NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 691/2010
ze dne 29. července 2010,
kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 požaduje, aby byl prostřednictvím prováděcích pravidel zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě.
(2)
Systém sledování výkonnosti by měl přispět k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zvýšením celkové efektivnosti letových navigačních služeb v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů, odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM, a to vše v rámci prvořadých bezpečnostních cílů.
(3)
Systém sledování výkonnosti by měl poskytnout ukazatele a závazné výkonnostní cíle v klíčových oblastech, jimiž se plně dosáhnou a udrží požadované úrovně bezpečnosti, a přitom umožní vytyčení cíle výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti.
(4)
Systém sledování výkonnosti by měl být zřízen a měl by fungovat dlouhodobě na vysoké úrovni společenských cílů.
(5)
Systém sledování výkonnosti by měl řešit letové navigační služby od zahájení pojíždění pro vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“), včetně letišť, s cílem zvýšit celkovou výkonnost sítě.
(6)
Vzájemná závislost mezi vnitrostátními úrovněmi a úrovněmi funkčních bloků vzdušného prostoru a úrovní sítě a také vzájemná závislost mezi výkonnostními cíli s přihlédnutím k prvořadým cílům bezpečnosti by se měla v přípravě a monitorování systému sledování výkonnosti plně vzít v úvahu.
(7)
Plány výkonnosti by měly obsahovat závazek členských států, že v době trvání referenčního období dosáhnou cílů jednotného evropského nebe a rovnováhy mezi potřebami všech uživatelů vzdušného prostoru a poskytováním služeb zajišťovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
(8)
Vnitrostátní dozorové orgány mají hrát klíčovou roli v provádění systému sledování výkonnosti. Členské státy by proto měly zajistit, že budou schopny účinně plnit tyto doplňující odpovědnosti.
(9)
Plány výkonnosti by měly popisovat opatření, např. režimy pobídek, jejichž cílem je podnítit zúčastněné strany ke zvyšování výkonnosti na vnitrostátních úrovních, na úrovních funkčních bloků vzdušného prostoru a na evropských úrovních.
(10)
Za okolností, které v době přijímání plánů výkonnosti nebylo možno předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na něž se vztahují cíle výkonnosti, by se vytvořením příslušných varovných mechanismů mělo umožnit provádění odpovídajících opatření zaměřených na zachování bezpečnostních požadavků a rovněž kontinuitu poskytování služeb.
(11)
Na vnitrostátní úrovni a/nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a také na úrovni Evropské unie by se měly uskutečnit účinné konzultace zúčastněných stran.
(12)
Vzhledem k efektivnosti vojenských misí má spolupráce a koordinace mezi veřejným a vojenským řízením mimořádný význam pro dosažení cílů výkonnosti.
(13)
Systémem sledování výkonnosti by neměla být dotčena ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004 zaměřená na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
(14)
Klíčové ukazatele výkonnosti by měly být vybrány tak, aby byly konkrétní a měřitelné a aby umožňovaly uložit odpovědnost za dosažení výkonnostních cílů. Související cíle by měly být dosažitelné, realistické a časově vhodné a měly by být zaměřeny na účinné řízení udržitelné výkonnosti letových navigačních služeb.
(15)
Plnění závazných výkonnostních cílů podporovaných pobídkami, které mohou být finanční povahy, si vyžaduje vhodné propojení s nařízením Komise (ES) č. 1794/2006 ze dne 6. prosince 2006, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby (2).
(16)
Vytvoření a zavedení klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů si vyžaduje odpovídající soulad s cíli a normami bezpečnosti stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670 EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (3), a v jeho prováděcích pravidlech spolu s opatřeními přijímanými Evropskou unií za účelem dosažení a udržení těchto cílů.
(17)
Během referenčního období by měl být zaveden účinný postup sledování výkonnosti, aby se zajistilo, že vývoj výkonnosti umožní splnit cíle a v případě potřeby učinit příslušná opatření.
(18)
Komise by při přijímání výkonnostních cílů celé Evropské unie pro první referenční období měla náležitě zohlednit skutečnou finanční situaci poskytovatelů letových navigačních služeb vyplývající především z opatření ke snižování nákladů, která již byla zejména od roku 2009 učiněna, a také případné přeplatky nebo nedoplatky v poplatcích za letové traťové navigační služby převedené z předcházejících let. Měl by se také náležitě zohlednit pokrok, kterého již dosáhly existující funkční bloky vzdušného prostoru.
(19)
Podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 549/2004 by se uvedené nařízení mělo vztahovat na funkce sítí uspořádání toku letového provozu uvedené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (4) na základě příslušné změny uvedeného nařízení.
(20)
Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a rozsah
1. Toto nařízení stanoví nezbytná opatření ke zvýšení celkové výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě pro obecný letový provoz v regionech EUR a AFI stanovených Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO), v nichž jsou členské státy odpovědné za poskytování letových navigačních služeb s ohledem na plnění požadavků všech uživatelů vzdušného prostoru.
2. Pro účel stanovení cílů se toto nařízení vztahuje na letové navigační služby zajišťované poskytovateli letových provozních služeb, kteří jsou určeni podle článku 8 nařízení (ES) č. 550/2004 (5), a poskytovateli meteorologických služeb, pokud jsou určeni v souladu s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení.
3. Členské státy mohou rozhodnout, že se toto nařízení nebude vztahovat na přibližovací a letištní služby poskytované na letištích, kde obchodní letecká doprava dosahuje méně než 50 000 pohybů za rok. O tomto rozhodnutí informují Komisi. V případě, že na žádném letišti v členském státě obchodní letecká doprava nedosahuje prahovou hodnotu 50 000 pohybů za rok, výkonnostní cíle se uplatní nejméně na letiště, kde obchodní letecká doprava dosahuje nejvíce pohybů.
4. Pokud má členský stát za to, že některé nebo všechny jeho přibližovací a letištní služby jsou poskytovány podle tržních podmínek, posoudí v souladu s postupem stanoveným v čl. 1 odst. 6 nařízení (ES) č. 1794/2006 a s podporou vnitrostátního dozorového orgánu nejpozději 12 měsíců před začátkem každého referenčního období, zda jsou splněny podmínky stanovené v příloze I tohoto nařízení. Zjistí-li členský stát, že tyto podmínky jsou splněny, může se bez ohledu na počet odbavených pohybů obchodní letecké dopravy rozhodnout, že neurčí stanovené náklady podle tohoto nařízení a neuplatní závazné cíle na efektivitu nákladů těchto služeb.
5. Podle čl. 11 odst. 6 písm. c) bodu ii) nařízení (ES) č. 549/2004 a čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004 a aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení, vytyčení cílů pro efektivitu nákladů se vztahuje na všechny stanovené náklady účtovatelné uživatelům vzdušného prostoru.
6. Členské státy mohou toto nařízení uplatňovat také:
a)
ve vzdušném prostoru spadajícím pod jejich pravomoc v regionech ICAO za podmínky, že o tom budou informovat Komisi a ostatní členské státy, a aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států podle Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jenom Chicagská úmluva);
b)
vůči poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří dostali povolení poskytovat letové navigační služby bez osvědčení v souladu s čl. 7 odst. 5 nařízení (ES) č. 550/2004.
7. Bez ohledu na ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (6) o ochraně informací a na jejich prováděcí nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 (7) a (ES) č. 1330/2007 (8) se požadavky týkající se poskytování údajů podle ustanovení kapitoly V vztahují na vnitrostátní orgány, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letiště, koordinátory letišť a letecké dopravce za podmínek stanovených v příloze IV.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
a)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (9);
b)
„údaji“ se rozumí kvalitativní, kvantitativní a jiné odpovídající informace týkající se výkonnosti letecké navigace, které jsou shromažďovány a systematicky zpracovávány Komisí nebo jejím jménem za účelem provádění systému sledování výkonnosti;
c)
„ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele používané pro sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti;
d)
„klíčovými ukazateli výkonnosti“ se rozumí ukazatele výkonnosti používané pro stanovení cílů výkonnosti;
e)
„pohyby obchodní letecké dopravy“ se rozumí součet vzletů a přistání zahrnujících přepravu cestujících, nákladu nebo pošty za úplatu nebo v nájmu vypočítaný jako průměr za tři roky předcházející přijetí plánu výkonnosti bez ohledu na maximální vzletovou hmotnost a počet použitých sedadel cestujících;
f)
„závazným cílem“ se rozumí výkonnostní cíl přijatý členskými státy jako součást vnitrostátního plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, na který se vztahuje systém pobídek poskytovaných pro náhrady, překážky a/nebo plány nápravných opatření;
g)
„leteckým dopravcem“ se rozumí podnik letecké dopravy s platnou provozní licencí vydanou členským státem v souladu s právními předpisy Evropské unie;
h)
„zástupcem uživatele vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba nebo subjekt, který zastupuje zájmy jedné nebo několika kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
i)
„stanovenými náklady“ se rozumí náklady podle čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
j)
„vnitrostátními orgány“ se rozumí regulační orgány na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, jejichž náklady jsou způsobilé pro úhradu od uživatelů vzdušného prostoru, pokud vznikly v souvislosti s poskytováním letových navigačních služeb podle čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 1794/2006;
k)
„spravedlivým posuzováním“ se rozumí posuzování, v němž klíčoví provozovatelé nebo jiní nejsou trestáni za činnosti, opomenutí nebo přijatá rozhodnutí, která odpovídají jejich zkušenostem a výcviku, ale hrubá nedbalost, úmyslné přestupky a rušivé činy se v něm netolerují;
l)
„koordinátorem letiště“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
m)
„sledováním výkonnosti“ se rozumí neustálý proces sběru a analýzy údajů za účelem měření skutečného výsledku systému ve srovnání s předem stanovenými cíli.
Článek 3
Orgán pro kontrolu výkonnosti
1. V případě, že se Komise rozhodne jmenovat orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen v provádění systému sledování výkonnosti, toto jmenování bude na dobu určitou, shodnou s referenčními obdobími.
2. Orgán pro kontrolu výkonnosti má příslušné pravomoci, aby nezaujatě a nezávisle plnil úkoly, které mu uložila Komise, zejména v příslušných klíčových oblastech výkonnosti.
3. Orgán pro kontrolu výkonnosti je Komisi nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti především v těchto úkolech:
a)
sběr, ověřování, potvrzování platnosti a rozšiřování údajů týkajících se výkonnosti;
b)
stanovení nových nebo přizpůsobení klíčových oblastí výkonnosti odpovídajících oblastem uvedeným ve výkonnostním rámci hlavního plánu ATM („Air Traffic Management“ - uspořádání toku letového provozu) podle ustanovení čl. 8 odst. 1 a souvisejících klíčových ukazatelů výkonnosti;
c)
stanovení příslušných klíčových ukazatelů výkonnosti pro druhé referenční období a období po něm za účelem zahrnutí výkonnosti funkcí sítě a letových navigačních služeb, a to jak traťových, tak i přibližovacích a letištních služeb, do všech klíčových oblastí výkonnosti;
d)
stanovení nebo revize výkonnostních cílů celé Evropské unie;
e)
stanovení prahových hodnot pro aktivaci varovných mechanismů uvedených v čl. 9 odst. 3;
f)
posouzení souladu přijatých plánů výkonnosti, včetně výkonnostních cílů, s cíli celé Evropské unie;
g)
případně posouzení souladu varovných prahových hodnot přijatých podle čl. 18 odst. 3 s varovnými prahovými hodnotami celé Evropské unie uvedenými v čl. 9 odst. 3;
h)
případně posouzení revidovaných výkonnostních cílů nebo nápravných opatření přijímaných dotčenými členskými státy;
i)
sledování, referenční srovnávání a přezkoumání výkonnosti letových navigačních služeb na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni Evropské unie;
j)
sledování, referenční srovnání a přezkoumání výkonnosti funkcí sítě;
k)
průběžné sledování celkové výkonnosti sítě ATM, včetně přípravy výročních zpráv pro Výbor pro jednotné nebe;
l)
posouzení dosažení výkonnostních cílů na konci každého referenčního období s ohledem na přípravu dalšího období.
4. Orgán pro kontrolu výkonnosti předloží na žádost Komise informace ad hoc nebo zprávy o otázkách týkajících se výkonnosti.
5. Orgán pro kontrolu výkonnosti může Komisi podat zprávu nebo dát doporučení pro zlepšení systému.
6. Pokud jde o vztahy s vnitrostátními dozorovými orgány:
a)
Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě ATM získává od vnitrostátních dozorových orgánů potřebné informace týkající se vnitrostátních plánů výkonnosti nebo plánů výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru.
b)
Orgán pro kontrolu výkonnosti je vnitrostátním dozorovým orgánům na jejich žádost nápomocný v poskytování nezávislého názoru na otázky vnitrostátní výkonnosti nebo výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru, např. věcná srovnání mezi poskytovateli letových navigačních služeb působících v podobných prostředích (referenční srovnání), analýzy změn ve výkonnosti za posledních 5 let nebo analýzy výhledových projekcí.
c)
Vnitrostátní dozorové orgány mohou orgán pro kontrolu výkonnosti požádat o pomoc ve stanovení rozsahu orientačních hodnot pro vytyčení vnitrostátních cílů nebo cílů funkčních bloků vzdušného prostoru s přihlédnutím k evropské perspektivě. Tyto hodnoty jsou k dispozici vnitrostátním dozorovým orgánům, poskytovatelům letových navigačních služeb, provozovatelům letišť a uživatelům vzdušného prostoru.
7. Orgán pro kontrolu výkonnosti případně spolupracuje s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví na úkolech uvedených v bodě 3, pokud se týkají bezpečnosti, s cílem zajistit soulad s cíli a normami stanovenými a prováděnými v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008.
8. Orgán pro kontrolu výkonnosti za účelem plnění funkce průběžného sledování celkové výkonnosti sítě uspořádání toku letového provozu navazuje příslušné pracovní vztahy s poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť, koordinátory letišť a leteckými dopravci.
Článek 4
Vnitrostátní dozorové orgány
1. Vnitrostátní dozorové orgány odpovídají za vypracování plánů výkonnosti, za dohled nad výkonností a sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru. Při plnění těchto úkolů postupují nestranně, nezávisle a transparentně.
2. Členské státy zajistí, aby vnitrostátní dozorové orgány měly nezbytné zdroje nebo přístup k nim a způsobilost plnit ve všech klíčových oblastech výkonnosti úkoly stanovené tímto nařízením, včetně vyšetřovacích pravomocí pro plnění úkolů uvedených v článku 19.
3. Pokud má členský stát více než jeden vnitrostátní dozorový orgán, oznámí Komisi, který z nich odpovídá za vnitrostátní koordinaci a vztahy s Komisí při provádění tohoto nařízení.
Článek 5
Funkční bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy podporují úzkou spolupráci mezi svými vnitrostátními dozorovými orgány se zřetelem na vytvoření plánu výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že se členské státy rozhodnou přijmout plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, musí:
a)
zajistit, aby plán výkonnosti odpovídal šabloně uvedené v příloze II;
b)
oznámit Komisi, který vnitrostátní dozorový orgán nebo organizace odpovídá za koordinaci v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru a za styky s Komisí, pokud jde o provádění plánu výkonnosti;
c)
učinit příslušná opatření s cílem zajistit,:
i)
aby pro každý klíčový ukazatel výkonnosti byl stanoven jeden cíl,
ii)
aby opatření uvedená v čl. 11 odst. 3 písm. d) nařízení (ES) č. 549/2004 byla vymezena a uplatňována během referenčního období, kdy se cíle neplní. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty,
iii)
aby důsledky plnění nebo neplnění cílů byly v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru vhodně určeny;
d)
společně odpovídat za dosahování výkonnostních cílů stanovených pro funkční blok vzdušného prostoru;
e)
v případě, že nebyla vytvořena společná oblast zpoplatnění ve smyslu článku 4 nařízení (ES) č. 1794/2006, shrnout vnitrostátní cíle v oblasti efektivity nákladů a předložit údaj celkového čísla prokazující snahu o efektivitu nákladů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru.
3. Nepřijmou-li členské státy funkčního bloku vzdušného prostoru plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru, oznámí Komisi pro informaci agregované výkonnostní cíle a zdůrazní shodu na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru s výkonnostními cíli celé Evropské unie.
Článek 6
Koordinace s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví (EASA)
Podle čl. 13a nařízení (ES) č. 549/2004 a v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 Komise vhodným způsobem koordinuje s EASA:
a)
aspekty bezpečnosti systému sledování výkonnosti, včetně stanovení, revize a plnění klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti a výkonnostních cílů celé Evropské unie v oblasti bezpečnosti a rovněž předkládání návrhů příslušných kroků a opatření po aktivaci varovného mechanismu;
b)
soulad klíčových ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů v oblasti bezpečnosti s plněním Evropského programu bezpečnosti letectví, který může být přijat Evropskou unií.
Článek 7
Trvání referenčního období
1. První referenční období pro systém sledování výkonnosti zahrnuje kalendářní roky 2012 až 2014 včetně. Další referenční období budou trvat pět kalendářních let, nebude-li změnou tohoto nařízení stanoveno jinak.
2. Stejné referenční období se vztahuje i na výkonnostní cíle celé Evropské unie a na vnitrostátní plány výkonnosti a výkonnostní cíle nebo plány výkonnosti a výkonnostní cíle funkčních bloků vzdušného prostoru.
Článek 8
Klíčové oblasti výkonnosti a ukazatele výkonnosti
1. Komise za účelem stanovení cílů podle čl. 11 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodne o případném doplnění nebo úpravě dalších klíčových oblastí výkonnosti v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení.
2. Pro účely stanovení cílů odpovídá každé klíčové oblasti výkonnosti jeden klíčový ukazatel výkonnosti nebo omezený počet klíčových ukazatelů výkonnosti. Výkonnost letových navigačních služeb se posuzuje za pomoci závazných cílů pro každý klíčový ukazatel výkonnosti.
3. Klíčové ukazatele výkonnosti pro stanovení cílů celé Evropské unie, vybrané pro každou klíčovou oblast výkonnosti, jsou uvedeny v příloze I oddíle 1.
4. Klíčové ukazatele výkonnosti používané za účelem stanovení vnitrostátních výkonnostních cílů nebo výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru jsou uvedeny v příloze I oddíle 2.
5. Klíčové ukazatele výkonnosti se během referenčního období nemění. Změny se přijímají změnou tohoto nařízení nejpozději šest měsíců před přijetím nových výkonnostních cílů celé Evropské unie.
6. Kromě klíčových oblastí výkonnosti a klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v tomto článku členské státy mohou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout o stanovení a používání doplňujících ukazatelů výkonnosti a výkonnostních cílů souvisejících s cíli uvedenými v příloze I oddíle 2 pro sledování vlastní výkonnosti a/nebo jako součásti jejich plánů výkonnosti. Tyto doplňující ukazatele a cíle jsou podpůrné pro dosažení cílů na úrovni celé Evropské unie a z toho vyplývajících vnitrostátních cílů nebo cílů na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru. Mohou například zahrnovat a popisovat veřejnou a vojenskou nebo meteorologickou dimenzi plánu výkonnosti. K doplňujícím ukazatelům a cílům mohou být připojeny příslušné systémy pobídek určených na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
KAPITOLA II
PŘÍPRAVA PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 9
Výkonnostní cíle celé Evropské unie
1. Komise přijme výkonnostní cíle celé Evropské unie v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 s přihlédnutím k odpovídajícím vstupům od vnitrostátních dozorových orgánů a po konzultaci se zúčastněnými stranami podle článku 10 uvedeného nařízení, případně s jinými příslušnými organizacemi a s Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví o bezpečnostních aspektech výkonnosti.
2. Komise navrhne cíle celé Evropské unie nejpozději patnáct měsíců před začátkem referenčního období a přijme je nejpozději dvanáct měsíců před začátkem referenčního období.
3. Komise spolu s přijetím výkonnostních cílů celé Evropské unie stanoví pro každý klíčový ukazatel výkonnosti varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení mohou být aktivovány varovné mechanismy uvedené v článku 18. Varovné prahové hodnoty pro klíčový ukazatel výkonnosti v oblasti efektivity nákladů zahrnují vývoj jak dopravy, tak i nákladů.
4. Komise doloží každý výkonnostní cíl celé Evropské unie popisem předpokladů a zdůvodněním použitým pro stanovení těchto cílů, jako je použití vstupů od vnitrostátních dozorových orgánů a jiných věcných údajů, dopravních prognóz a případně očekávaných úrovní efektivních stanovených nákladů pro Evropskou unii.
Článek 10
Vypracování plánů výkonnosti
1. Vnitrostátní dozorové orgány vypracují buď na vnitrostátní úrovni, nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující cíle, které jsou v souladu s výkonnostními cíli a hodnotícími kritérii celé Evropské unie uvedenými v příloze III. Rozhodne-li se dotčený členský stát zpracovat plán výkonnosti na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru podle čl. 5 odst. 1 a článku 2, bude pouze jeden plán výkonnosti na každý členský stát nebo na funkční blok vzdušného prostoru.
2. S cílem podpořit přípravu plánů výkonnosti vnitrostátní dozorové orgány zajistí:
a)
aby poskytovatelé letových navigačních služeb oznámili důležité složky svých obchodních plánů zpracovaných v souladu s cíli celé Evropské unie;
b)
konzultaci zúčastněných stran o plánu výkonnosti a výkonnostních cílech v souladu s článkem 10 nařízení (ES) 549/2004. Příslušné informace se zúčastněným stranám poskytnou nejpozději tři týdny před konzultační poradou.
3. Plány výkonnosti musí obsahovat zejména:
a)
dopravní prognózu vyjádřenou ve výkonových jednotkách určených pro každý rok referenčního období se zdůvodněním použitých čísel;
b)
stanovené náklady pro náklady letových navigačních služeb určené členským státem (členskými státy) podle ustanovení čl. 15 odst. 2 písm. a) a b) nařízení (ES) č. 550/2004;
c)
popis investic nezbytných pro dosažení výkonnostních cílů s popisem jejich důležitosti ve vztahu k evropskému hlavnímu plánu ATM a jejich soulad s hlavními oblastmi a zaměřením pokroku a změny podle ustanovení uvedeného nařízení;
d)
výkonnostní cíle v každé příslušné klíčové oblasti výkonnosti stanovené pro každý klíčový ukazatel výkonnosti na celé referenční období s ročními hodnotami používanými pro účely sledování a pobídek;
e)
popis veřejné a vojenské dimenze plánu s popisem výkonnosti v oblasti uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru (FUA - „flexible use of airspace“) za účelem zvýšení kapacity s náležitým zohledněním efektivnosti vojenských misí, a považuje-li se to za vhodné, odpovídající ukazatele výkonnosti a výkonnostní cíle odpovídající ukazatelům a cílům plánu výkonnosti;
f)
popis a zdůvodnění, jak jsou výkonnostní cíle podle bodu d) uvedeny v soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a jak k nim přispívají;
g)
jasné určení různých subjektů odpovědných za plnění cílů a jejich konkrétního příspěvku;
h)
popis mechanismů pobídek používaných vůči různým odpovědným subjektům s cílem podpořit dosažení cílů během referenčního období;
i)
opatření přijímaná vnitrostátními dozorovými orgány za účelem sledování, jak se výkonnostní cíle dosahují;
j)
popis výsledku konzultace zúčastněných stran, včetně otázek vznesených účastníky a také dohodnutých opatření.
4. Plány výkonnosti jsou založeny na šabloně uvedené v příloze II a mohou obsahovat doplňující ukazatele se souvisejícími cíli, pokud se tak členské státy rozhodnou podle čl. 8 odst. 6.
Článek 11
Systémy pobídek
1. Systémy pobídek používané členskými státy jako součást jejich plánu výkonnosti musí splňovat tyto obecné zásady:
a)
musí být efektivní, úměrné, věrohodné a nesmí se během referenčního období měnit;
b)
uplatňují se nediskriminačně a transparentně s cílem podpořit zlepšení ve výkonnosti poskytování služeb;
c)
jsou součástí právního prostředí, které znají všechny zúčastněné strany předem (ex ante), a uplatňují se během celého referenčního období;
d)
podporují jednání subjektů v souladu s vytyčenými cíli s ohledem na dosažení vysoké úrovně výkonnosti a plnění souvisejících cílů.
2. Pobídky týkající se bezpečnostních cílů se zaměřují na podporu nezbytnou k tomu, aby tyto cíle byly v plném rozsahu dosaženy a udrženy a aby bylo možno zvyšovat výkonnost v jiných klíčových ukazatelích výkonnosti. Nemají finanční povahu a sestávají z akčních plánů s termíny a/nebo souvisejícími opatřeními podle nařízení Komise (ES) č. 2096/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (10) a/nebo prováděcích pravidel vyplývajících z nařízení (ES) č. 216/2008.
3. Pobídky týkající se cílů v oblasti efektivity nákladů jsou finanční povahy a řídí se příslušnými ustanoveními článku 11 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 1794/2006. Skládají se z mechanismu sdílení rizik na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
4. Pobídky týkající se cílů kapacity mohou mít finanční nebo jinou povahu, např. plány nápravných opatření s termíny a souvisejícími opatřeními, které mohou zahrnovat odměny a pokuty přijaté členskými státy. Jsou-li pobídky finanční povahy, řídí se ustanoveními článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
5. Pobídky týkající se cílů životního prostředí mají podpořit dosažení požadovaných úrovní vlivu na životní prostředí a umožnit zvýšení výkonnosti v jiných klíčových oblastech výkonnosti. Jsou finanční nebo nefinanční povahy a rozhodují o nich členské státy s přihlédnutím k místním okolnostem.
6. Členské státy mohou kromě toho na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru stanovit nebo schválit systémy pobídek pro uživatele vzdušného prostoru podle ustanovení článku 12 nařízení (ES) č. 1794/2006.
KAPITOLA III
PŘIJETÍ PLÁNŮ VÝKONNOSTI
Článek 12
Počáteční přijetí plánů výkonnosti
Členské státy na návrh vnitrostátních dozorových orgánů přijmou na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plány výkonnosti obsahující závazné výkonnostní cíle a nejpozději do šesti měsíců po přijetí cílů celé Evropské unie je oznámí Komisi.
Článek 13
Posouzení plánů výkonnosti a revize cílů
1. Komise posuzuje plány výkonnosti, jejich cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a odpovídající příspěvek k nim na základě kritérií stanovených v příloze III s náležitým zohledněním vývoje souvislostí, k němuž mohlo dojít od data přijetí cílů celé Evropské unie do data posouzení plánu výkonnosti.
2. Pokud Komise zjistí, že výkonnostní cíle obsažené v plánu výkonnosti jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu.
3. Pokud Komise zjistí, že cíl(e) výkonnosti obsažený(é) v plánu výkonnosti není/nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do čtyř měsíců po obdržení plánu a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o vydání doporučení dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům), aby přijal(y) revidovaný(é) výkonnostní cíl(e). Toto rozhodnutí se přijme po konzultaci s dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) a musí v něm být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise.
4. Dotčený členský stát (dotčené členské státy) v tomto případě nejpozději do dvou měsíců po vydání doporučení přijme (přijmou) revidované výkonnostní cíle s náležitým zohledněním názorů Komise spolu s příslušnými opatřeními k dosažení těchto cílů a oznámí je Komisi.
Článek 14
Posouzení revidovaných výkonnostních cílů a přijetí nápravných opatření
1. Komise posoudí revidované výkonnostní cíle a zejména jejich soulad s výkonnostními cíli celé Evropské unie a příslušný příspěvek k nim do dvou měsíců po jejich oznámení na základě kritérií stanovených v příloze III.
2. Pokud Komise zjistí, že revidované cíle uvedené v čl. 13 odst. 4 jsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem přispívají, oznámí to členskému státu (členským státům) nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů.
3. Zjistí-li Komise, že revidované výkonnostní cíle a příslušná opatření nadále nejsou v souladu s cíli celé Evropské unie a že k nim odpovídajícím způsobem nepřispívají, může nejpozději do dvou měsíců po obdržení revidovaných cílů a v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout, že dotčený členský stát (dotčené členské státy) musí přijmout nápravná opatření.
4. V tomto rozhodnutí musí být přesně určeno, který cíl (které cíle) musí být revidován(y), a musí obsahovat zdůvodnění posouzení Komise. Může obsahovat úroveň výkonnosti očekávanou u těchto cílů, aby se dotčenému členskému státu (dotčeným členským státům) umožnilo přijmout příslušná nápravná opatření a/nebo může zahrnovat doporučení vhodných opatření.
5. Nápravná opatření přijatá dotčeným členským státem (dotčenými členskými státy) se nejpozději do dvou měsíců po rozhodnutí Komise oznámí Komisi spolu s informacemi uvádějícími, jak je zajištěn soulad s rozhodnutím Komise.
Článek 15
Plány výkonnosti a výkonnostní cíle po začátku referenčního období
Plány výkonnosti nebo nápravná opatření přijatá po začátku referenčního období jako výsledek použití postupů stanovených v článcích 13 a 14 se plní se zpětnou platností počínaje prvním dnem referenčního období.
Článek 16
Revize cílů celé Evropské unie
1. Komise může v souladu s postupem uvedeným v čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 rozhodnout o revizi cílů celé Evropské unie:
a)
před začátkem referenčního období, má-li přesvědčivé důkazy, že počáteční údaje, předpoklady a zdůvodnění použité pro stanovení cílů celé Evropské unie již neplatí;
b)
během referenčního období jako výsledek použití varovného mechanismu uvedeného v článku 18.
2. Revize cílů celé Evropské unie může mít za následek změnu existujících plánů výkonnosti. V tomto případě může Komise rozhodnout o příslušné úpravě časového harmonogramu uvedeného v kapitole II a III tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
SLEDOVÁNÍ DOSAŽENÍ VÝKONNOSTI
Článek 17
Průběžné sledování a podávání zpráv
1. Vnitrostátní dozorové orgány a Komise sledují na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru plnění plánů výkonnosti. Pokud se cíle během referenčního období neplní, vnitrostátní dozorové orgány učiní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti v zájmu nápravy situace. Za tímto účelem se v plánu výkonnosti použijí roční hodnoty.
2. Potvrdí-li Komise značný a vytrvalý pokles výkonnosti v členském státě nebo funkčním bloku vzdušného prostoru, který se dotýká jiných států zúčastněných na jednotném evropském nebi a/nebo celém evropském vzdušném prostoru, může požádat dotčené členské státy a vnitrostátní dozorový orgán nebo dozorový orgán funkčního bloku vzdušného prostoru či dotčený subjekt, aby vymezily, přijaly a sdělily Komisi příslušná opatření k dosažení cílů stanovených ve svých plánech výkonnosti.
3. Členské státy podávají Komisi zprávu o sledování plánů výkonnosti a výkonnostních cílů vnitrostátními dozorovými orgány nebo dozorovými orgány funkčních bloků vzdušného prostoru nejméně jednou ročně a v případě rizika, že výkonnostních cílů nebude dosaženo. Komise podá Výboru pro jednotné nebe nejméně jednou ročně zprávu o dosažení výkonnostních cílů.
Článek 18
Varovné mechanismy
1. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států, je na úrovni Evropské unie dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, Komise v konzultaci s členskými státy prostřednictvím Výboru pro jednotné nebe přezkoumá situaci a do třech měsíců předloží návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi výkonnostních cílů celé Evropské unie a jako důsledek i revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
2. V případě, že kvůli okolnostem, které nebylo možno na začátku období předvídat a které jsou nepřekonatelné a mimo kontrolu členských států a subjektů, na které se výkonnostní cíle vztahují, je na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru dosaženo varovných prahových hodnot uvedených v čl. 9 odst. 3, vnitrostátní dozorový orgán nebo dotčený subjekt ve spolupráci s Komisí přezkoumá situaci a do třech měsíců může předložit návrhy na příslušná opatření, která mohou zahrnovat revizi vnitrostátních výkonnostních cílů a výkonnostních cílů funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. Členské státy mohou na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru rozhodnout, že přijmou varovné prahové hodnoty odlišné od těch, které jsou uvedeny v čl. 9 odst. 3, aby byly zohledněny místní okolnosti a specifika. V takovém případě se tyto prahové hodnoty stanoví v plánech výkonnosti a v souladu s prahovými hodnotami přijatými podle čl. 9 odst. 3. Odchylky musí být podpořeny podrobným zdůvodněním. Jsou-li prahové hodnoty aktivovány, použije se postup uvedený v bodě 2.
4. Pokud použití varovného mechanismu zahrnuje revizi plánů výkonnosti a výkonnostních cílů, Komise takovou revizi usnadní příslušnou úpravou časového harmonogramu použitelného v souladu s postupem uvedeným v kapitole II a III tohoto nařízení.
Článek 19
Usnadnění kontroly dodržování požadavků
Poskytovatelé letových navigačních služeb usnadní inspekce a průzkumy prováděné Komisí a vnitrostátním dozorovým orgánem (vnitrostátními dozorovými orgány) odpovědným(i) za dohled, uznaným subjektem, který jedná jménem uvedených orgánů, případně agenturou EASA, včetně kontrol na místě. Aniž jsou dotčeny pravomoci dohledu udělené vnitrostátním dozorovým orgánům a agentuře EASA, oprávněné osoby jsou zmocněny:
a)
zkoumat v souvislosti se všemi klíčovými oblastmi výkonnosti příslušné dokumenty a jiný materiál týkající se stanovení plánů výkonnosti a výkonnostních cílů;
b)
zhotovovat kopie či výpisy z takových dokumentů;
c)
žádat na místě o ústní vysvětlení.
Tyto inspekce a šetření se provádějí v souladu s platnými postupy členského státu, ve kterém jsou prováděny.
KAPITOLA V
SHROMAŽĎOVÁNÍ, POTVRZENÍ PLATNOSTI, OVĚŘENÍ, HODNOCENÍ A ŠÍŘENÍ INFORMACÍ TÝKAJÍCÍCH SE VÝKONNOSTI LETECKÉ NAVIGACE PRO JEDNOTNÉ EVROPSKÉ NEBE
Článek 20
Sběr a potvrzení platnosti údajů pro přezkum výkonnosti
1. Kromě údajů, které již shromáždila Komise prostřednictvím jiných nástrojů Evropské unie a které lze rovněž použít pro přezkum výkonnosti, vnitrostátní orgány, poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letišť a letečtí dopravci zajistí, aby Komisi byly předloženy údaje uvedené v příloze IV v souladu s požadavky stanovenými v této příloze.
2. Vnitrostátní orgány mohou úplně či zčásti delegovat nebo upravit úkol poskytování údajů mezi vnitrostátními dozorovými orgány, poskytovateli letových navigačních služeb, provozovateli letišť a koordinátory letišť, aby se zohlednila místní specifika a existující kanály pro podávání zpráv.
3. Poskytovatelé údajů učiní nezbytná opatření k zajištění kvality, potvrzení platnosti a včasného předání údajů, včetně důkazů o kontrole kvality a postupu potvrzení platnosti, vysvětlení na konkrétní žádost Evropské komise týkající se kvality údajů, případně plánů opatření ke zvýšení kvality údajů. Údaje se předkládají bezplatně, případně v elektronické podobě, s použitím formátu stanoveného Komisí.
4. Komise posoudí kvalitu a potvrdí platnost údajů předaných podle odstavce 1. Pokud údaje nelze náležitě použít k přezkumu výkonnosti, může Komise přijmout příslušná opatření k posouzení a zvýšení kvality údajů ve spolupráci s členskými státy a zejména s jejich vnitrostátními dozorovými orgány.
5. Pro účely tohoto nařízení se údaje o výkonnosti uvedené v odstavci 1, které již byly předloženy organizaci Eurocontrol, považují za údaje předložené Komisi. Není-li tomu tak, Komise a Eurocontrol učiní nezbytná opatření k zajištění, aby údaje byly Komisi poskytnuty podle stejných požadavků jako v odstavci 3.
6. Když budou stanoveny nové požadavky na údaje nebo když se očekává jejich nedostatečná kvalita, Komise může provést pilotní studie, které by měly členské státy dobrovolně dokončit dříve, než budou změnou tohoto nařízení zavedeny nové požadavky na údaje. Tyto pilotní studie se uskuteční za účelem posouzení proveditelnosti sběru příslušných údajů, přičemž se zváží přínosy dostupnosti údajů v porovnání s náklady na jejich sběr a zatížením respondentů.
Článek 21
Šíření informací
1. Komise šíří obecné informace pro účely cílů stanovených v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004 v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (11), zejména s článkem 4 uvedeného nařízení, a v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 550/2004.
2. Informace uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) jsou veřejně přístupné dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
3. Výroční zprávy uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. k) jsou přístupné veřejnosti. Odkaz na tyto zprávy bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Komise může rozhodnout o pravidelném předkládání dalších obecných informací dotčeným zúčastněným stranám zejména elektronickými prostředky.
4. Cíle celé Evropské unie uvedené v článku 9 a odkaz na přijaté plány výkonnosti uvedené v kapitole III budou přístupné veřejnosti a zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie.
5. Jednotlivý přístup ke konkrétním informacím, jako jsou validované údaje a statistiky, bude umožněn poskytovateli údajů, kterého se informace a činnosti přímo týkají.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Řízení o odvolání
Členské státy zajistí, aby rozhodnutí učiněná v souladu s tímto nařízením byla řádně odůvodněná a aby byla předmětem účinného přezkumu a/nebo řízení o odvolání.
Článek 23
Přechodná opatření
Rozhodnou-li se členské státy přijmout během prvního referenčního období plán výkonnosti s cíli na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, zajistí,
a)
aby plán od 1. ledna jednoho z let referenčního období nahradil vnitrostátní plány;
b)
aby trvání plánu nepřekročilo zbývající délku referenčního období;
c)
aby plán prokázal, že výkonnostní cíle jsou nejméně tak náročné jako všechny dřívější vnitrostátní cíle dohromady.
Článek 24
Přezkum systému
Komise do 1. července 2013 přezkoumá efektivnost postupu. Komise bude do konce roku 2014 a i poté pravidelně přezkoumávat systém sledování výkonnosti a zejména analyzovat dopad, účinnost a rozsah tohoto systému s náležitým zohledněním práce, kterou v této oblasti vykonává ICAO.
Článek 25
Změny nařízení (ES) č. 2096/2005
Nařízení (ES) č. 2096/2005 se mění takto:
1)
Oddíl 2.2 přílohy I se nahrazuje tímto:
„2.2 Řízení organizace
Poskytovatel letové navigační služby vytváří obchodní plán zahrnující období nejméně pěti let. Tento obchodní plán:
a)
stanovuje celkové záměry a cíle poskytovatele letové navigační služby a strategii pro jejich dosažení v souladu s jakýmkoli celkovým dlouhodobějším plánem poskytovatele a příslušnými požadavky Evropské unie souvisejícími s vývojem infrastruktury nebo jiné technologie;
b)
obsahuje příslušné výkonnostní cíle z hlediska bezpečnosti, kapacity, životního prostředí a případně efektivity nákladů.
Informace obsažené v bodě a) a b) musí být v souladu s vnitrostátním plánem výkonnosti nebo plánem výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedeným v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, a pokud jde o údaje o bezpečnosti, musí být v souladu se státním programem pro bezpečnost uvedeným ve standardu 2.27.1 přílohy 11 organizace ICAO, změna 47B-A ze dne 20. července 2009.
Poskytovatel letové navigační služby předkládá zdůvodnění bezpečnosti a obchodní zdůvodnění hlavních investičních projektů, popřípadě včetně odhadovaného dopadu na příslušné výkonnostní cíle uvedené v bodě 2.2 písm. b), a určuje investice vyplývající z právních požadavků spojených s prováděním SESAR.
Poskytovatel letových navigačních služeb vytváří roční plán zahrnující nadcházející rok, ve kterém jsou dále upřesněny rysy obchodního plánu a popsány jeho veškeré změny.
Roční plán zahrnuje následující ustanovení o úrovni a kvalitě služby, jako např. očekávané úrovni týkající se kapacity, bezpečnosti, životního prostředí a případně efektivity nákladů:
a)
informace o zavádění nové infrastruktury nebo jiném vývoji a prohlášení o tom, jak bude přispívat ke zlepšení výkonnosti poskytovatele letových navigačních služeb, včetně úrovně a kvality služeb;
b)
výkonnostní ukazatele odpovídající vnitrostátnímu plánu výkonnosti nebo plánu výkonnosti funkčních bloků vzdušného prostoru uvedenému v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004, na základě kterých lze přiměřeně posuzovat úroveň výkonnosti a kvalitu služby;
c)
informace o předpokládaných opatřeních ke zmírnění bezpečnostního rizika určeného v bezpečnostním plánu poskytovatele letových navigačních služeb, včetně ukazatelů bezpečnosti za účelem sledování bezpečnostního rizika a případně odhadnutých nákladů na opatření k jeho zmírnění;
d)
očekávané krátkodobé finanční postavení poskytovatele služby, jakož i veškeré změny obchodního plánu nebo dopady na obchodní plán.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní pro Komisi na její žádost obsah té části obchodního a ročního plánu, která se týká výkonnosti, na základě podmínek stanovených vnitrostátním dozorovým orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
2)
Oddíl 9 přílohy I se nahrazuje tímto:
„9. POŽADAVKY PRO PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Poskytovatel letových navigačních služeb musí být schopen podat příslušnému vnitrostátnímu dozorovému orgánu výroční zprávu o svých činnostech. Aniž je dotčen článek 12 nařízení (ES) č. 550/2004, tato zpráva zahrnuje finanční výsledky poskytovatele, jakož i provozní výkon a všechny další významné činnosti a vývoj, zejména v oblasti bezpečnosti.
Výroční zpráva obsahuje nejméně:
-
posouzení úrovně výkonnosti vytvářené služby,
-
výkon poskytovatele letových navigačních služeb ve srovnání s výkonnostními cíli uvedenými v obchodním plánu, přičemž se srovná skutečný výkon s ročním plánem pomocí výkonnostních ukazatelů uvedených v ročním plánu,
-
vysvětlení odchylek od cílů a stanovení opatření k překlenutí rozdílu během referenčního období uvedeného v článku 11 nařízení (ES) č. 549/2004,
-
vývoj provozu a infrastruktury,
-
finanční výsledky, pokud nejsou zveřejňovány samostatně podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 550/2004,
-
informace o formálním konzultačním procesu s uživateli služeb poskytovatele,
-
informace o politice lidských zdrojů poskytovatele.
Poskytovatel letových navigačních služeb zveřejní obsah výroční zprávy pro Evropskou komisi na její žádost a pro veřejnost na základě podmínek, které stanoví vnitrostátní dozorový orgán v souladu s vnitrostátními právními předpisy.“
Článek 26
Vstup v platnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Kapitola V se použije od 1. ledna 2011. První referenční období bude zahájeno od 1. ledna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 2010.
VERORDENING (EU) Nr. 691/2010 VAN DE COMMISSIE
van 29 juli 2010
tot vaststelling van een prestatieregeling voor luchtvaartnavigatiediensten en netwerkfuncties en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2096/2005 tot vaststelling van de gemeenschappelijke eisen voor de verlening van luchtvaartnavigatiediensten
(Voor de EER relevante tekst)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gelet op het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gelet op Verordening (EG) nr. 549/2004 van het Europees Parlement en de Raad van 10 maart 2004 tot vaststelling van het kader voor de totstandkoming van het gemeenschappelijke Europese luchtruim („de kaderverordening”) (1), en met name op artikel 11,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Krachtens Verordening (EG) nr. 549/2004 moeten uitvoeringsvoorschriften worden vastgesteld voor de prestatieregeling voor luchtvaartnagivatiediensten en netwerkfuncties.
(2)
De prestatieregeling moet bijdragen tot de duurzame ontwikkeling van het systeem voor luchtvervoer door het verbeteren van de algemene efficiëntie van de luchtvaartnavigatiediensten op prestatiekerngebieden zoals veiligheid, milieu, capaciteit en kostenefficiëntie, overeenkomstig de in het prestatiekader van het masterplan inzake luchtverkeersbeveiliging aangemerkte gebieden, en dat alles met het oog op de prioritaire veiligheidsdoelstellingen.
(3)
De prestatieregeling moet indicatoren en bindende doelen voor prestatiekerngebieden bevatten, waardoor de geëiste veiligheidsniveaus ten volle worden bereikt en gehandhaafd, en moet tegelijkertijd het stellen van prestatiedoelen op andere prestatiekerngebieden mogelijk maken.
(4)
De prestatieregeling moet worden uitgewerkt en toegepast met een langetermijnvisie op de maatschappelijke doelstellingen van hoog niveau.
(5)
De prestatieregeling moet luchtvaartnavigatiediensten volgens een gate-to-gateprincipe, met inbegrip van luchthavens, benaderen om de algemene prestaties van het netwerk te verbeteren.
(6)
Bij de voorbereiding en de monitoring van het prestatieplan moet gedegen rekening worden gehouden met de interdependenties tussen de nationale niveaus en de niveaus van de functionele luchtruimblokken enerzijds en het netwerkniveau anderzijds, alsook met de interdependenties tussen de prestatiedoelen, en dat alles met het oog op de prioritaire veiligheidsdoelstellingen.
(7)
De prestatieplannen moeten een weerslag bevatten van de door de lidstaten voor de duur van de referentieperiode aangegane verbintenis om de doelstellingen van het gemeenschappelijke Europese luchtruim en het evenwicht tussen de behoeften van alle luchtruimgebruikers en de levering van diensten door de verleners van luchtvaartnavigatiediensten te bereiken.
(8)
Nationale toezichthoudende autoriteiten spelen een sleutelrol bij het implementeren van de prestatieregeling. De lidstaten moeten daarom zorgen dat zij in staat zijn om die extra verantwoordelijkheden doeltreffend uit te oefenen.
(9)
De prestatieplannen moeten een beschrijving bevatten van de maatregelen, zoals stimuleringsregelingen, gericht op het begeleiden van de belanghebbende partijen naar het verbeteren van de prestaties op nationaal niveau, het niveau van de luchtruimblokken en Europees niveau.
(10)
In omstandigheden die niet te voorzien waren op het moment van het aannemen van de prestatieplannen, die onoverkomelijk zijn en ontsnappen aan de controle van de lidstaten en de entiteiten waarvoor de prestatiedoelen gelden, moet het invoeren van passende waarschuwingsmechanismen het mogelijk maken om adequate maatregelen te implementeren, die gericht zijn op het in stand houden van de veiligheidsvoorwaarden en de continuïteit van de dienstverlening.
(11)
Er moeten doeltreffende raadplegingen van de belanghebbende partijen op nationaal niveau en/of op het niveau van de functionele luchtruimblokken, alsook op het niveau van de Europese Unie plaatsvinden.
(12)
Met het oog op de doeltreffendheid van militaire missies zijn de civiel-militaire samenwerking en coördinatie van het grootste belang bij het nastreven van de prestatiedoelen.
(13)
Het prestatieplan mag geenszins afbreuk doen aan de bepalingen van artikel 13 van Verordening (EG) nr. 549/2004, die erop gericht zijn essentiële belangen op het gebied van het veiligheidsbeleid of het defensiebeleid te beschermen.
(14)
Prestatiekernindicatoren moeten worden geselecteerd vanwege hun specifieke en meetbare karakter en omdat ze de toewijzing van verantwoordelijkheid voor het bereiken van prestatiedoelen mogelijk maken. De bijbehorende doelen moeten haalbaar, realistisch en tijdig zijn en erop gericht zijn de duurzame prestaties van luchtvaartnavigatiediensten doeltreffend te sturen.
(15)
Het implementeren van bindende prestatiedoelen ondersteund met stimuleringsmaatregelen die van financiële aard kunnen zijn, vergt een gepaste aansluiting bij Verordening (EG) nr. 1794/2006 van de Commissie van 6 december 2006 tot vaststelling van een gemeenschappelijk heffingenstelsel voor luchtvaartnavigatiediensten (2).
(16)
De ontwikkeling en de tenuitvoerlegging van prestatiekernindicatoren en van prestatiedoelen vereisen de gepaste consistentie met de beveiligingsdoelen en -standaarden vastgesteld in Verordening (EG) nr. 216/2008 van het Europese Parlement en de Raad van 20 februari 2008 tot vaststelling van gemeenschappelijke regels op het gebied van burgerluchtvaart en tot oprichting van een Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart, houdende intrekking van Richtlijn 91/670/EEG van de Raad, Verordening (EG) nr. 1592/2002 en Richtlijn 2004/36/EG (3), en de uitvoeringsbepalingen daarvan, samen met de maatregelen die door de Europese Unie zijn genomen voor het bereiken en handhaven van die doelen.
(17)
Tijdens de referentieperioden moet een doeltreffend proces voor de monitoring van de prestaties worden geïntroduceerd om te verzekeren dat de prestaties zo evolueren dat de doelen bereikt kunnen worden en dat indien nodig passende maatregelen kunnen worden vastgesteld.
(18)
Bij het vaststellen van EU-wijde prestatiedoelen voor de eerste referentieperiode, moet de Commissie terdege rekening houden met de feitelijke financiële situatie van de verleners van luchtvaartnavigatiediensten, in het bijzonder als gevolg van de kostenbesparende maatregelen die met name sinds 2009 al werden genomen, alsook van mogelijk te veel of te weinig geïnde en-routeheffingen die over te dragen zijn van voorgaande jaren. Er moet ook terdege rekening worden gehouden met de al geboekte vooruitgang door de bestaande functionele luchtruimblokken.
(19)
Op grond van artikel 11, lid 1, van Verordening (EG) nr. 549/2004 moet deze verordening ook van toepassing zijn op de in artikel 6 van Verordening (EG) nr. 551/2004 van het Europees Parlement en de Raad (4) bedoelde netwerkfuncties voor luchtverkeersbeveiliging, door middel van een daarvoor bestemde wijziging van de onderhavige verordening.
(20)
De in deze verordening vastgestelde maatregelen zijn in overeenstemming met de opinie van het Single Sky-comité,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
HOOFDSTUK I
ALGEMENE BEPALINGEN
Artikel 1
Onderwerp en toepassingsgebied
1. Bij deze verordening worden de nodige maatregelen vastgesteld voor de verbetering van de algemene prestaties van de luchtvaartnavigatiediensten en netwerkfuncties in de regio’s van ICAO EUR en AFI waar de lidstaten verantwoordelijk zijn voor het verlenen van luchtvaartnavigatiediensten om te voorzien in de behoeften van alle luchtruimgebruikers.
2. Met het oog op het stellen van doelen is deze verordening van toepassing op de luchtvaartnavigatiediensten die worden geleverd door de overeenkomstig artikel 8 van Verordening (EG) nr. 550/2004 van het Europees Parlement en de Raad (5) aangewezen verleners van luchtverkeersdiensten en door de overeenkomstig artikel 9, lid 1, van die verordening aangewezen verleners van meteorologische diensten.
3. De lidstaten kunnen besluiten deze verordening niet toe te passen op naderingsluchtverkeersnavigatiediensten die worden verleend op luchthavens met minder dan 50 000 commerciële luchtvervoersbewegingen per jaar. Zij stellen de Commissie daarvan in kennis. Wanneer geen van de luchthavens in een lidstaat de drempel van 50 000 commerciële luchtvervoersbewegingen haalt, zijn de prestatiedoelen ten minste van toepassing op de luchthaven met de meeste commerciële luchtvervoersbewegingen.
4. Wanneer een lidstaat oordeelt dat het geheel of een gedeelte van zijn naderingsluchtverkeersnavigatiediensten onderworpen is aan marktomstandigheden, moet hij, overeenkomstig de in artikel 1, lid 6, van Verordening (EG) nr. 1794/2006 vastgestelde procedures en met de steun van de nationale toezichthoudende autoriteit, niet later dan 12 maanden voor het begin van elke referentieperiode nagaan of aan de in bijlage 1 van die verordening vastgestelde voorwaarden is voldaan. Wanneer de lidstaat vaststelt dat aan die voorwaarden is voldaan, kan hij, ongeacht het aantal uitgevoerde commerciële luchtvervoersbewegingen, besluiten bepaalde kosten op grond van die verordening niet vast te stellen en geen bindende doelen voor de kosteneffectiviteit van die diensten toe te passen.
5. Op grond van artikel 11, lid 6, onder c), ii), van Verordening (EG) nr. 549/2004 en artikel 15, lid 2, onder a) en b), van Verordening (EG) nr. 550/2004, en onverminderd artikel 4, lid 2, van de onderhavige verordening, is het stellen van kosteneffectiviteitsdoelen van toepassing op alle vastgestelde kosten die verhaalbaar zijn op luchtruimgebruikers.
6. De lidstaten kunnen deze verordening ook toepassen:
a)
in het luchtruim dat onder hun verantwoordelijkheid valt in andere ICAO-regio’s, op voorwaarde dat zij de Commissie en de andere lidstaten daarvan in kennis stellen, en onverminderd de rechten en plichten van de lidstaten op grond van het in 1944 in Chicago ondertekende Verdrag inzake de internationale burgerluchtvaart (het „Verdrag van Chicago”);
b)
op verleners van luchtvaartnavigatiediensten die de toestemming hebben gekregen om luchtvaartnavigatiediensten te verlenen zonder certificaat, overeenkomstig artikel 7, lid 5, van Verordening (EG) nr. 550/2004.
7. In afwijking van de voorzieningen betreffende de bescherming van informatie van Richtlijn 2003/42/EG van het Europees Parlement en de Raad (6) en de Uitvoeringsverordeningen (EG) nr. 1321/2007 (7) en (EG) nr. 1330/2007 (8) van de Commissie, gelden de in hoofdstuk V vastgestelde verplichtingen inzake informatieverstrekking voor nationale autoriteiten, verleners van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenbeheerders, luchthavencoördinatoren en luchtvaartmaatschappijen onder de in bijlage IV vastgestelde voorwaarden.
Artikel 2
Definities
Voor de toepassing van deze verordening gelden de definities van artikel 2 van Verordening (EG) nr. 549/2004.
Daarnaast zijn de volgende definities van toepassing:
a) „luchthavenbeheerder”: het „beheersorgaan van een luchthaven” zoals gedefinieerd in Verordening (EEG) nr. 95/93 van de Raad van 18 januari 1993 betreffende gemeenschappelijke regels voor de toewijzing van „slots” op communautaire luchthavens (9);
b) „data”: kwalitatieve, kwantitatieve en andere relevante informatie over luchtvaartnavigatieprestaties verzameld en systematisch verwerkt door, of in opdracht van, de Commissie met het oog op de implementatie van de prestatieregeling;
c) „prestatie-indicatoren”: de indicatoren die worden gebruikt voor de monitoring, benchmarking en beoordeling van prestaties;
d) „prestatiekernindicatoren”: de prestatie-indicatoren die worden gebruikt voor het stellen van prestatiedoelen;
e) „commerciële luchtvervoersbewegingen”: de som van de starts en de landingen waarbij tegen vergoeding of betaling van huur passagiers, vracht of post worden vervoerd, berekend als een gemiddelde van de drie jaar voorafgaand aan de vaststelling van het prestatieplan, ongeacht de maximale startmassa en het aantal gebruikte passagierszitplaatsen;
f) „bindend doel”: een prestatiedoel dat door de lidstaten is aangenomen als deel van een prestatieplan op nationaal niveau of op niveau van de luchtruimblokken en waarvoor een stimuleringsregeling geldt die voorziet in beloningen, ontradende maatregelen en/of corrigerende actieplannen;
g) „luchtvaartmaatschappij”: een luchtvervoersonderneming met een geldige exploitatievergunning die door een lidstaat is afgegeven overeenkomstig het recht van de Europese Unie;
h) „vertegenwoordiger van de luchtruimgebruikers”: een rechtspersoon of entiteit die de belangen van een of meer categorieën van gebruikers van luchtvaartnavigatiediensten vertegenwoordigt;
i) „bepaalde kosten”: kosten zoals gedefinieerd in artikel 15, lid 2, onder a) en b), van Verordening (EG) nr. 550/2004;
j) „nationale autoriteiten”: de regelgevende autoriteiten op nationaal niveau of op het niveau van de luchtruimblokken die hun kosten kunnen verhalen op de luchtruimgebruikers wanneer die kosten voortvloeien uit het verlenen van luchtvaartnavigatiediensten overeenkomstig artikel 5, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1794/2006;
k) „cultuur van billijkheid”: een cultuur waarbij „front line operators” of anderen niet worden gestraft voor acties, nalatigheden of beslissingen van hen die in overeenstemming zijn met hun ervaring en training, maar waarbij grove nalatigheid, opzettelijke overtredingen en destructieve acties niet worden getolereerd;
l) „luchthavencoördinator”: de functie die in het leven is geroepen in gecoördineerde luchthavens overeenkomstig Verordening (EEG) nr. 95/93;
m) „prestatiemonitoring”: het ononderbroken proces van het verzamelen en analyseren van gegevens om de reële output van een systeem te toetsen aan vooraf gedefinieerde doelen.
Artikel 3
Prestatiebeoordelingsorgaan
1. Wanneer de Commissie beslist om een prestatiebeoordelingsorgaan aan te wijzen om de tenuitvoerlegging van de prestatieregeling te ondersteunen, zal een dergelijke toewijzing voor een vaste termijn zijn in overeenstemming met de referentieperioden.
2. Het prestatiebeoordelingsorgaan heeft de gepaste competentie en onpartijdigheid om de taken die het van de Commissie heeft gekregen, onafhankelijk uit te voeren, in het bijzonder bij de toepasselijke prestatiekernindicatoren.
3. Het prestatiebeoordelingsorgaan ondersteunt de Commissie bij de tenuitvoerlegging van de prestatieregeling, in het bijzonder bij de volgende taken:
a)
het verzamelen, onderzoeken, valideren en verspreiden van relevante gegevens over prestaties;
b)
het definiëren van nieuwe of het aanpassen van bestaande prestatiekerngebieden in overeenstemming met de gebieden die zijn aangemerkt in het prestatiekader van het masterplan inzake luchtverkeersbeveiliging (ATM-masterplan), zoals bedoeld in artikel 8, lid 1, en de bijbehorende prestatiekernindicatoren;
c)
voor de tweede referentieperiode en daarna, het definiëren van de gepaste prestatiekernindicatoren om in alle prestatiekerngebieden de prestaties van de netwerkfuncties en van de luchtvaartnavigatiediensten, zowel in en-routediensten als in naderingsluchtverkeersdiensten te dekken;
d)
het opstellen of het herzien van EU-wijde prestatiedoelen;
e)
het vaststellen van de drempels voor het activeren van de waarschuwingsmechanismen als bedoeld in artikel 9, lid 3;
f)
het beoordelen van de consistentie van de aangenomen prestatieplannen, inclusief prestatiedoelen, met de EU-wijde doelen;
g)
in voorkomend geval, het beoordelen van de consistentie van de krachtens artikel 18, lid 3, vastgestelde waarschuwingsdrempels met de in artikel 9, lid 3, bedoelde EU-wijde waarschuwingsdrempels;
h)
in voorkomend geval, het beoordelen van de herziene prestatiedoelen of de corrigerende maatregelen die door de betrokken lidstaten zijn genomen;
i)
het monitoren, benchmarken en beoordelen van de prestaties van luchtvaartnavigatiediensten, op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken, en op het niveau van de Europese Unie;
j)
het monitoren, benchmarken en beoordelen van de prestaties van de netwerkfuncties;
k)
het continu beoordelen van de algemene prestaties van het ATM-netwerk, inclusief het voorbereiden van de jaarverslagen voor het Single Sky-comité;
l)
het beoordelen van de mate waarin de prestatiedoelen zijn bereikt aan het einde van elke referentieperiode met het oog op het voorbereiden van de volgende periode.
4. Op verzoek van de Commissie zal het prestatiebeoordelingsorgaan ad-hocinformatie of -rapporten verstrekken over prestatiegerelateerde kwesties.
5. Het prestatiebeoordelingsorgaan kan bij de Commissie verslag uitbrengen en aanbevelingen indienen inzake verbeteringen aan de regeling.
6. Wat de relaties met de nationale toezichthoudende autoriteiten betreft, geldt het volgende:
a)
om zijn taak van continue monitoring van de algemene prestaties van het ATM-netwerk uit te oefenen, ontvangt het prestatiebeoordelingsorgaan van de nationale toezichthoudende autoriteiten de noodzakelijke informatie over de prestatieplannen op nationaal niveau of op het niveau van de functionele luchtruimblokken;
b)
het prestatiebeoordelingsorgaan ondersteunt de nationale toezichthoudende autoriteiten, op hun vraag, met een onafhankelijke beoordeling van prestatieproblemen op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken, zoals feitelijke vergelijkingen tussen verleners van luchtvaartnavigatiediensten die in soortgelijke omstandigheden opereren (benchmarking), analysen van prestatieveranderingen tijdens de voorgaande 5 jaar of analysen van prognoses;
c)
de nationale toezichthoudende autoriteiten kunnen de hulp van het prestatiebeoordelingsorgaan inroepen om reeksen richtwaarden te definiëren voor het stellen van doelen op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken, met inachtneming van de Europese dimensie. Dergelijke waarden zijn beschikbaar voor nationale toezichthoudende autoriteiten, leveranciers van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenoperatoren en luchtruimgebruikers.
7. Het prestatiebeoordelingsorgaan werkt in voorkomend geval samen met het Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart voor de in lid 3 vermelde taken voor zover die verband houden met de veiligheid, om de consistentie te garanderen met de doelen en standaarden die zijn vastgesteld en geïmplementeerd overeenkomstig Verordening (EG) nr. 216/2008.
8. Om zijn taak van continue monitoring van de algemene prestaties van het netwerk voor luchtverkeersbeveiliging uit te oefenen, ontwikkelt het prestatiebeoordelingsorgaan gepaste werkregelingen met de leveranciers van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenoperatoren, luchthavencoördinatoren en luchtvaartmaatschappijen.
Artikel 4
Nationale toezichthoudende autoriteiten
1. De nationale toezichthoudende autoriteiten zijn verantwoordelijk voor de uitwerking, op nationaal niveau of op het niveau van de functionele luchtruimblokken, van de prestatieplannen, het prestatietoezicht en de monitoring van prestatieplannen en -doelen. Zij voeren die taken onpartijdig, onafhankelijk en op transparante wijze uit.
2. De lidstaten zorgen ervoor dat de nationale toezichthoudende autoriteiten beschikken over of toegang hebben tot de nodige middelen en mogelijkheden op alle prestatiekerngebieden om de in deze verordening vastgestelde taken uit te voeren met inbegrip van de onderzoeksbevoegdheden voor de uitvoering van de in artikel 19 bedoelde taken.
3. Wanneer een lidstaat meer dan één nationale toezichthoudende autoriteit heeft, meldt zij aan de Commissie welke nationale toezichthoudende autoriteit verantwoordelijk is voor de nationale coördinatie en voor de relaties met de Commissie voor de tenuitvoerlegging van deze verordening.
Artikel 5
Functionele luchtruimblokken
1. De lidstaten stimuleren een nauwe samenwerking tussen hun nationale toezichthoudende autoriteiten om een prestatieplan op het niveau van de functionele luchtruimblokken tot stand te brengen.
2. Wanneer lidstaten beslissen om een prestatieplan met betrekking tot functionele luchtruimblokken vast te stellen:
a)
zorgen zij dat het prestatieplan overeenstemt met het model in bijlage II;
b)
melden zij aan de Commissie welke nationale toezichthoudende autoriteit of nationaal toezichthoudend orgaan verantwoordelijk is voor de coördinatie binnen het functionele luchtruimblok en voor de relaties met de Commissie voor de implementatie van het prestatieplan;
c)
nemen zij gepaste maatregelen om ervoor te zorgen dat:
i)
één doel wordt gedefinieerd voor elke prestatiekernindicator;
ii)
de in artikel 11, lid 3, onder d), van Verordening (EG) nr. 549/2004 bedoelde maatregelen worden vastgesteld en toegepast tijdens de referentieperiode wanneer de doelen niet worden gehaald. Daarvoor moeten de jaarwaarden in het prestatieplan worden gebruikt;
iii)
de consequenties die verbonden zijn aan het bereiken of het niet-bereiken van de doelen op gepaste wijze worden toegewezen binnen het functionele luchtruimblok;
d)
dragen zij een gedeelde verantwoordelijkheid voor het bereiken van de prestatiedoelen voor het functionele luchtruimblok zijn vastgesteld;
e)
zorgen zij, indien geen gemeenschappelijke heffingszone is vastgesteld in de zin van artikel 4 van Verordening (EG) 1794/2006, voor een aggregatie van de nationale kosteneffectiviteitsdoelen en geven zij ter informatie een totaalcijfer als bewijs van de kostenbesparende inspanningen op het niveau van de functionele luchtruimblokken.
3. Wanneer de lidstaten van een functioneel luchtruimblok geen prestatieplan met doelen op het niveau van het functionele luchtruimblok vaststellen, informeren zij de Commissie over de geaggregeerde prestatiedoelen als bewijs van de consistentie op het niveau van het functionele luchtruimblok met de EU-wijde prestatiedoelen.
Artikel 6
Coördinatie met het Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (EASA)
Krachtens artikel 13 bis van Verordening (EG) nr. 549/2004 en overeenkomstig Verordening (EG) nr. 216/2008, coördineert de Commissie waar nodig samen met de EASA:
a)
de veiligheidsaspecten van de prestatieregeling, met inbegrip van het opstellen, herzien en ten uitvoer brengen van prestatiekernindicatoren voor de veiligheid en van de EU-wijde veiligheidsprestatiedoelen, alsook het formuleren van voorstellen voor gepaste acties en maatregelen na de activering van een waarschuwingsmechanisme;
b)
de consistentie van de prestatiekernindicatoren en -doelen op het gebied van veiligheid met de tenuitvoerlegging van het Europees programma voor de veiligheid van de luchtvaart zoals dat door de Europese Unie wordt aangenomen.
Artikel 7
Duur van de referentieperioden
1. De eerste referentieperiode voor de prestatieregeling loopt van 2012 tot en met 2014. De volgende referentieperioden bedragen vijf kalenderjaren, tenzij anders wordt beslist door middel van een wijziging van deze verordening.
2. Dezelfde referentieperiode geldt voor de EU-wijde prestatiedoelen en de prestatieplannen en -doelen op nationaal niveau en op dat van de functionele luchtruimblokken.
Artikel 8
Prestatiekerngebieden en prestatiekernindicatoren
1. Met het oog op het definiëren van doelen wordt de mogelijke toevoeging en aanpassing van andere prestatiekerngebieden op grond van artikel 11, lid 4, onder b), van Verordening (EG) nr. 549/2004 door de Commissie beslist volgens de in artikel 5, lid 3, van die verordening bedoelde procedure.
2. Met het oog op het definiëren van doelen geldt voor elk prestatiekerngebied één of een beperkt aantal prestatiekernindicatoren. De prestaties van de luchtvaartnavigatiediensten worden beoordeeld aan de hand van bindende doelen voor elke prestatiekernindicator.
3. De prestatiekernindicatoren voor het vaststellen van EU-wijde doelen, geselecteerd voor elk prestatiekerngebied, zijn opgenomen in bijlage I, deel 1.
4. De prestatiekernindicatoren voor het vaststellen van de prestatiedoelen voor de nationale of functionele luchtruimblokken zijn opgenomen in bijlage I, deel 2.
5. De prestatiekernindicatoren worden niet gewijzigd tijdens een referentieperiode. Wijzigingen worden vastgesteld door middel van een wijziging van deze verordening, ten laatste zes maanden voor het vaststellen van nieuwe EU-wijde prestatiedoelen.
6. In aanvulling op de in dit artikel bedoelde prestatiekerngebieden en prestatiekernindicatoren kunnen lidstaten, op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken, beslissen om, voor hun eigen prestatietoezicht en/of als onderdeel van hun prestatieplannen, extra prestatie-indicatoren en bijbehorende doelen te ontwikkelen en te gebruiken naast die welke zijn vastgesteld in bijlage I, deel 2. Die aanvullende indicatoren en doelen moeten bijdragen tot het verwezenlijken van de EU-wijde doelen, en de daaruit voortvloeiende doelen op nationaal niveau of op het niveau van de functionele luchtruimblokken. Ze kunnen bijvoorbeeld de civiel-militaire of de meteorologische dimensie van het prestatieplan integreren en beschrijven. Die aanvullende indicatoren en doelstellingen kunnen vergezeld gaan van gepaste stimuleringsmaatregelen op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken.
HOOFDSTUK II
DE VOORBEREIDING VAN PRESTATIEPLANNEN
Artikel 9
EU-wijde prestatiedoelen
1. De Commissie stelt EU-wijde prestatiedoelen vast volgens de in artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 549/2004 bedoelde procedure, rekening houdend met de relevante input van nationale toezichthoudende autoriteiten en na raadpleging van de belanghebbende partijen als bedoeld in artikel 10 van die verordening, van andere relevante organisaties waar gepast en van het Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart voor wat de veiligheidsaspecten van de prestaties betreft.
2. De EU-wijde doelen worden ten laatste vijftien maanden voor het begin van de referentieperiode voorgesteld door de Commissie en ten laatste twaalf maanden vóór het begin van de referentieperiode vastgesteld.
3. Samen met de EU-wijde prestatiedoelen, stelt de Commissie voor elke prestatiekernindicator alarmdrempels vast, bij overschrijding waarvan de waarschuwingsmechanismen als bedoeld in artikel 18 kunnen worden geactiveerd. Waarschuwingsdrempels voor de prestatiekernindicator voor kosteneffectiviteit moeten zowel de verkeers- als de kostenevolutie dekken.
4. De Commissie moet elk EU-wijd prestatiedoel onderbouwen met een beschrijving van de veronderstellingen en de redeneringen waarvan is uitgegaan bij het vaststellen van die doelen, zoals het gebruik van de input van nationale toezichthoudende autoriteiten en andere feitelijke gegevens, verkeersprognoses en, in voorkomend geval, de verwachte niveaus van de als efficiënt aangemerkte bepaalde kosten voor de Europese Unie.
Artikel 10
Uitwerking van prestatieplannen
1. De nationale toezichthoudende autoriteiten ontwikkelen, op nationaal niveau of op het niveau van de functionele luchtruimblokken, prestatieplannen met doelen die consistent zijn met de EU-wijde prestatiedoelen en met de in bijlage III vastgestelde beoordelingscriteria. Er is slechts één prestatieplan per lidstaat of per functioneel luchtruimblok wanneer de betrokken lidstaten beslissen om een prestatieplan op het niveau van een functioneel luchtruimblok vast te stellen overeenkomstig artikel 5, leden 1 en 2.
2. Om de voorbereiding van de prestatieplannen te ondersteunen zorgen de nationale toezichthoudende autoriteiten ervoor dat:
a)
de verleners van luchtvaartnavigatiediensten informatie verschaffen over relevante elementen van hun bedrijfsplannen, die werden voorbereid in samenhang met de EU-wijde doelen;
b)
de belanghebbende partijen in overeenstemming met artikel 10 van Verordening (EG) nr. 549/2004 worden geraadpleegd over de prestatieplannen en -doelen. De belanghebbende partijen moeten ten minste drie weken voor de raadplegingsvergadering gepaste informatie ontvangen.
3. De prestatieplannen moeten in het bijzonder bestaan uit:
a)
de verkeersprognose, uitgedrukt in diensteenheden voor elk jaar van de referentieperiode, met verantwoording van de gebruikte cijfers;
b)
de bepaalde kosten voor luchtvaartnavigatiediensten zoals vastgesteld door de lidsta(a)t(en) in overeenstemming met de bepalingen van artikel 15, lid 2, onder a) en b), van Verordening (EG) nr. 550/2004;
c)
een beschrijving van de investeringen die nodig zijn om de prestatiedoelen te bereiken met een beschrijving van hun relevantie in relatie tot het Europese masterplan inzake luchtverkeersbeveiliging en hun coherentie met de belangrijkste gebieden en richtingen voor vooruitgang en verandering zoals daarin beschreven;
d)
de prestatiedoelen in elk relevant prestatiekerngebied, vastgesteld voor elke prestatiekernindicator, voor de volledige duur van de referentieperiode, met jaarlijkse waarden ten behoeve van monitoring en stimulering;
e)
een beschrijving van de civiel-militaire dimensie van het plan met uiteenzetting van de prestaties van de toepassing van flexibel gebruik van het luchtruim (FUA - flexible use of airspace) om de capaciteit te vergroten met inachtneming van de doeltreffendheid van militaire missies, en indien dat nodig wordt geacht, relevante prestatie-indicatoren en -doelen die verenigbaar zijn met de indicatoren en doelen van het prestatieplan;
f)
een beschrijving en verantwoording van de wijze waarop de onder d) bedoelde prestatiedoelen overeenstemmen met en bijdragen tot de EU-wijde prestatiedoelen;
g)
een duidelijke identificatie van de verschillende entiteiten die verantwoordelijk zijn voor het bereiken van de doelen, en hun specifieke bijdrage;
h)
een beschrijving van de stimuleringsmechanismen die moeten worden toegepast op de verschillende verantwoordelijke entiteiten om het bereiken van de doelen binnen de referentieperiode aan te moedigen;
i)
de door de nationale toezichthoudende entiteiten genomen maatregelen met het oog op de monitoring van het bereiken van de prestatiedoelen;
j)
een beschrijving van de resultaten van de raadpleging van de belanghebbende partijen, met inbegrip van de door de deelnemers aangebrachte onderwerpen en de overeengekomen acties.
4. De prestatieplannen zijn gebaseerd op het in bijlage II vastgestelde model en kunnen, als de lidstaten daartoe beslissen overeenkomstig artikel 8, lid 6, extra indicatoren met bijbehorende doelen bevatten.
Artikel 11
Stimuleringsregelingen
1. De stimuleringsregelingen die door de lidstaten worden vastgesteld in het kader van hun prestatieplan, moeten aan de volgende algemene principes beantwoorden:
a)
ze zijn doeltreffend, proportioneel en geloofwaardig en worden niet gewijzigd tijdens de referentieperiode;
b)
ze worden geïmplementeerd op een niet-discriminerende en transparante basis om verbeteringen in de prestaties van de dienstverlening te ondersteunen;
c)
ze maken deel uit van de regelgeving die vooraf bij alle belanghebbende partijen bekend is en zijn toepasbaar gedurende de gehele referentieperiode;
d)
ze stimuleren het gedrag van entiteiten waarvoor doelen worden gesteld, met het oog op het bereiken van hoogwaardige prestaties en het bereiken van de bijbehorende doelen.
2. De stimuleringsmaatregelen voor veiligheidsdoelen zijn erop gericht het bereiken en handhaven van de vereiste veiligheidsdoelen aan te moedigen en tegelijkertijd prestatieverbeteringen op andere prestatiekerngebieden mogelijk te maken. Ze zijn niet financieel van aard en omvatten actieplannen met termijnen en/of bijbehorende maatregelen overeenkomstig Verordening (EG) nr. 2096/2005 van de Commissie van 20 december 2005 tot vaststelling van gemeenschappelijke eisen voor de verlening van luchtvaartnavigatiediensten (10) en/of de voorschriften ter uitvoering van Verordening (EG) nr. 216/2008.
3. De stimuleringmaatregelen voor kosteneffectiviteitsdoelen zijn van financiële aard en zijn onderworpen aan de desbetreffende bepalingen van artikel 11, leden 1 en 2, van Verordening (EG) nr. 1794/2006. Ze bestaan uit een risicodelingsmechanisme op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken.
4. De stimuleringsmaatregelen voor capaciteitsdoelen kunnen van financiële of van een andere aard zijn, zoals corrigerende actieplannen met termijnen en bijbehorende maatregelen, die bonussen en boetes kunnen omvatten, vastgesteld door lidstaten. Wanneer de stimuleringsmaatregelen van financiële aard zijn, zijn ze onderworpen aan de bepalingen van artikel 12 van Verordening (EG) nr. 1794/2006.
5. De stimuleringsmaatregelen voor milieudoelen zijn erop gericht het bereiken van de vereiste milieuprestatieniveaus aan te moedigen en tegelijkertijd prestatieverbeteringen op andere prestatiekerngebieden mogelijk te maken. Ze zijn van financiële of niet-financiële aard en worden vastgesteld door de lidstaten met inachtneming van de lokale omstandigheden.
6. Daarnaast kunnen de lidstaten, op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken, stimuleringsmaatregelen voor luchtruimgebruikers opstellen of goedkeuren, zoals bepaald in artikel 12 van Verordening (EG) nr. 1794/2006.
HOOFDSTUK III
DE VASTSTELLING VAN PRESTATIEPLANNEN
Artikel 12
Initiële vaststelling van prestatieplannen
Op voorstel van de nationale toezichthoudende autoriteiten stellen de lidstaten, op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken, ten laatste zes maanden na vaststelling van de EU-wijde doelstellingen, hun prestatieplannen met bindende prestatiedoelstellingen vast en delen zij die mee aan de Commissie.
Artikel 13
Beoordeling van prestatieplannen en herziening van doelen
1. De Commissie beoordeelt de prestatieplannen, hun doelen en in het bijzonder hun consistentie met en gepaste bijdrage tot de EU-wijde prestatiedoelen op basis van de in bijlage III vastgestelde criteria en voldoende rekening houdend met eventuele contextuele wijzigingen die zich hebben voorgedaan tussen de datum van vaststelling van de EU-wijde doelen en de datum van de beoordeling van het prestatieplan.
2. Wanneer wordt geoordeeld dat de prestatiedoelen in een prestatieplan consistent zijn met en adequaat bijdragen tot de EU-wijde doelen, dan brengt de Commissie de lidst(a)t(en) daarvan op de hoogte, ten laatste vier maanden na ontvangst van het plan.
3. Indien wordt geoordeeld dat een of meer prestatiedoelen in een prestatieplan niet consistent zijn met noch adequaat bijdragen tot de EU-wijde doelen, kan de Commissie, ten laatste vier maanden na ontvangst van het plan en volgens de in artikel 5, lid 2, van Verordening (EG) nr. 549/2004 bedoelde procedure, beslissen om de betrokken lidst(a)t(en) aan te bevelen een of meer herziene prestatiedoelen vast te stellen. Een dergelijke beslissing wordt genomen na overleg met de betrokken lidst(a)t(en) en identificeert duidelijk welk(e) doel(en) moet(en) worden herzien en waarop het oordeel van de Commissie is gebaseerd.
4. In voorkomend geval moet(en) de betrokken lidst(a)t(en) ten minste twee maanden na het uitvaardigen van de aanbeveling, rekening houdend met de standpunten van de Commissie, herziene prestatiedoelen aannemen en gepaste maatregelen voor het bereiken van de desbetreffende doelen vaststellen, en de Commissie daarvan op de hoogte stellen.
Artikel 14
Beoordeling van de herziene prestatiedoelen en vaststelling van corrigerende maatregelen
1. Binnen twee maanden na ontvangst beoordeelt de Commissie, op basis van de in bijlage III vastgestelde criteria, de herziene prestatiedoelstellingen en in het bijzonder hun consistentie met en adequate bijdrage tot de EU-wijde prestatiedoelen.
2. Wanneer de in artikel 13, lid 4, bedoelde herziene doelen consistent zijn met en adequaat bijdragen tot de EU-wijde doelen, brengt de Commissie de lidst(a)t(en) daarvan op de hoogte, ten laatste twee maanden na ontvangst van de herziene doelen.
3. Wanneer de herziene prestatiedoelen en de gepaste maatregelen nog steeds niet consistent zijn met noch adequaat bijdragen tot de EU-wijde doelen, kan de Commissie ten laatste twee maanden na ontvangst van de herziene doelen en volgens de in artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 549/2004 bedoelde procedure, beslissen dat de betrokken lidst(a)t(en) corrigerende maatregelen moet(en) nemen.
4. Een dergelijke beslissing identificeert duidelijk welke doel(en) moet(en) worden herzien en waarop het oordeel van de Commissie is gebaseerd. In de beslissing kan worden aangegeven welk prestatieniveau voor die doelen wordt verwacht om de betrokken lidst(a)t(en) in de gelegenheid te stellen de gepaste corrigerende maatregelen te nemen, en/of kunnen kan suggesties voor dergelijke gepaste maatregelen worden opgenomen.
5. Ten laatste twee maanden na de beslissing van de Commissie worden de corrigerende maatregelen die de betrokken lidst(a)t(en)) heeft (hebben) vastgesteld, meegedeeld aan de Commissie, samen met de elementen die aantonen hoe de consistentie met de beslissing van de Commissie wordt verzekerd.
Artikel 15
Prestatieplannen en prestatiedoelen die worden vastgesteld na het begin van de referentieperiode
Prestatieplannen of corrigerende maatregelen die na het begin van de referentieperiode worden vastgesteld bij de tenuitvoerlegging van de in de artikelen 13 en 14 beschreven procedures, gelden retroactief vanaf de eerste dag van de referentieperiode.
Artikel 16
Herziening van de EU-wijde doelen
1. De Commissie kan beslissen om de EU-wijde doelen te herzien volgens de in artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 549/2004 bedoelde procedure:
a)
vóór het begin van de referentieperiode, wanneer zij substantiële bewijzen heeft dat de initiële gegevens, veronderstellingen en redeneringen waarvan is uitgegaan bij het vaststellen van de initiële EU-wijde doelen niet langer geldig zijn;
b)
tijdens de referentieperiode, als gevolg van de toepassing van een waarschuwingsmechanisme zoals bedoeld in artikel 18.
2. Een herziening van de EU-wijde doelen kan een wijziging van de bestaande prestatieplannen tot gevolg hebben. In dat geval kan de Commissie beslissen het in de hoofdstukken II en III van deze verordening vastgestelde tijdschema dienovereenkomstig bij te stellen.
HOOFDSTUK IV
MONITORING VAN HET BEREIKEN VAN PRESTATIES
Artikel 17
Continue monitoring en rapportage
1. De nationale toezichthoudende autoriteiten, op nationaal niveau en op dat van de functionele luchtruimblokken, en de Commissie monitoren de tenuitvoerlegging van de prestatieplannen. Indien tijdens de referentieperiode doelen niet worden bereikt, nemen de nationale toezichthoudende autoriteiten de gepaste in het prestatieplan vastgestelde maatregelen om de situatie te corrigeren. Daarvoor gebruiken ze de jaarwaarden in het prestatieplan.
2. Wanneer de Commissie een significante en aanhoudende prestatiedaling vaststelt in een lidstaat of een functioneel luchtruimblok, met een impact op andere landen die deelnemen aan het gemeenschappelijke Europese luchtruim en/of op het volledige Europese luchtruim, kan zij de betrokken lidstaten en de betrokken toezichthoudende autoriteit of het betrokken toezichthoudend orgaan op nationaal niveau of op het niveau van de functionele luchtruimblokken verzoeken passende maatregelen voor het bereiken van de in hun prestatieplan vastgelegde doelen vast te stellen, toe te passen en aan de Commissie mee te delen.
3. De lidstaten rapporteren aan de Commissie over de monitoring door hun toezichthoudende autoriteiten op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken ten minste jaarlijkse en telkens wanneer de prestatiedoelen niet bereikt dreigen te worden. De Commissie rapporteert ten minste één keer per jaar aan het Single Sky-comité over het bereiken van de prestatiedoelen.
Artikel 18
Waarschuwingsmechanismen
1. Wanneer, door omstandigheden die niet te voorzien waren bij de start van de periode en die tegelijkertijd onoverkomelijk zijn en buiten de controle van de lidstaten vallen, (een) waarschuwingsdrempel(s) zoals beschreven in artikel 9, lid 3, wordt/worden bereikt op het niveau van de Europese Unie, evalueert de Commissie de situatie in overleg met de lidstaten via het Single Sky-comité en formuleert zij binnen drie maanden voorstellen voor gepaste acties die de herziening kunnen inhouden van de EU-wijde prestatiedoelen en bijgevolg de herziening van de prestatiedoelen op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken.
2. Wanneer, door omstandigheden die niet te voorzien waren bij de start van de periode en die tegelijkertijd onoverkomelijk zijn en buiten de controle van de lidstaten en van de entiteiten waarvoor de prestatiedoelen gelden, vallen, (een) waarschuwingsdrempel(s) zoals bedoeld in artikel 9, lid 3, wordt/worden bereikt op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken, evalueert de betrokken nationale toezichthoudende autoriteit of het betrokken nationaal toezichthoudend orgaan de situatie in overleg met de Commissie en kan zij binnen drie maanden voorstellen voor gepaste maatregelen formuleren die de herziening kunnen inhouden van de prestatiedoelen op nationaal niveau of op het niveau van de functionele luchtruimblokken.
3. De lidstaten kunnen, op nationaal niveau of op dat van de functionele luchtruimblokken, beslissen om waarschuwingsdrempels vast te stellen die afwijken van de in artikel 9, lid 3, bedoelde drempels, ten einde rekening te houden met plaatselijke omstandigheden en specificiteiten. In dat geval worden die drempels vastgesteld in de prestatieplannen en zijn ze consistent met de drempels die zijn vastgesteld op grond van artikel 9, lid 3. De afwijkingen worden gedocumenteerd met een gedetailleerde verantwoording. Wanneer die drempels worden geactiveerd, is de in lid 2 vastgestelde procedure van toepassing.
4. Wanneer de tenuitvoerlegging van een waarschuwingsmechanisme resulteert in de herziening van prestatieplannen en -doelen, ondersteunt de Commissie een dergelijke herziening via een gepaste bijstelling van het tijdschema dat van toepassing is overeenkomstig de in de hoofdstukken II en III van deze verordening vastgestelde procedure.
Artikel 19
Vergemakkelijking van de monitoring van de naleving
De verleners van luchtvaartnavigatiediensten faciliteren de inspecties en onderzoeken door de Commissie en de nationale toezichthoudende autoriteit(en) die verantwoordelijk zijn voor het toezicht daarop, door een erkende entiteit die in hun naam optreedt, of door EASA wanneer dat relevant is, met inbegrip van bezoeken ter plaatse. Onverminderd de bevoegdheden op het vlak van toezicht die zijn toegewezen aan de nationale toezichthoudende autoriteiten en EASA, zijn die gemachtigde personen bevoegd:
a)
met betrekking tot alle prestatiekerngebieden, de relevante documenten en al het andere materiaal dat van belang is voor de vaststelling van prestatieplannen en -doelen, te onderzoeken;
b)
afschriften van of uittreksels uit deze documenten te nemen;
c)
ter plaatse om een mondelinge toelichting te verzoeken.
Dergelijke inspecties en onderzoeken worden uitgevoerd overeenkomstig de procedures die gelden in de lidstaat waarin zij worden uitgevoerd.
HOOFDSTUK V
VERZAMELEN, VALIDEREN, ONDERZOEKEN, EVALUEREN EN VERSPREIDEN VAN INFORMATIE OVER LUCHTRUIMNAVIGATIEPRESTATIES VOOR HET GEMEENSCHAPPELIJKE EUROPESE LUCHTRUIM
Artikel 20
Verzameling en validatie van gegevens voor de prestatiebeoordeling
1. Naast de gegevens die al worden verzameld door de Commissie via andere EU-instrumenten en die ook gebruikt kunnen worden voor prestatie-evaluatie, garanderen de nationale autoriteiten, de verleners van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenoperatoren, luchthavencoördinatoren en luchtvaartmaatschappijen het aanleveren aan de Commissie van de in bijlage IV vermelde gegevens overeenkomstig de in die bijlage vastgestelde bepalingen.
2. De nationale autoriteiten kunnen die taak van informatieverschaffing geheel of gedeeltelijk delegeren of reorganiseren tussen hun nationale toezichthoudende autoriteiten, verleners van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenoperatoren en luchthavencoördinatoren, om rekening te houden met plaatselijke eigenheden en bestaande rapporteringskanalen.
3. De leveranciers van gegevens nemen de nodige maatregelen met het oog op het verzekeren van de kwaliteit, de validatie en de tijdige overdracht van de gegevens, met inbegrip van bewijzen van hun kwaliteitscontroles en valideringsprocessen, toelichtingen bij specifieke vragen van de Commissie over de kwaliteit van de gegevens en, in voorkomend geval, actieplannen om de kwaliteit van de gegevens te verbeteren. De gegevens worden gratis verstrekt en, in voorkomend geval, in elektronische vorm in het door de Commissie opgegeven formaat.
4. De Commissie beoordeelt de kwaliteit en valideert de gegevens die werden overgemaakt overeenkomstig lid 1. Wanneer de gegevens niet geschikt zijn voor de prestatiebeoordeling, kan de Commissie, in samenwerking met de lidstaten en in het bijzonder met de nationale toezichthoudende autoriteiten, passende maatregelen nemen om de kwaliteit van de gegevens te beoordelen en te verbeteren.
5. Voor de toepassing van deze verordening worden de in lid 1 bedoelde prestatiegegevens die al zijn meegedeeld aan Eurocontrol, geacht te zijn meegedeeld aan de Commissie. Wanneer dat niet het geval is, maken de Commissie en Eurocontrol de nodige afspraken om ervoor te zorgen dat dergelijke gegevens beschikbaar worden gesteld aan de Commissie onder dezelfde voorwaarden als beschreven in lid 3.
6. Wanneer significante nieuwe gegevenseisen worden geïdentificeerd of gegevens van onvoldoende kwaliteit worden verwacht, kan de Commissie proefstudies gelasten die op vrijwillige basis door de lidstaten worden uitgevoerd alvorens nieuwe gegevenseisen worden geïntroduceerd door middel van een wijziging van deze verordening. Dergelijke proefstudies worden uitgevoerd om de uitvoerbaarheid van de relevante gegevensverzameling te beoordelen, rekening houdend met de voordelen die verbonden zijn aan de beschikbaarheid van de gegevens in verhouding tot de verzamelingskosten en de belasting van respondenten.
Artikel 21
Verspreiding van informatie
1. De Commissie verspreidt algemene informatie voor de uitvoering van de in artikel 11 van Verordening (EG) nr. 549/2004 vastgestelde doelen overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1049/2001 van het Europese Parlement en de Raad van 30 mei 2001 inzake de toegang van het publiek tot documenten van het Europees Parlement, de Raad en de Commissie (11), en met name artikel 4, en overeenkomstig artikel 18 van Verordening (EG) nr. 550/2004.
2. De in artikel 3, lid 3, onder a), opgenomen informatie is vrij beschikbaar voor de betrokken belanghebbende partijen, met name in elektronische vorm.
3. De in artikel 3, lid 3, onder k), bedoelde jaarverslagen worden openbaar gemaakt. Een verwijzing naar die verslagen wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie. De Commissie kan beslissen om andere algemene informatie op regelmatige basis te aan de betrokken belanghebbende partijen te verstrekken, met name in elektronische vorm.
4. De doelen in artikel 9 bedoelde EU-wijde en een verwijzing naar de in hoofdstuk III bedoelde vastgestelde prestatieplannen worden openbaar gemaakt en bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie.
5. Individuele toegang tot specifieke informatie, zoals gevalideerde gegevens en statistieken, wordt verleend aan de leverancier van gegevens op wie de informatie en activiteiten rechtstreeks betrekking hebben.
HOOFDSTUK VI
SLOTBEPALINGEN
Artikel 22
Beroep
De lidstaten zorgen ervoor dat uit hoofde van deze verordening genomen besluiten naar behoren met redenen zijn omkleed en onderworpen zijn aan een passende herzienings- en/of beroepsprocedure.
Artikel 23
Overgangsmaatregelen
Indien de lidstaten beslissen om een prestatieplan met doelen op het niveau van de functionele luchtruimblokken vast te stellen in de loop van de eerste referentieperiode, zorgen zij ervoor dat:
a)
het plan de nationale plannen vervangt vanaf 1 januari van een van de jaren van de referentieperiode;
b)
het plan niet langer duurt dan de resterende looptijd van de referentieperiode;
c)
het plan aantoont dat zijn prestatiedoelen ten minste even ambitieus zijn als de consolidatie van de voormalige nationale doelen.
Artikel 24
Herziening van de regeling
De Commissie herziet de doeltreffendheid van het proces tegen 1 juli 2013. Tegen het einde van 2014 en op regelmatige tijdstippen daarna herziet de Commissie de prestatieregeling, en in het bijzonder de impact, de doeltreffendheid en de reikwijdte van die regeling, daarbij terdege rekening houdend met het werk dat op dat gebied door ICAO wordt geleverd.
Artikel 25
Wijzigingen van Verordening (EG) nr. 2096/2005
Verordening (EG) nr. 2096/2005 wordt als volgt gewijzigd:
1)
Punt 2.2 van bijlage I wordt vervangen door:
„2.2. Organisatiebeheer
Een verlener van luchtvaartnavigatiediensten stelt een bedrijfsplan op voor een periode van minimaal vijf jaar. Het bedrijfsplan:
a)
beschrijft de algemene doelstellingen van de verlener van luchtvaartnavigatiediensten en zijn strategie om die te bereiken in overeenstemming met de algemene plannen op lange termijn van de dienstverlener en met de relevante eisen van de Europese Unie die voor de ontwikkeling van infrastructuur of andere technologie van belang zijn;
b)
omvat passende prestatiedoelen voor de veiligheid, de capaciteit, het milieu en de kosteneffectiviteit waar van toepassing.
De informatie onder a) en b) moet consistent zijn met het prestatieplan op nationaal niveau en op het niveau van de luchtruimblokken als bedoeld in artikel 11 van Verordening (EG) nr. 549/2004 en, wat de veiligheidsdata betreft, consistent met het State Safety Programme als bedoeld in norm 2.27.1 van ICAO bijlage 11, wijziging 47B-A van 20 juli 2009, zoals van toepassing.
Een verlener van luchtvaartnavigatiediensten moet veiligheids- en zakelijke rechtvaardigingen voor grote investeringsprojecten voorleggen, inclusief, waar relevant, de geschatte impact op de passende prestatiedoelen als bedoeld in punt 2.2, onder b), en ter identificatie van investeringen die voortvloeien uit de wettelijke eisen die samenhangen met de tenuitvoerlegging van SESAR.
Een verlener van luchtvaartnavigatiediensten stelt een jaarplan voor het komende jaar op, waarin de elementen van het bedrijfsplan nader worden uitgewerkt en wijzigingen worden aangegeven.
Het jaarplan omvat de volgende bepalingen betreffende het niveau en de kwaliteit van de diensten, zoals het verwachte niveau van de capaciteit, de veiligheid, het milieu en de kosteneffectiviteit waar van toepassing:
a)
informatie over de tenuitvoerlegging van nieuwe infrastructuur of andere ontwikkelingen en een verklaring over de wijze waarop ze zullen bijdragen tot de verbetering van de prestaties van de verlener van luchtvaartnavigatiediensten, met inbegrip van het niveau en de kwaliteit van de diensten;
b)
prestatie-indicatoren die consistent zijn met het prestatieplan op nationaal niveau of op het niveau van de functionele luchtruimblokken als bedoeld in artikel 11 van Verordening (EG) nr. 549/2004, aan de hand waarvan het prestatieniveau en de kwaliteit van de diensten redelijkerwijs kunnen worden beoordeeld;
c)
informatie over de maatregelen om de in het veiligheidsplan van de verlener van luchtvaartnavigatiediensten geconstateerde veiligheidsrisico’s te beperken, met inbegrip van veiligheidsindicatoren voor de monitoring van het veiligheidsrisico en, in voorkomend geval, van de geschatte kostprijs van de risicobeperkende maatregelen;
d)
de verwachte financiële situatie op korte termijn van de dienstverlener, alsmede eventuele wijzigingen van of gevolgen voor het bedrijfsplan.
De verlener van luchtvaartnavigatiediensten stelt de inhoud van het prestatiedeel van het bedrijfsplan en van het jaarverslag desgevraagd ter beschikking van de Commissie, onder de voorwaarden die door de nationale toezichthoudende autoriteit zijn vastgesteld overeenkomstig de nationale wetgeving.”.
2)
Punt 9 van bijlage I wordt vervangen door:
„9. EISEN INZAKE HET JAARVERSLAG
Een verlener van luchtvaartnavigatiediensten moet de betrokken nationale toezichthoudende autoriteit een jaarverslag van zijn activiteiten kunnen voorleggen. Dat verslag omvat, onverminderd artikel 12 van Verordening (EG) nr. 550/2004, de financiële resultaten alsmede de operationele prestaties en andere belangrijke activiteiten en ontwikkelingen, met name op veiligheidsgebied.
Het jaarverslag omvat ten minste:
-
een beoordeling van het niveau van de verleende diensten;
-
de prestaties van de verlener van luchtvaartnavigatiediensten in vergelijking met de in het bedrijfsplan vastgestelde prestatiedoelen, waarbij de werkelijke prestatie wordt afgezet tegen het jaarplan met gebruikmaking van de in het jaarplan vastgestelde prestatie-indicatoren;
-
een uitleg voor de verschillen ten opzichte van de doelen en de identificatie van maatregelen voor het wegwerken van eventuele leemten tijdens de referentieperiode als bedoeld in artikel 11 van Verordening (EG) nr. 549/2004;
-
de ontwikkelingen in de operaties en de infrastructuur;
-
de financiële resultaten, voor zover zij niet afzonderlijk worden gepubliceerd overeenkomstig artikel 12, lid 1, van Verordening (EG) 550/2004;
-
informatie over de formele overlegprocedure met de gebruikers van zijn diensten;
-
informatie over het personeelsbeleid.
De verlener van luchtvaartnavigatiediensten stelt de inhoud van het jaarverslag desgevraagd te beschikking van de Commissie en maakt de inhoud ook beschikbaar voor het publiek, onder de voorwaarden die door de nationale toezichthoudende autoriteit zijn vastgesteld overeenkomstig de nationale wetgeving.”.
Artikel 26
Inwerkingtreding
1. Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
2. Hoofdstuk V is van toepassing met ingang van 1 januari 2011. De eerste referentieperiode begint op 1 januari 2012.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 29 juli 2010.