožnila ČSA pokračovat v činnosti a to jim umožnilo, na rozdíl od jiných konkurentů, vyhnout se následkům plynoucím z chabých finančních výsledků.
6.5 Závěr
(76)
Na základě výše uvedeného se Komise domnívá, že opatření neobsahuje prvky státní podpory ve prospěch ČSA, neboť úvěr společnosti Osinek byl poskytnut za podmínek, které by vyžadoval investor v tržním hospodářství. Zejména úroková míra, za kterou byl úvěr společnosti Osinek poskytnut, je ve shodě s referenční sazbou určenou na základě sdělení o referenčních sazbách s ohledem na skutečnost, že ČSA odpovídaly v okamžiku poskytnutí úvěru ratingové kategorii B, což potvrdily i soukromé banky a že úvěr byl po celou dobu zajištěn výrazně více, než je 70 % jeho výše, což požaduje sdělení o referenčních sazbách.
7. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
(77)
Komise ovšem taktéž analyzovala, zda by opatření, pokud by bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU na základě dočasného rámce.
(78)
Úvěr společnosti Osinek byl poskytnut v roce 2009. Cílem opatření je tedy usnadnit podniku přístup k vnějšímu financování v době, kdy je normální fungování úvěrových trhů výrazně narušeno z důvodů finanční krize a kdy finanční krize („zamrznutí úvěrového trhu“) ovlivňuje ekonomiku obecně a vede k vážným poruchám hospodářství členských států.
(79)
Dne 17. prosince 2008 Komise na tuto krizi reagovala přijetím dočasného rámce. Komise v něm uznala „závažnost současné finanční krize a její dopad na celkové hospodářství členských států“. Komise dále došla k závěru „že některé kategorie státní podpory jsou na omezenou dobu v zájmu zmírnění následků obtíží odůvodněné a lze je prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU“.
7.1 Slučitelnost s oddílem 4.4.2 dočasného rámce
(80)
Opatření je nutné posuzovat ve vztahu k požadavkům oddílu 4.4.2 dočasného rámce („Podpory ve formě subvencované úrokové sazby“).
(81)
Podle dočasného rámce musí být uplatněná úroková míra přinejmenším rovná sazbě, již do druhého dne vyhlašuje centrální banka, a prémii odpovídající rozdílu mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008, včetně prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce, jak je stanoveno ve sdělení o referenčních sazbách.
(82)
Denně vyhlašovaná sazba pro Českou republiku činila dne 30. dubna 2009 1,45 % (23). Rozdíl mezi průměrem roční mezibankovní sazby a průměrem sazby denně vyhlašované centrální bankou v období od 1. ledna 2007 do 30. června 2008 činil 68 bazických bodů.
(83)
Prémie za úvěrové riziko odpovídající rizikovému profilu příjemce činila 220 bazických bodů. Tato prémie je založena na ratingové kategorii B (viz 57. bod odůvodnění) a vysoké míře zajištění vzhledem k nabídnutým předmětům zajištění (viz 64. a 65. bod odůvodnění).
(84)
Podle dočasného rámce by tedy minimální sazba činila 4,33 % (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Skutečná sazba úvěru do společnosti Osinek byla 5,51 %. Výsledkem toho je, že úvěr do společnosti Osinek byl poskytnut za sazbu vyšší, než je minimum, které povoluje dočasný rámec.
(85)
Aby mohl být úvěr považován za slučitelnou podporu, oddíl 4.4. dočasného rámce kromě toho požaduje splnění dvou dodatečných podmínek:
(86)
Zaprvé, smlouva musí být uzavřena do 31. prosince 2010. Snížené úrokové míry se mohou použít pro platby úroků před 31. prosincem 2012.
(87)
Smlouva o úvěru společnosti Osinek byla uzavřena dne 30. dubna 2009. Úvěr měl být splacen jednorázově, a to dne 30. listopadu 2010. Smlouva o úvěru tudíž tuto první podmínku splňuje.
(88)
Zadruhé, příjemce nebyl dne 1. července 2008 v obtížích.
(89)
V bodě 9 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci se uvádí, že pro podnik v obtížích neexistuje definice Unie, a dodává, že Komise za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníka/akcionářů či společníků nebo věřitelů, zamezit ztrátě, která by ho bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti.
(90)
Ustanovení bodu 10 písm. b) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci následně objasňuje, že v případě společnosti, v níž alespoň někteří společníci plně ručí za závazky společnosti, se za podnik v obtížích považuje podnik, kde došlo ke ztrátě více než poloviny jejího zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců.
(91)
V roce 2008 činila výše zapsaného kapitálu ČSA 2 735 milionů CZK. Na základě ČÚS se ve stejném roce se čisté jmění společnosti snížilo na 101 milionů CZK.
Tabulka 5
Čisté jmění a zapsaný kapitál ČSA v letech 2007 a 2008 (v tis. CZK)
Zdroj: Účetní závěrky ČSA.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Čisté jmění
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Čisté jmění
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Čisté jmění
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Zapsaný kapitál
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Ačkoli již ke dni 1. července 2008 přišla společnost o více než polovinu zapsaného kapitálu, není splněna druhá podmínka stanovená v bodě 10 písm. a) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, tj. nedošlo ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu za posledních 12 měsíců. Ztráta čistého jmění ([31 570 000-34 875 000] CZK), ke které došlo v období od června 2007 do července 2008, odpovídá pouze [0,8-1,5] % zapsaného kapitálů.
(93)
Navíc podle bodu 10 písm. c) pokynů pro záchranu a restrukturalizaci je společnost považována za podnik v obtížích v případě, že splňuje kritéria vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního insolvenčního řízení. České orgány potvrdily, že ČSA nebyly způsobilé pro insolvenční řízení ve smyslu paragrafu 3 českého insolvenčního zákona.
(94)
Bod 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci stanoví, že i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 uvedených pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv.
(95)
Vývoj finančních výsledků ČSA během rozhodného období nevykazoval jasný negativní trend (viz tabulka 3). Společnost zaznamenala ztrátu na konci roku 2006, ale zotavila se, a v roce 2007 vykázala kladné výsledky. Na konci prvního čtvrtletí 2008 byla následně zaznamenána ztráta ve výši [800-880] milionů CZK. Situace se ovšem do konce druhého čtvrtletí, tj. do 30 června 2008, zlepšila. Podobný trend je možné pozorovat, pokud jde o vývoj peněžních toků. Obrat ČSA se během sledovaného období každoročně pomalu zmenšoval. Není z toho ale možné vyvozovat, že se obrat před dnem 30. června 2008 zmenšil výrazně.
(96)
Dluh společnosti se mezi březnem 2008 a červnem 2008 snížil, aby se pak opět zvýšil v následujících šesti měsících. Hodnota aktiv zaznamenala během sledovaného období výkyvy bez jakéhokoli zřetelného trendu.
(97)
Závěrem je možné říci, že vývoj finančních kritérií před dnem 30. června 2008, jak je stanoven v bodě 11 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci, jasně neukazuje na typické příznaky podniku v obtížích. ČSA měly kromě toho v té době stále přístup k financování, což dokazuje skutečnost, že byly v září 2008 schopny získat úvěr od soukromé banky (viz 59. bod odůvodnění).
(98)
Komise podotýká, že slučitelná podpora podle oddílu 4.4 dočasného rámce může být poskytnuta podnikům, které nebyly ke dni 1. července 2008 v obtížích, ale posléze se do obtíží dostaly v důsledku světové finanční a hospodářské krize. Skutečnost, že se ČSA staly podnikem v obtížích až později, nemá tudíž dopad na slučitelnost podle dočasného rámce.
(99)
Komise se proto domnívá, že ČSA nebyly dne 1. července 2008 podnikem v obtížích, a byly tedy způsobilé pro uplatnění dočasného rámce.
7.2. Závěr
(100)
S ohledem na shora uvedené skutečnosti splňuje úvěr společnosti Osinek podmínky stanovené v oddíle 4.4 dočasného rámce. Proto i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
8. ZÁVĚR
(101)
Komise dochází k závěru, že úvěr společnosti Osinek nezahrnuje státní podporu. Ovšem i za předpokladu, že by u opatření v podobě tohoto úvěru bylo shledáno, že obsahuje prvky státní podpory, bylo by i tak slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování EU.
(102)
Toto rozhodnutí se netýká uvolnění zajištění úvěru společnosti Osinek a jeho kapitalizace dne 30. června 2010. Posouzení tohoto opatření bude předmětem konečného rozhodnutí ve věci SA.30908,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření, které Česká republika provedla ve prospěch společnosti České aerolinie, a. s. ve formě úvěru ve výši 2,5 miliardy CZK, který poskytla společnost Osinek, a. s. na základě smlouvy o úvěru ze dne 30. dubna 2009, buď nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, nebo je slučitelné s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) této smlouvy.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno České republice.
V Bruselu dne 21. března 2012
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 21 maart 2012
betreffende Steunmaatregel SA.29864 (C 6/10) (ex NN 1/10) door de Tsjechische Republiek ten uitvoer gelegd ten gunste van České aerolinie, a.s. (ČSA - Czech Airlines a.s. - Mogelijke Staatssteunelementen van een door Osinek a.s. verstrekte lening)
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2012) 1664)
(Slechts de tekst in de Tsjechische taal is authentiek)
(Voor de EER relevante tekst)
(2012/637/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 108, lid 2, eerste alinea,
Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, en met name artikel 62, lid 1, onder a),
Gezien het besluit van de Commissie om de procedure van artikel 108, lid 2, van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (1) in te leiden ten aanzien van steunmaatregel SA.29864 (C 6/10, ex NN 1/10, CP 371/2009) (2),
Na de belanghebbenden overeenkomstig de genoemde artikelen te hebben aangemaand hun opmerkingen te maken, en gezien deze opmerkingen,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
(1)
In mei 2009 vernam de Commissie op grond van publiek beschikbare informatie dat een overheidsonderneming in liquidatie, Osinek a.s. (hierna „Osinek” genoemd) een lening van 2,5 miljard CZK (ongeveer 100 miljoen EUR) had verstrekt aan ČSA - Czech airlines, a. s. (hierna „ČSA” genoemd). De Commissie verzocht de Tsjechische Republiek bij brieven van 14 mei en 24 september 2009 om informatie. De Tsjechische Republiek verstrekte de Commissie bij brieven van 10 september en 25 november 2009 verder informatie.
(2)
Bij brief van 24 februari 2010 informeerde de Commissie de Tsjechische Republiek over haar besluit om met betrekking tot de maatregel de procedure van artikel 108, lid 2, VWEU in te leiden (hierna „besluit tot inleiding van de procedure” genoemd). De Tsjechische Republiek diende bij brief van 26 april 2010 opmerkingen in over dat besluit. De Commissie stelde bij brief van 6 juli 2010 verdere vragen, waarop de Tsjechische Republiek op 15 september 2010 antwoordde.
(3)
Het besluit tot inleiding van de procedure werd bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie. De Commissie nodigde de belanghebbenden uit hun opmerkingen over de maatregel kenbaar te maken.
(4)
De Commissie ontving opmerkingen van vier belanghebbenden. Travel Service en Icelandair Group dienden op 10 maart 2011 opmerkingen in, Czech Connect Airlines a.s. op 11 maart 2011, JOB AIR Technic a.s. op 10 maart 2011, en ČSA op 14 maart 2011. De Commissie heeft deze opmerkingen voor een reactie doorgezonden aan de Tsjechische Republiek. De Commissie ontving deze reactie bij brief van 12 mei 2011.
2. GEDETAILLEERDE BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL
2.1. De Osinek-lening
(5)
De onderzochte maatregel betreft een op 30 april 2009 door Osinek aan de Tsjechische nationale luchtvaartmaatschappij ČSA, toegekende lening. Het bedrag werd in drie tranches als volgt uitbetaald:
a)
de eerste tranche van 800 miljoen CZK werd op 11 mei 2009 uitgekeerd;
b)
de tweede tranche van 900 miljoen CZK werd op 30 juli 2009 uitgekeerd; en
c)
de derde tranche van 800 miljoen CZK werd op 24 september 2009 uitgekeerd.
(6)
De lening zou naar verwachting op 30 november 2010 worden terugbetaald, maar deze termijn kon worden verlengd. De rente bestond in de driemaands Prague interbank borrowing offered rate (hierna „PRIBOR”) genoemd, vermeerderd met 300 basispunten als risicopremie, dat wil zeggen een rente van 5,51 % op de datum van ondertekening van de leningsovereenkomst. De rente diende per kwartaal te worden betaald op de laatste werkdag van een kalenderkwartaal (interestperiode). De rente werd per dag berekend vanaf de dag vóór de terugbetaling van de Osinek-lening.
(7)
Volgens de Tsjechische autoriteiten is de risciomarge van 300 basispunten juist, gelet op de financiële situatie van de onderneming, die een B-rating (kwetsbare financiële situatie) van Standard & Poor's heeft, en gelet op de graad van zekerheidstelling van de lening, die 110 % van het geleende bedrag bedroeg.
(8)
De zekerheid ter dekking van de lening omvatte gebouwen op de luchthaven Prague Ruzyně, grond, voorraden en reserveonderdelen. De marktwaarde van de meeste zekerheden werd door een onafhankelijke deskundige vastgesteld. Er werd overeenstemming bereikt over vier aanvullingen van de leningsovereenkomst met Osinek, waarbij de tot zekerheid strekkende activa werden gewijzigd en uitgebreid (3). De Tsjechische autoriteiten voeren aan dat bij al deze wijzigingen de voorwaarde van de leningsovereenkomst met Osinek dat het feitelijke leenbedrag niet hoger mocht zijn dan 90 % van de waarde van de zekerheid op eender welk moment òf het overeengekomen maximale leenbedrag, in acht was genomen.
(9)
De Osinek-lening werd niet terugbetaald zoals oorspronkelijk was voorzien. In plaats daarvan werd geen zekerheid meer vereist en werd de schuld op 30 juni 2010 gekapitaliseerd (debt-for-equity-swap).
Tabel 1
Overzicht van de activa die tot zekerheid voor de Osinek-lening strekken
Zekerheid
Waarde in CZK (miljoen)
Waarde bepaald door
Periode van gebruik
Bedrijfsgebouw - hangar F (met inbegrip van de grond onder het gebouw)
[925-990] (4)
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., deskundigenadvies van 1 juni 2009
Vanaf 11 mei 2009 (eerste tranche)
Kantoorgebouw „APC” (met inbegrip van de grond onder het gebouw)
[735-770]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., deskundigenadvies van 5 juli 2009
Van 30 juli 2009 (tweede tranche) tot 9 december 2009 (geschrapt door derde aanvulling)
Reserveonderdelen (roterende reserveonderdelen en/of vervangingsmotoren)
[150-165]
Waardering op basis van de nettoboekwaarde op 30 september 2009
Vanaf 24 september 2009 (derde tranche)
Reserveonderdelen (roterend, type A310 (alle) en Boeing)
[520-575]
Waardering op basis van de nettoboekwaarde op 30 september 2009
Van 24 september 2009 (derde tranche) tot 25 januari 2010 (vierde aanvulling)
Grond rond het „APC”-kantoorgebouw
[60-65]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., deskundigenadvies van 5 juli 2009
Van 23 juli 2009 (eerste aanvulling) tot 25 januari 2010
Grond rond en grenzend aan hangar F
[105-115]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., deskundigenadvies van 5 juli 2009
Vanaf 23 juli 2009 (eerste aanvulling)
Reserveonderdelen, type: A319/320
[265-290]
Op basis van de nettoboekwaarde
Vanaf 23 juli 2009 (eerste aanvulling)
Reserveonderdelen, type: A310, ATR and Boeing
[440-485]
Op basis van de nettoboekwaarde
Vanaf 22 september 2009 (tweede aanvulling)
Vluchtsimulator
[155-170]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., deskundigenadvies van 10 september 2009
Vanaf 22 september 2009 (tweede aanvulling)
1 Boeing 737-55s, inschrijvingsmerk: OK CGK
[140-155]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., deskundigenadvies van 7 december 2009
Vanaf 9 december 2009 (derde aanvulling)
2 Boeing 737-55s, inschrijvingsmerk: OK CGH, OK CGJ
[300-330]
YBN Consult - Znalecký ústav s.r.o., deskundigenadvies van 7 december 2010
Van 9 december 2009 (derde aanvulling) tot 25 januari 2010 (vierde aanvulling)
IT
[80-85]
PROSCON - s.r.o., deskundigenadvies van 30 november 2009
van 9 december 2009 (derde aanvulling)
Handelsmerk „ČSA CZECH AIRLINES”
[140-155]
Vladimir Cmejla, deskundigenadvies van 30 november 2009
vanaf 9 december 2009 (derde aanvulling)
Aandeel van ČSA's in ČSA Support, s.r.o.
[790-865]
PROSCON - s.r.o., deskundigenadvies van 20 januari 2010
vanaf 25 januari 2010 (vierde aanvulling)
2.2. Reikwijdte van het besluit
(10)
Het besluit tot inleiding van de procedure van 24 februari 2010 verwijst naar de lening van 2,5 miljoen CZK die door Osinek op basis van de op 30 april 2009 gesloten leningsovereenkomst is verstrekt en gaat er vanuit dat de vrijgave van de zekerheden op basis van Resolutie nr. 1343 van 26 oktober 2009 al had plaatsgevonden. De Commissie werd echter op 12 mei 2010 op de hoogte gesteld van de vrijgave van de zekerheden en de kapitalisatie van de lening (de debt-for-equity-swap) (SA.30908 ČSA - Czech Airlines - Herstructureringsplan), waaraan in juni 2010 uitvoering werd gegeven. Dit besluit betreft daarom alleen de Osinek-lening van 2,5 miljard zelf op basis van de leningsovereenkomst van 30 april 2009. De beoordeling van de vrijgave en de daarop volgende debt-for-equity swap van de Osinek-lening komt aan de orde in het definitieve besluit in zaak SA.30908.
2.3. Osinek
(11)
Osinek was een lege financiële instelling die was opgericht om toe te zien op de sluiting en revitalisering van kolenmijnen in de Tsjechische Republiek. Ten tijde van de toekenning van de lening was het voor 100 % eigendom van de Tsjechische overheid. Het Ministerie van Financiën oefende het toezicht uit. Op 5 november 2008 ging Osinek failliet. Voor haar faillissement had Osinek nog middelen tot haar beschikking en zocht zij naar verluidt naar verschillende investeringsmogelijkheden. De leningovereenkomst met Osinek werd op 30 april 2009 namens Osinek door haar curator gesloten en ondertekend. Teneinde de mogelijke risico's van de lening vast te stellen, gaf Osinek een onafhankelijke deskundige, European Business Consulting spol. s.r.o. (hierna „EBC” genoemd) opdracht tot een economische analyse van ČSA en het advocatenkantoor JUDr Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík opdracht tot een juridische analyse.
(12)
Op 29 september 2009 ondertekenden Osinek en het Ministerie van Industrie en Handel van de Tsjechische Republiek een overeenkomst op grond waarvan vorderingen die Osinek krachtens de leningsovereenkomst op ČSA had, als gevolg van de faillissementsprocedure inzake Osinek aan het ministerie werden overgedragen. ČSA werd nog diezelfde dag van deze overdracht op de hoogte gesteld. Op 8 maart 2010 was de faillissementsprocedure voltooid.
(13)
Op 3 mei 2010 keurde de Tsjechische regering Resolutie nr. 333 inzake een herstructureringsplan voor ČSA goed. Op grond daarvan gaf de Tsjechische regering het Ministerie van Industrie en Handel instructies om onderpanden met betrekking tot een aantal zekerheden vrij te geven alvorens het geregistreerde kapitaal van ČSA te verhogen. Die resolutie vormde de rechtsgrond voor de kapitalisatie van de lening (debt-for-equity swap), die op 30 juni 2010 werd uitgevoerd.
2.4. De begunstigde, ČSA
(14)
ČSA is sinds 1923 de nationale luchtvaartmaatschappij van de Tsjechische Republiek. Het hoofdkantoor bevindt zich in Praag en de werkzaamheden worden vanaf de luchthaven Prague Ruzyně verricht. ČSA is de grootste luchtvaartmaatschappij op de luchthaven Prague Ruzyně; zij neemt 37 % van de passagiers voor rekening die vanuit Praag vertrekken of daar aankomen. ČSA is lid van de alliantie Sky Team. Vóór de herstructurering bestond de vloot van ČSA uit 51 vliegtuigen. ČSA biedt luchtvervoersdiensten volgens dienstregeling aan (naar 104 bestemmingen in 44 landen). ČSA biedt ook chartervluchten, luchtvrachtdiensten, grondafhandelingsdiensten (zij handelt ongeveer 60 % van alle passagiers op de luchthaven Prague Ruzyně af), reparatie en onderhoud van vliegtuigen, opleiding voor bemanning en catering aan, exploiteert belastingvrije winkels op de luchthaven Prague Ruzyně en houdt zich bezig met belastingvrije verkoop aan boord.
2.4.1. Eigendomsstructuur
(15)
ČSA is een overheidsonderneming waarvan 95,69 % van de aandelen in handen zijn van de Tsjechische Republiek via het Ministerie van Financiën. De minderheidsaandeelhouders zijn Česká pojišťovna, a.s. (2,26 %), de stad Praag (1,53 %) en de stad Bratislava (0,51 %).
(16)
De staat hoopt om een strategische partner voor ČSA te vinden als de herstructurering is voltooid. De Tsjechische regering besloot om ter voorbereiding van de geplande privatisering een nieuwe vennootschapsstructuur te creëren onder de paraplu van Český Aeroholding, a.s. (hierna „ČAH” genoemd).
(17)
Op 25 oktober 2011, heeft de Tsjechische mededingingsautoriteit de oprichting goedgekeurd van ČAH, dat zal bestaan uit ČSA, de luchthaven Prague Ruzyně en de huidige dochterondernemingen van ČSA, te weten Czech Airlines Handling, Holidays Czech Airlines, Technics en ČSA Services s.r.o. Het management en de structuur van ČAH zouden elementen bevatten van een financiële holdingstructuur die tot doel heeft de ondernemingen binnen de holding te herstructureren teneinde hun toegang tot commerciële financiering te vereenvoudigen en hen voor te bereiden op de komende privatisering.
2.4.2. Financiële situatie van de onderneming
(18)
ČSA verkeerde in moeilijkheden die aanzienlijk toenamen in 2009 op het hoogtepunt van de huidige economische crisis. Hoewel de onderneming op geen enkele tijdstip in aanmerking kwam voor een insolventieprocedure krachtens Tsjechisch nationaal recht, had zij duidelijk te maken met een negatieve ontwikkeling van haar voornaamste financiële indicatoren.
Tabel 2
Actief vermogen en geregistreerd kapitaal van ČSA, 2006-2009 (in duizend CZK)
2006
2007
2008
2009
Actief vermogen
938 646
1 238 093
101 686
-2 352 045
Geregistreerd kapitaal
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
Bron: Jaarverslagen van ČSA.
Tabel 3
Wijzigingen in financiën ČSA (in duizend CZK)
(in duizend) CZK
31.12.2006
31.12.2007
31.3.2008
30.6.2008
31.12.2008
31.3.2009
30.6.2009
30.9.2009
31.12.2009
Winst/verlies
- 396 951
206 600
[- 880 000 - - 800 000]
[- 180 000 - - 165 000]
470 057
[- 1 320 000 - - 1 190 000]
[- 1 840 000 - - 1 660 000]
[- 2 625 000 - - 2 365 000]
-3 756 125
Omzet (5)
23 375 950
23 399 853
[4 625 000 - 5 080 000]
[10 175 000 - 11 250 000]
22 581 692
[4 385 000 - 4 820 000]
[9 265 000 - 10 235 000]
[14 300 000 - 15 830 000]
19 789 620
Netto kasstroom uit bedrijfsuitoefening
- 533 192
- 275 234
[- 1 110 000 - - 1 000 000]
[- 640 000 - - 580 000]
-1 762 376
[- 1 230 000 - - 1 115 000]
[- 1 320 000 - - 1 195 000]
-
-3 066 694
Schuld
6 476 911
4 391 070
[4 410 000 - 4 890 000]
[3 665 000 - 4 065 000]
6 494 752
[5 685 000 - 6 285 000]
[5 550 000 - 6 065 000]
[6 290 000 - 6 960 000]
6 581 325
Netto vermogenswaarde
11 679 439
10 161 647
[8 945 000 - 9 855 000]
[9 535 000 - 10 065 000]
10 418 871
[8 340 000 - 9 255 000]
[8 990 000 - 9 920 000]
[8 470 000 - 9 390 000]
7 948 571
Bron: ČSA verstrekte financiële verklaringen.
(19)
De onderneming maakte in 2007 en 2008 winst. Haar bedrijfsresultaten verslechterden echter aanzienlijk in 2009. Haar omzet was in de vier voorgaande jaren enigszins gedaald, maar de kasstroom nam beduidend af. Het schuldniveau bleef min of meer stabiel. De onderneming compenseerde haar verliezen door activa te verkopen, met name in het boekjaar 2009.
(20)
De situatie van de onderneming verslechterde in de loop van 2009, met name na de zomer, traditioneel een winstgevende periode voor ČSA.
2.5. Het besluit tot inleiding van de procedure
(21)
Op 24 februari 2010 leidde de Commissie de formele onderzoeksprocedure in. In haar besluit verklaarde de Commissie eraan te twijfelen of ČSA toen zij de lening ontving al in moeilijkheden verkeerde in de zin van de communautaire richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (hierna „de richtsnoeren” genoemd) (6).
(22)
Bovendien twijfelde de Commissie of de voorwaarden voor de door Osinek aan ČSA verstrekte lening, ČSA, gelet op haar financiële situatie, een economisch voordeel verschaften dat zij onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben verkregen. Bovendien vroeg de Commissie zich af of, wanneer de lening staatssteun inhield, deze steun verenigbaar zou kunnen worden geacht op grond van de toepasselijke staatssteunregels, met name de mededeling van de Commissie Tijdelijke communautaire kaderregeling inzake staatssteun ter stimulering van de toegang tot financiering in de huidige financiële en economische crisis (hierna de „tijdelijke kaderregeling” genoemd) (7). Wanneer de Osinek-lening staatssteun zou blijken in te houden, zou de maatregel de mededinging nadelig beïnvloeden, dat wil zeggen de mededinging met andere ondernemingen die luchtroutes vanaf de luchthaven Prague Ruzyně exploiteren of die met ČSA en haar dochterondernemingen op andere markten concurreren.
3. OPMERKINGEN VAN DE TSJECHISCHE REPUBLIEK
(23)
De Tsjechische Republiek diende naar aanleiding van het besluit tot inleiding van de procedure opmerkingen in, waarin zij naar voren bracht dat de Osinek-lening voldeed aan het beginsel van de „particuliere investeerder in een markteconomie” omdat deze lening ČSA geen onverschuldigd economisch voordeel verschaftte.
(24)
Met name is de Tsjechische Republiek van mening dat ČSA op het tijdstip waarop de leningsovereenkomst met Osinek werd getekend, geen onderneming in moeilijkheden was en pas in augustus 2009 een onderneming in moeilijkheden werd. De Tsjechische Republiek voert aan dat ČSA ondanks haar toenemende problemen steeds in staat is geweest haar winstgevendheid te verzekeren. De situatie veranderde echter eind 2008 en begin 2009 en bleef het hele jaar door verslechteren vanwege de wereldwijde economische recessie, die ernstige gevolgen voor de mondiale vervoersmarkten had (8). Dit droeg, samen met de gedestabiliseerde oliemarkten en de wisselkoersschommelingen, bij tot de verslechtering van de financiële situatie van ČSA.
(25)
In de loop van 2009 vertrouwde ČSA op op de resultaten van voorgaande jaren gebaseerde prognoses en verwachtte aanzienlijke betere resultaten in het zomerseizoen. De resultaten over de eerste helft van 2009, die medio augustus aan het management werden meegedeeld, lieten echter met betrekking tot juni een substantiële afname van de gemiddelde inkomsten van ČSA zien. In augustus 2009 werd het het management duidelijk dat de onderneming niet langer zou kunnen functioneren wanneer er niet onmiddellijk kostenbesparende maatregelen werden genomen en vanuit externe bronnen financiële bijstand werd verleend.
(26)
Met betrekking tot de mogelijke staatssteunelementen in de Osinek-lening stelt de Tsjechische Republiek dat de rentevoet voldoet aan de voorschriften van de mededeling van de Commissie over de herziening van de methode waarmee de referentie- en disconteringspercentages worden vastgesteld (hierna de „referentierentemededeling” genoemd) (9). De Tsjechische Republiek voert met name aan dat het juist was om de driemaands PRIBOR-rentevoet te gebruiken als basisrentevoet voor de bepaling van de rente van de betrokken lening omdat de financiële markten ten tijde van de ondertekening van de Osinek-leningsovereenkomste volatiel waren.
(27)
Omdat ČSA niet beoordeeld wordt aan de hand van ratingsystemen, kan de Tsjechische Republiek geen bewijs verstrekken voor haar stelling dat ČSA toen de Osinek-leningsovereenkomst werd ondertekend voor een B-rating in aanmerking kwam. De Tsjechische Republiek verwijst echter naar een door EBC opgesteld rapport van 27 april 2009, waarin werd gesteld dat ČSA solvabel en kredietwaardig was.
(28)
De Tsjechische Republiek herhaalt dat ČSA voor het verkrijgen van de lening zekerheden moest stellen ten bedrage van minstens 110 % van de lening gedurende de gehele looptijd daarvan. Het bedrag van de feitelijk aan ČSA verstrekte lening mocht dus op geen enkel tijdstip meer zijn dan 90 % van de waarde van het totaal van de zekerheden. De Tsjechische Republiek bevestigde dat aan dit vereiste in alle gevallen was voldaan en diende taxatierapporten in betreffende de activa die als zekerheid voor de lening werden gebruikt.
(29)
Bovendien voert de Tsjechische Republiek aan dat de vereffenaar van Osinek, gelet op het feit dat Osinek over aanzienlijke financiële middelen beschikte, investeringsmogelijkheden zocht die een rendement zouden genereren. Alvorens de Osinek-lening te sluiten, droeg de vereffenaar het onafhankelijk adviesbureau EBC en het advocatenkantoor JUDR. Jiří Rybář & JUDr. Pavel Štrbík op om een economische en juridische analyse van de kredietofferte op te stellen. De analyse van EBC bevestigde dat ČSA solvabel kon worden beschouwd en dat het gevaar dat een lening aan ČSA voor Osinek verlies of schade met zich zou meebrengen, minimaal was. Op grond van deze analyse concludeerde de vereffenaar dat een lening aan ČSA een voordelig manier zou zijn om de beschikbare financiële middelen van Osinek te plaatsen.
(30)
Daarnaast voert de Tsjechische Republiek aan dat, zelfs wanneer de Commissie mocht oordelen dat de voorwaarden voor de Osinek-lening gunstiger waren dan de marktvoorwaarden, de lening toch verenigbaar zou zijn met de voorwaarden van de tijdelijke kaderregeling.
4. OPMERKINGEN VAN BELANGHEBBENDEN
(31)
Tijdens de formele onderzoeksperiode ontving de Commissie opmerkingen van drie belanghebbenden en van de begunstigde van de onderzochte steunmaatregel, ČSA (punt 4).
(32)
De opmerkingen van ČSA geven in hoofdzaak de hiervoor vermelde opmerkingen weer van de Tsjechische Republiek naar aanleiding van het besluit tot inleiding van de procedure. ČSA herhaalt dat de Osinek-lening tegen marktvoorwaarden werd verstrekt, aangezien Osinek handelde als een rationele deelnemer aan een markteconomie die meer door commerciële dan door economische of sociale beleidsdoelstellingen wordt gemotiveerd. Bovendien dient ČSA opmerkingen in over de kwantificering van het eventuele steunelement, voor het geval de Commissie mocht concluderen dat de Osinek-lening werd verstrekt tegen een gunstig rentepercentage, dat wil zeggen ervan uitgaande dat de rating van ČSA lager dan „B” was en/of de zekerheden niet als „hoog” werden geclassificeerd.
(33)
Alle belanghebbende derden zijn concurrenten van ČSA en worden door hetzelfde advocatenkantoor vertegenwoordigd; hun motivering is dus tot op zekere hoogte identiek. De belanghebbende derden voeren aan dat de Osinek-lening ČSA staatssteun verstrekte die deze onderneming in staat stelde om oneerlijk te concurreren door prijzen te vragen die andere concurrenten die geen staatssteun hebben gekregen, niet kunnen bieden wanneer zij hun kosten willen blijven dekken en een redelijke winst willen blijven genereren (10).
(34)
De belanghebbende derden betogen dat ČSA al voor 1 juli 2008 in ernstige moeilijkheden verkeerde. Zij betogen voorts dat de Osinek-lening tegen een beduidend lagere rente werd verstrekt dan de rente die een bank in soortgelijke omstandigheden zou vragen, gelet op de financiële situatie van ČSA, de termijn voor terugbetaling, de kwaliteit van de zekerheden en het feit dat het niet erg waarschijnlijk was dat er daadwerkelijk zou worden terugbetaald. In dergelijke omstandigheden vormde de Osinek-lening onwettige staatssteun die onverenigbaar is met de EU-regels. Een concurrent die opmerkingen indiende, voert aan dat ČSA aan de voorwaarde voldeed dat meer dan de helft van haar geregistreerd kapitaal in de jaren 2007, 2008 en 2009 was verdwenen. Bovendien was in de jaren 2008 en 2009 meer dan een kwart van het geregistreerde kapitaal van ČSA in de voorafgaande twaalf maanden verdwenen. Diezelfde concurrent zet uiteen dat op grond van de afname van het geregistreerd kapitaal van ČSA in 2008 ervan uit kan worden gegaan dat de onderneming al op 1 juli 2008 voldeed aan beide voorwaarden waaraan moet zijn voldaan wil er sprake zijn van een onderneming in moeilijkheden in de zin van punt 10, onder a), van de richtsnoeren.
(35)
De belanghebbende derden voeren voorts aan dat vanwege de negatieve operationele cashflow, de pluraliteit van de crediteuren en het bestaan van financiële verplichtingen waaraan binnen 30 dagen moet worden voldaan, kan worden aangenomen dat voor de onderneming vanaf eind 2007 faillissement dreigde en deze daarom sinds 2007 als een onderneming in moeilijkheden zou moeten worden beschouwd (overeenkomstig punt 10, onder c), van de richtsnoeren).
5. OPMERKINGEN VAN DE TSJECHISCHE REPUBLIEK OVER DE OPMERKINGEN VAN BELANGHEBBENDEN
(36)
De Tsjechische Republiek was het niet eens met de opmerkingen van de belanghebbende derden en sloot zich aan bij de opmerkingen van ČSA. De Tsjechische Republiek handhaafde haar standpunt dat de Osinek-lening tegen marktvoorwaarden was verstrekt en in overeenstemming met de referentierentemededeling was. Voorts voeren de Tsjechische autoriteiten aan dat ČSA tot de tweede helft van 2009 zonder staatssteun kon opereren. Zelfs in de eerste helft van 2009 was de situatie van de activa van ČSA niet noemenswaardig verslechterd; de waarde van de activa nam in feite toe van [8 340-9 255] miljoen CZK in het eerste kwartaal van 2009 tot [8 990-9 920] miljoen CZK in het tweede kwartaal van 2009.
(37)
De Tsjechische Republiek merkt op dat ofschoon de resultaten die ČSA van haar bedrijfsactiviteiten publiceert, in overeenstemming met zowel de Tjechische boekhoudnormen (hierna „CAS” genoemd) als de internationale standaarden voor financiële verslaglegging (hierna „IFRS” genoemd) zijn vastgesteld, de belanghebbende derden hun opmerkingen uitsluitend hebben gebaseerd op de overeenkomstig de CAS vastgestelde resultaten. De CAS-methode geeft echter geen reëel beeld van de bedrijfsactiviteiten van de onderneming. Verslagen die overeenkomstig de IFRS zijn vastgesteld, geven betere informatie over de financiële toestand van de onderneming en zijn dus geschikter. ČSA past de CAS toe omdat de Tsjechische belastingwetgeving haar daartoe verplicht. Omdat de activiteiten van ČSA zich echter niet tot de Tsjechische Republiek beperken, maar zich over de hele wereld uitstrekken, past ČSA ook de IFRS toe. De Tsjechische Republiek wijst erop dat banken de IFRS toepassen wanneer zij over het verstrekken van leningen moeten besluiten omdat deze standaarden nauwkeuriger worden geacht dan de CAS.
(38)
Tot slot verschafte de Tsjechische Republiek bewijs dat ČSA ten tijde van de verstrekking van de Osinek-lening niet voldeed aan de faillissementsvoorwaarden van de Tsjechische faillissementswet (11).
6. DE VRAAG OF ER SPRAKE IS VAN STAATSSTEUN
(39)
Krachtens artikel 107, lid 1, VWEU zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de gemeenschappelijke markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.
(40)
De criteria van artikel 107, lid 1, VWEU zijn cumulatief. Willen de aangemelde maatregelen staatssteun inhouden in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU, dan moet daarom aan de volgende voorwaarden zijn voldaan. De financiële steun moet:
-
door de staat worden toegekend of met staatsmiddelen worden bekostigd;
-
de ontvanger een economisch voordeel verschaffen;
-
bepaalde ondernemingen of bepaalde producties begunstigen;
-
de mededinging vervalsen of dreigen te vervalsen; en
-
het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloeden.
6.1. Staatsmiddelen en toerekenbaarheid
(41)
Het begrip staatssteun is van toepassing op ieder voordeel dat direct of indirect wordt toegekend en uit staatsmiddelen wordt bekostigd of door instanties die hun activiteiten verrichten op grond van een overheidsmandaat.
(42)
Daarom moet eerst worden vastgesteld of de Osinek-lening als staatsmiddelen moet worden beschouwd. Zoals hierboven opgemerkt, was Osinek op het tijdstip van verstrekking van de lening voor 100 % in handen van het Ministerie van Financiën van de Tsjechische Republiek. Osinek is dus, ongeacht of het een vennootschap is of een andere rechtsvorm heeft, een openbaar bedrijf in de zin van artikel 2, onder b), van Richtlijn 2006/111/EG van de Commissie van 16 november 2006 betreffende de doorzichtigheid in de financiële betrekkingen tussen lidstaten en openbare bedrijven en de financiële doorzichtigheid binnen bepaalde ondernemingen (12). De Commissie is daarom van mening dat de Osinek-lening uit staatsmiddelen is bekostigd.
(43)
Het Hof van Justitie heeft echter ook geoordeeld dat zelfs indien de staat de mogelijkheid heeft een openbaar bedrijf te controleren en een dominerende invloed op de activiteiten ervan uit te oefenen, dit niet automatisch het vermoeden rechtvaardigt dat deze controle in een concreet geval ook metterdaad wordt uitgeoefend. Een openbaar bedrijf kan in meer of mindere mate onafhankelijk optreden, naargelang van de autonomie die haar door de staat is verleend. Dat een openbaar bedrijf onder staatscontrole staat, volstaat op zich dus niet om door dit bedrijf genomen maatregelen, zoals de betrokken leningovereenkomst, toerekenbaar aan de staat te achten. Daarnaast dient te worden nagegaan of de overheid op een of andere manier bij de vaststelling van de maatregel was betrokken. Het Hof oordeelde daaromtrent dat de toerekenbaarheid aan de staat van een door een openbaar bedrijf genomen steunmaatregel kan worden afgeleid uit een samenstel van aanwijzingen die blijken uit de omstandigheden van de zaak en de context waarin de maatregel is genomen (13).
(44)
Mogelijke aanwijzingen zijn bijvoorbeeld de deelname van het openbare bedrijf aan de structuur van de openbare administratie, de aard van zijn activiteiten en het feit dat het bedrijf bij het verrichten van deze activiteiten op de markt normaal concurreert met particuliere marktdeelnemers, het juridische statuut van het bedrijf (of het publiek recht van toepassing is dan wel het algemene vennootschapsrecht), de mate waarin de overheid toezicht op het beheer van het bedrijf uitoefent, of elke andere aanwijzing waaruit in het concrete geval blijkt dat de overheid bij de vaststelling van een maatregel is betrokken of dat het onwaarschijnlijk is dat zij hierbij niet betrokken is, mede gelet op de omvang van de maatregel, op de inhoud ervan of op de eraan verbonden voorwaarden.
(45)
De Commissie wijst erop dat het merendeel van de leden van de raad van toezicht van Osinek bestaat uit vertegenwoordigers van de overheid (zoals het Ministerie van Financiën).
(46)
Osinek ging op 5 november 2008 failliet krachtens een op diezelfde datum genomen besluit van haar enige aandeelhouder. De Commissie merkt voorts op dat hoewel krachtens Tsjechisch recht een curator tijdens de faillissementsprocedure onafhankelijk dient op te treden, zonder instructies te ontvangen van de organen van de onderneming, de curator was aangewezen door het Ministerie van Financiën van de Tsjechische Republiek, in zijn hoedanigheid van enige aandeelhouder van Osinek.
(47)
Bovendien hebben de Tsjechische autoriteiten de Commissie deskundigenadviezen overgelegd van JUDr. Jiří Rybář en JUDr. Pavel Štrbík, waarin werd aanbevolen om alvorens het besluit over het verstrekken van een lening aan ČSA te nemen, de curator van Osinek de aandeelhouder van Osinek, te weten de Tsjechische Republiek, te laten raadplegen.
(48)
Wat het toezicht door de staat op de activiteiten van Osinek betreft, merkt de Commissie verder op dat de Tsjechische Republiek daarna bij Resolutie 333 ook het besluit nam om de zekerheden ter zake van de Osinek-lening vrij te geven en de schuld van ČSA om te zetten in kapitaal.
(49)
De Commissie concludeert daarom dat het besluit om de Osinek-lening te verstrekken, aan de Tsjechische staat is toe te rekenen. De Osinek-lening is dus uit staatsmiddelen bekostigd.
6.2. Economisch voordeel
(50)
De Commissie merkt op dat wanneer een staat een onderneming aanvullend kapitaal verstrekt tegen betere voorwaarden dan de normale marktvoorwaarden, dit volgens vaste EU-beginselen binnen de werkingssfeer van artikel 107, lid 1, VWEU kan vallen, wanneer dit de begunstiging van de betreffende onderneming in de zin van dat artikel tot gevolg zou hebben. Om te bepalen of de staat een onderneming een economisch voordeel heeft verstrekt dat zij onder normale marktvoorwaarden niet zou hebben verkregen, past de Commissie het beginsel van de particuliere investeerder in een markteconomie toe (14).
(51)
Volgens dat beginsel is er geen sprake van staatssteun wanneer een onder normale voorwaarden van een markteconomie handelende particuliere investeerder die qua omvang vergelijkbaar is met de organen die de publieke sector beheren, er in soortgelijke omstandigheden toe had kunnen worden gebracht de betrokken kapitaalinbreng te doen. De Commissie moet dus beoordelen of een particuliere investeerder onder dezelfde voorwaarden tot de betrokken transactie zou zijn overgegaan. Het te verwachten gedrag van een hypothetische particuliere investeerder is dat van een voorzichtige investeerder wiens streven naar maximale winst wordt getemperd omdat de hoogte van het risico gelet op een bepaald rendement aanvaardbaar moet zijn en in zoverre tot behoedzaamheid noopt. Volgens dit beginsel moet kapitaal dat de staat direct of indirect aan een onderneming verstrekt in omstandigheden die overeenkomen met de normale marktomstandigheden, niet als staatsteun worden beschouwd (15).
(52)
Volgens vaste rechtspraak is het beginsel van de particuliere investeerder in een markteconomie van toepassing op leningen. Wat de toekenning van een lening betreft, roept dit beginsel de vraag op of een particulier investeerder aan de begunstigde de lening onder dezelfde voorwaarden zou hebben verstrekt (16). De Commissie beoordeelt in dit verband of de lening tegen normale commerciële voorwaarden is verstrekt en of een commerciële bank een dergelijke lening zou hebben verstrekt. Met betrekking tot de voorwaarden voor een dergelijke lening kijkt de Commissie met name naar de gevraagde rente en de zekerheid die ter dekking van de lening moet worden gesteld. De Commissie beoordeelt of de gestelde zekerheid volstaat om de lening volledig terug te betalen wanneer de ontvanger in gebreke blijft en beoordeelt de financiële positie van de onderneming op het tijdstip van verstrekking (17).
(53)
De Commissie wijst erop dat ČSA een rechtspersoon is die economische activiteiten verricht en daarom wordt beschouwd als een onderneming in de zin van artikel 107 VWEU. Om vast te stellen of de Osinek-lening tegen marktvoorwaarden of gunstigere voorwaarden dan de marktvoorwaarden was verstrekt, ging de Commissie na of het rentepercentage voor de betrokken lening in overeenstemming was met het in de referentierentemededeling vastgestelde referentiepercentage van de Commissie, dat wordt gebruikt als indicatie van de marktrente.
(54)
In haar besluit tot inleiding van de procedure deelde de Commissie al mee van mening te zijn dat voor het vergelijken van het rentepercentage voor de betreffende lening en het referentiepercentage moet worden uitgegaan van de datum van de juridisch bindende handeling waarbij de lening werd verstrekt, te weten 30 april 2009 (datum waarop de leningsovereenkomst tussen Osinek en ČSA werd gesloten).
(55)
De Tsjechische Republiek voert aan dat ČSA op dat tijdstip nog steeds toegang had tot externe financiering door particuliere banken en pas in augustus 2009 een onderneming in moeilijkheden werd. Begin 2009 kwam de kredietwaardigheid van ČSA overeen met ratingcategorie B.
(56)
Om de beweringen van de Tsjechische Republiek te controleren, heeft de Commissie verschillende particuliere banken die zakelijke contacten met ČSA onderhouden, geraadpleegd over hun interne rating van ČSA in de eerste zes maanden van 2009, de wijzigingen in de interne rating van ČSA tussen juli 2008 en juli 2009, de voorwaarden voor leningen die ČSA in de eerste zes maanden van 2009 werden verstrekt, en andere opmerkingen over de kredietwaardigheid van ČSA in de eerste zes maanden van 2009. Drie particuliere banken verschaften informatie op voorwaarde dat de informatie vertrouwelijk zou blijven, uitsluitend zou worden gebruikt voor de interne beoordeling van de Commissie en niet aan derden, met inbegrip van ČSA en de Tsjechische autoriteiten, bekend zou worden gemaakt.
(57)
Hoewel al deze banken erkenden dat de financiële situatie van ČSA begin 2009 verslechterde, werden ČSA in de eerste helft van 2009 bedrijfskredieten en kredietfaciliteiten verstrekt. De interne rating door deze drie particuliere banken van ČSA komt ongeveer op een B-rating neer.
(58)
De Commissie merkt op dat antwoorden van de banken consistent en correct zijn. Hoewel de interne rating van het bedrijf verslechterde, lijkt de lagere rating niet aanzienlijk genoeg om een hogere risicomarge te rechtvaardigen.
(59)
Bovendien wijst de Commissie erop dat, zoals reeds in het inleidingsbesluit is aangegeven en door de door de Tsjechische Republiek verstrekte informatie is onderbouwd, UniCreditBank ČSA in september 2008 een werkkapitaal verschafte in de vorm van een lening op middellange termijn (4 jaar) van 200 miljoen CZK, met een vluchtsimulator als onderpand. Op 25 juni 2009 verhoogde UniCredit bank als gevolg van de afwijking van de in de leningsovereenkomst overeengekomen financiële indicatoren, de risicomarge van de ČSA-lening van 160 basispunten (overeengekomen in september 2008) tot 325 basispunten boven de één-maand PRIBOR (dat wil zegen een rentetarief van 5,10 % per jaar op 25 juni 2009). De Commissie merkt op dat dit rentetarief, dat de recente verslechtering van de financiële situatie van ČSA weergeeft, lager is dan het rentetarief van de Osinek-lening (5,51 % per jaar) en ongeveer overeenkomst met referentiepercentage voor een onderneming met een B-rating (met een hoge graad van zekerheidsstelling).
(60)
Gelet op het bovenstaande kan worden geconcludeerd dat ČSA in principe toegang tot externe financiering had toen de Osinek-lening werd verstrekt en dat de kredietwaardigheid van ČSA in de eerste helft van 2009 met een B-rating overeenkwam.
(61)
De zekerheid ter dekking van de lening omvatte gebouwen op de luchthaven Prague Ruzyně, grond, voorraden en reserveonderdelen. De marktwaarde van de zekerheiden werd vastgesteld door onafhankelijke deskundigen uit de Tsjechische Republiek, die ofwel zijn opgenomen in het register van gespecialiseerde instellingen of in het door het Tsjechische Ministerie van Justitie beheerde centrale register van bevoegde deskundigen en die ervaring hebben op het gebied van de waardebepaling van activa (18).
(62)
De Commissie merkt op dat de datum van het taxatierapport inzake de als zekerheid gestelde Hangar F (zie tabel 1) 1 juni 2009 is, terwijl de eerste tranche van de Osinek-lening op 11 mei 2009 werd betaald. De Tsjechische autoriteiten hebben een verklaring van YBN Consult van 6 mei 2009 overgelegd, die de waarde van het onderpand bevestigt. Een dergelijke verklaring is in overeenstemming met punt 5.9.11 van de Osinek-leningsovereenkomst, mits het volledige taxatierapport binnen één maand na de datum van betaling van de eerste tranche, wordt ingediend. De Commissie merkt op dat aan deze voorwaarde was voldaan.
(63)
Voorts heeft de Commissie de ingediende beoordelingsrapporten aan een kritisch onderzoek onderworpen. De beoordelingen geven geen reden tot zorg, aangezien er geen kennelijke onjuistheden zijn vastgesteld, aanvaarde methoden zijn gebruikt en bij de beoordelingen van betrouwbare aannames is uitgegaan. De Commissie is daarom van mening dat de conclusies van de onderhavige beoordelingsrapporten een juiste raming inhouden van de reële marktprijs van de als zekerheid voor de Osinek-lening gebruikte activa. Bij een type zekerheiden (de reserveonderdelen) werd de waarde gebaseerd op hun nettoboekwaarde. De Commissie meent dat deze waarderingsmethode voor dit type activa de juiste is, omdat reserveonderdelen gemakkelijk verhandeld kunnen worden en hun waarde daarom moet overeenkomen met de oorspronkelijke aanschafkosten verminderd met gecumuleerde afschrijvingen.
(64)
In de leningsovereenkomst werd bedongen dat het feitelijke leenbedrag niet hoger mag zijn dan 90 % van het onderpand, dat wil zeggen de waarde van het onderpand moet minstens 110 % van het geleende bedrag zijn. Volgens de verstrekte informatie was op het tijdstip in mei 2009 waarop de eerste tranche werd uitgekeerd de waarde van het originele onderpand, zoals overeengekomen in de leningsovereenkomst van 30 april 2009, ten minste [110-117] %; op het tijdstip in juli 2009 waarop de tweede tranche werd uitgekeerd ten minste [120-132] %; en op het tijdstip in september 2009 waarop de derde tranche werd uitgekeerd ten minste [128-141] %. Bovendien werd door diverse aanvullingen van de Osinek-leningsovereekomst (zie overweging 8) een aantal activa als aanvullende zekerheid toegevoegd en een aantal activa vrijgegeven.
Tabel 4
Overzicht van de op verschillende momenten ter dekking van de Osinek-lening gestelde zekerheid
Datum wijziging
Opgenomen bedrag
(in miljoen CZK)
Waarde van de zekerheid (in miljoen CZK)
% niveau van zekerheid
11 mei 2009
800
[880-935]
[110-117] %
23 juli 2009
800
[1 350-1 485]
[169-186] %
30 juli 2009
1 700
[2 040-2 240]
[120-132] %
22 september 2009
1 700
[2 485-2 760]
[146-162] %
24 september 2009
2 500
[3 190-3 535]
[128-141] %
9 december 2009
2 500
[3 275-3 615]
[131-145] %
25 januari 2010
2 500
[3 310-3 640]
[132-146] %
(65)
De mededeling inzake de referentiepercentages gaat ervan uit dat onder „hoge” zekerheidstelling een verlies bij wanbetaling wordt verstaan van 30 % of minder, wat overeenkomst met een waarde van de zakelijke zekerheid van minstens 70 % van het geleende bedrag. De Commissie merkt op dat de zekerheidstelling voor de lening beduidend hoger is, wat een aanzienlijke zekerheidsmarge oplevert voor het geval de waarde van de zakelijke zekerheid lager zou zijn dan geraamd.
(66)
Op grond van de mededeling inzake de referentiepercentages zou de juiste rente op dat tijdstip 5,16 % hebben per jaar hebben bedragen (basistarief à 2,96 % + 220 basispunten = 5,16 % per jaar). De marge van 220 basispunten geeft de B-rating weer, zoals bevestigd door de hiervoor omschreven particuliere banken en hoge zekerheidsstelling.
(67)
Dat tarief is lager dan het rentetarief dat voor de Osinek-lening is gehanteerd (driemaands-PRIBOR (19) + 300 basispunten), wat op 30 april 2009 neerkwam op 5,51 % per jaar.
(68)
Een analyse van het toegepaste tarief (driemaands-PRIBOR plus 300 basispunten) en het referentietarief vermeerderd met een marge van 220 basispunten, laat zien dat deze tarieven vergelijkbaar zijn wat zowel de methode inzake de basis betreft als het algehele niveau van de toegepaste tarieven, inclusief de relevante risicomarge.
(69)
PRIBOR is de referentiewaarde voor de rentetarieven op de markt voor interbancaire deposito's die aan de hand van de noteringen van de referentiebanken voor de verkoop van deposito's wordt berekend door de met de berekening belaste ambtenaar voor de Tsjechische nationale bank en voor de Tsjechische Forex Club (vereniging van financiële marken van de Tsjechische Republiek - A.C.I.) (20).
(70)
Het tarief voor de Osinek-lening is gebaseerd op een voor een looptijd van drie maanden berekende PRIBOR. Het referentietarief is gebaseerd op eenjaarlijkse geldmarktrentetarieven. De Commissie behoudt zich echter het recht voor om kortere of langere looptijden toe te passen, al naargelang het geval.
(71)
Een analyse van de ontwikkeling van de twee tarieven gedurende de looptijd van de Osinek-lening (april 2009 tot juni 2010) laat zien dat de twee tarieven inderdaad vergelijkbaar zijn. De gemiddelde tarieven (21) voor de periode april 2009 tot juni 2010 zijn bijna hetzelfde (4,77 % voor de PRIBOR + 300 basispunten; 4,79 % voor het referentietarief, met inbegrip van een risicomarge van 220 basispunten). Het kleine verschil van twee basispunten is toe te schrijven aan het verschil in aanpassingsmethode. De PRIBOR wordt dagelijks aangepast; het referentietarief wordt slechts om de paar maanden aangepast.
(72)
Tegen deze achtergrond kan het toegepaste rentetarief als een geschikte indicatie voor een marktrente worden gebruikt. Op basis van de mededeling inzake de referentiepercentages strookt de maatregel met de markt en houdt dus geen economisch voordeel voor ČSA in.
(73)
Tot slot merkt de Commissie op dat de rentebetalingen door ČSA aan de crediteur volledig in overeenstemming met de voorwaarden van de Osinek-leningsovereenkomst werden uitgevoerd (22).
6.3. Selectiviteit
(74)
Artikel 107, lid 1, VWEU schrijft voor dat wil een maatregel als staatsteun worden aangemerkt, deze „bepaalde ondernemingen of bepaalde producties” moet begunstigen. De Commissie merkt op dat in het onderhavige geval de Osinek-lening uitsluitend aan ČSA werd verstrekt. Er is dus sprake van selectiviteit in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU.
6.4. Vervalsing van de mededinging en ongunstige beïnvloeding van de handel
(75)
Wat betreft de cumulatieve criteria om van staatssteun te kunnen spreken, is de invloed op het intracommunautaire handelsverkeer en de vervalsing van de mededinging door de bestreden maatregel onbetwistbaar. Zelfs de Tsjechische autoriteiten hebben deze niet betwist. ČSA concurreert met andere Europese luchtvaartmaatschappijen, met name sinds de inwerkingtreding van de derde fase van de liberalisering van het luchtvervoer („derde pakket”) op 1 januari 1993. De betrokken maatregelen stelden ČSA in staat haar bedrijfsactiviteiten uit te blijven oefenen, zodat zij niet, zoals andere concurrenten, te maken kreeg met de gevolgen die normaal gesproken aan haar slechte financiële resultaten verbonden zouden zijn geweest.
6.5. Conclusie
(76)
Op basis van het voorgaande is de Commissie van mening dat de maatregel geen staatssteun aan ČSA inhoudt omdat de Osinek-lening werd verstrekt tegen voorwaarden die ook een investeerder in de markteconomie zou stellen. Met name was het rentepercentage waartegen de Osinek-lening werd verstrekt in overeenstemming met het op basis van de mededeling inzake de referentiepercentages vastgestelde referentiepercentage, gelet op het feit dat ČSA ten tijde van de verstrekking van de lening een B-rating had (wat door particuliere banken werd bevestigd), en werd de lening de gehele tijd gedekt door een zekerheidsstelling die beduidend hoger lag dan de in de mededeling inzake de referentiepercentages voorgeschreven 70 % van het geleende bedrag.
7. VERENIGBAARHEID VAN DE STEUN MET DE INTERNE MARKT
(77)
De Commissie onderzocht niettemin ook of, indien de lening geacht zou worden staatssteun in te houden, de maatregel op basis van de tijdelijke kaderregeling, verenigbaar met de interne markt zou zijn krachtens artikel 107, lid 3, onder b).
(78)
De Osinek-lening werd in 2009 toegekend. De maatregel is er daarom op gericht de toegang van een onderneming tot externe financiering te vereenvoudigen in een periode waarin de financiële crisis de normale werking van kredietmarkten ernstig verstoort en de financiële crisis („kredietschaarste”), van invloed is op de economie in ruime zin en tot ernstige verstoringen van de economie van de lidstaten leidt.
(79)
Op 17 december 2008 heeft de Commissie naar een oplossing van deze crisis gezocht door de tijdelijke kaderregeling vast te stellen. In deze regeling erkende de Commissie „de ernst van de huidige financiële crisis en de gevolgen ervan voor de algemene economie van de lidstaten”. De Commissie concludeerde voorts „dat bepaalde soorten staatssteun gedurende een beperkte periode gerechtvaardigd zijn om deze moeilijkheden te overwinnen, en dat zij derhalve verenigbaar kunnen worden verklaard met de gemeenschappelijke markt op basis van artikel 107, lid 3, onder b), VWEU.”.
7.1. Verenigbaarheid met deel 4.4.2 van de tijdelijke kaderregeling.
(80)
De maatregel moet worden beoordeeld op grond van de voorschriften van deel 4.4.2 van de tijdelijke kaderregeling („Steun in de vorm van rentesubsidie”).
(81)
Volgens de tijdelijke kaderregeling moet het toegepaste rentepercentage ten minste gelijk zijn aan de daggeldrente van de centrale bank, vermeerderd met een premie die gelijk is aan het verschil tussen de gemiddelde eenjaars-interbankrente en de daggeldrente van de centrale bank in de periode van 1 januari 2007 tot en met 30 juni 2008, vermeerderd met de kredietrisicopremie die overeenstemt met het risicoprofiel van de ontvanger, als bepaald in de mededeling inzake de referentiepercentages.
(82)
De daggeldrente bedroeg voor de Tsjechische Republiek op 30 april 2009 1,45 % (23). Het verschil tussen de gemiddelde eenjaars-interbankrente en de daggeldrente van de centrale bank in de periode van 1 januari 2007 tot en met 30 juni 2008 bedroeg 68 basispunten.
(83)
De kredietrisicopremie die overeenstemt met het risicoprofiel van de ontvanger bedroeg 220 basispunten. Deze premie is gebaseerd op een B-rating (zie overweging 57) en een hoog niveau van zekerheidsstelling gezien de geboden zekerheid (zie de overwegingen 64 en 65).
(84)
Krachtens de tijdelijke kaderregeling zou het minimumpercentage dus 4,33 % zijn (1,45 % + 0,68 % + 2,20 %). Het feitelijke percentage voor de Osinek-lening was 5,5 %. Dientengevolge werd de Osinek-lening tegen een hoger rentepercentage verstrekt dan het krachtens de tijdelijke kaderregeling toegestane minimum.
(85)
Volgens deel 4.4 van de tijdelijke kaderregeling moet aan twee extra voorwaarden zijn voldaan, wil een lening als verenigbare steun kunnen worden beschouwd.
(86)
Ten eerste moet de overeenkomst uiterlijk op 31 december gesloten zijn. De verlaagde rentepercentages kunnen worden toegepast op rente die voor 31 december 2012 wordt betaald.
(87)
De Osinek-leningsovereenkomst werd op 30 april 2009 gesloten. De lening werd geacht in één keer te worden afgelost en wel op 30 november 2010. De leningsovereenkomst voldoet dus aan de eerste voorwaarde.
(88)
Ten tweede mag de begunstigde niet op 1 juli 2008 in moeilijkheden hebben verkeerd.
(89)
In punt 9 van de richtsnoeren reddings- en herstructureringssteun wordt verklaard dat er geen EU-definitie van een onderneming in moeilijkheden is, en daaraan toegevoegd dat de Commissie ervan uitgaat dat een onderneming in moeilijkheden verkeert wanneer zij niet in staat is - noch met haar eigen middelen, noch met middelen die haar eigenaren/aandeelhouders of haar schuldeisers bereid zijn in te brengen - de verliezen te stelpen die, zonder externe steun van de overheid, op korte of middellange termijn vrijwel zeker tot het faillissement van de onderneming zouden leiden.
(90)
In punt 10, onder b), van de richtsnoeren wordt vervolgens toegelicht dat een onderneming als een onderneming in moeilijkheden wordt beschouwd in het geval van een vennootschap waarvan ten minste enkele vennoten onbeperkte aansprakelijkheid voor de schulden van de vennootschap hebben en wanneer meer dan de helft van het geregistreerde eigen vermogen is verdwenen en meer dan een kwart van dit vermogen tijdens de afgelopen twaalf maanden is verloren gegaan.
(91)
In 2008 bedroeg het geregistreerde kapitaal van ČSA in totaal 2 735 miljoen CZK. Op grond van de CAS-standaard liep het eigen vermogen van de onderneming terug tot 101 miljoen CZK in hetzelfde jaar.
Tabel 5
Eigen vermogen en geregistreerd kapitaal in 2007 en 2008 (in duizend CZK)
Bron: Door ČSA verstrekte financiële verklaringen.
2007
6/07
7/07
8/07
9/07
10/07
11/07
12/07
Eigen vermogen
[1 035 000 - 1 140 000]
[1 415 000 - 1 555 000]
[1 450 000 - 1 595 000]
[1 410 000 - 1 565 000]
[1 950 000 - 2 145 000]
[1 260 000 - 1 390 000]
1 238 093
Geregistreerd kapitaal
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2008
1/08
2/08
3/08
4/08
5/08
6/08
Eigen vermogen
[585 000 - 645 000]
[385 000 - 420 000]
[110 000 - 120 000]
[690 000 - 755 000]
[860 000 - 950 000]
[965 000 - 1 065 000]
Geregistreerd kapitaal
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
7/08
8/08
9/08
10/08
11/08
12/08
Eigen vermogen
[945 000 - 1 030 000]
[1 220 000 - 1 340 000]
[1 270 000 - 1 410 000]
[1 295 000 - 1 430 000]
[610 000 - 670 000]
101 686
Geregistreerd kapitaal
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
2 735 510
(92)
Hoewel meer dan de helft van het geregistreerde kapitaal van de onderneming reeds op 1 juli 2008 was verdwenen, is aan de tweede voorwaarde van punt 10, onder a), van de richtsnoeren - dat meer een meer dan een kwart van het geregistreerd vermogen tijdens de afgelopen twaalf maanden verloren gegaan moet zijn - niet voldaan. Het eigen kapitaal dat tussen juni 2007 en juli 2008 verloren is gegaan (CZK [31 570 000-34 875 000]) komt overeen met slechts [0,8-1,5] % van het geregistreerde kapitaal.
(93)
Voorts wordt in punt 10, onder c), van de richtsnoeren een onderneming als een onderneming in moeilijkheden beschouwd wanneer de onderneming volgens het nationale recht aan de voorwaarden voldoet om aan een collectieve insolventieprocedure te worden onderworpen. De Tsjechische autoriteiten bevestigden dat ČSA niet in aanmerking kwam voor insolventieprocedures krachtens artikel 3 van de Tsjechische insolventiewet.
(94)
Volgens punt 11 van de richtsnoeren kan zelfs wanneer aan geen van de in punt 10 van die richtsnoeren genoemde voorwaarden is voldaan, een onderneming toch als onderneming in moeilijkheden worden beschouwd, met name wanneer de typische symptomen van een onderneming in moeilijkheden aanwezig zijn, zoals toenemende verliezen, een dalende omzet, groeiende voorraden, overcapaciteit, een geringere kasstroom, een toenemende schuldenlast, toenemende rentelasten en een vermindering of een verdwijning van de waarde van de nettoactiva.
(95)
De wijzigingen in de financiële resultaten van ČSA tijdens de betrokken periode lieten geen duidelijk negatieve trend zien (zie tabel 3). De onderneming leed eind 2006 verlies, maar herstelde zich en liet over 2007 een positief resultaat zien. Vervolgens werd aan het einde van het eerste kwartaal van 2008 een verlies van [800-880] miljoen CZK vastgesteld. De situatie verbeterde echter aan het einde van het tweede kwartaal, dat wil zeggen tegen 30 juni 2008. De kaspositie laat een vergelijkbare trend zien. De omzet van ČSA liep in de onderzochte periode ieder jaar langzaam terug. Er kan echter niet worden geconcludeerd dat de omzet vóór 30 juni 2008 aanzienlijk verminderde.
(96)
De schuld van de onderneming verminderde tussen maart 2008 en juni 2008 en nam daarna in de volgende zes maanden toe. De waarde van de activa, tot slot, fluctueerde tijdens de onderzochte periode, zonder een duidelijke trend te laten zien.
(97)
Kortom, wat de in punt 11 van de richtsnoeren vermelde financiële criteria betreft, wijst de trend niet duidelijk in de richting van al de gebruikelijke kenmerken van een onderneming die in moeilijkheden verkeert vóór 30 juni 2008. Verder had ČSA op dat tijdstip nog steeds toegang tot financiering, zoals het feit dat zij in september 2008 een lening kon krijgen van een particuliere bank, aantoont (zie overweging 59).
(98)
De Commissie merkt op dat steun die krachtens deel 4.4 van de tijdelijke kaderregeling verenigbaar is, kan worden verleend aan ondernemingen die op 1 juli 2008 niet in moeilijkheden verkeerden, maar daarna in moeilijkheden kwamen als gevolg van de financiële en economische crisis. Het feit dat ČSA op een latere datum een onderneming in moeilijkheden werd laat daarom de verenigbaarheid op grond van de tijdelijke kaderregeling onverlet.
(99)
Bijgevolg is de Commissie van mening dat ČSA op 1 juli 2008 geen onderneming in moeilijkheden was en daarom in aanmerking kwam voor de toepassing van de tijdelijke kaderregeling.
7.2. Conclusie
(100)
Gelet op het bovenstaande voldoet de Osinek-lening aan alle voorwaarden die in deel 4.4 van de tijdelijke kaderregeling zijn vermeld. Zelfs wanneer de Osinek-lening geacht zou worden staatssteun in te houden, zou de maatregel daarom nog steeds verenigbaar zijn met de interne markt op grond van artikel 107, lid 3, onder b), VWEU.
8. CONCLUSIE
(101)
De Commissie concludeert dat de Osinek-lening geen staatssteun inhoudt. Bovendien zou zelfs wanneer de Osinek-lening werd geacht staatssteun in te houden, de maatregel nog steeds verenigbaar zijn met de interne markt op grond van artikel 107, lid 3, onder b), VWEU.
(102)
Dit besluit heeft geen betrekking op de vrijgave van zekerheden en de kapitalisatie inzake de Osinek-lening van 30 juni 2010. De beoordeling van deze maatregel zal het voorwerp vormen van het definitieve besluit in zaak SA.30908,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
De maatregel die de Tsjechische Republiek ten uitvoer heeft voor České aerolinie, a. s. in de vorm van een lening van 2,5 miljard CZK, die is verstrekt door Osinek a.s. op grond van de leningsovereenkomst van 30 april 2009, vormt geen staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie en is, zelfs wanneer er wel sprake van staatssteun zou zijn, verenigbaar met de interne markt op grond van artikel 107, lid 3, onder b), van dat Verdrag.
Artikel 2
Dit besluit is gericht tot de Tsjechische Republiek.
Gedaan te Brussel, 21 maart 2012.