NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1036/2010
ze dne 15. listopadu 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 17. února 2010 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
1.2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, skupinu vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozce, uživatele a ostatní strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce Bosny a Hercegoviny. Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatelé, výrobci v Unii, skupina vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců a dovozců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí výrobci a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli základní údaje o své činnosti související s dotčeným výrobkem (jak je vymezen v oddíle 2.1. níže) v období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009.
(6)
Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii s největším objemem výroby/prodeje v Unii.
(7)
Jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Jeden z těchto dovozců však dotčený výrobek nedovážel/nenakupoval. Vzhledem k omezenému počtu dovozců se výběr vzorku nepovažoval za nutný.
(8)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to skupině vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a třem dovozcům/uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Odpovědi byly obdrženy od skupiny vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině, včetně společností, které jsou ve spojení s touto skupinou, od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku a tří dovozců/uživatelů v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Španělsko
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Maďarsko
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nizozemsko
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Itálie
Dovozci/uživatelé v Unii
-
skupina Reckitt Benckiser, Slough, Spojené království a Mira, Itálie
-
Henkel AG, Dusseldorf, Německo
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Německo
Vyvážející výrobci v Bosně a Hercegovině
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (ve spojení s výše uvedeným vyvážejícím výrobcem)
Dovozce v Unii, který je ve spojení
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litva
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem je zeolit A ve formě prášku, nazývaný rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2842 10 00.
(13)
Dotčený výrobek je určen pro konečné použití jako složka používaná při výrobě chemických čisticích prostředků a změkčovačů vody.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek, výrobek prodávaný na domácím trhu v Bosně a Hercegovině a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(15)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců uvedla, že dotčený výrobek, který vyváží společnost Fabrika Glinice Birac AD i společnost Alumina d.o.o., která je s ní ve spojení (dále jen „skupina Birac“), má jiné výrobní náklady, výrobní procesy a jakost než obdobný výrobek, který vyrábějí někteří výrobci v Unii. Skupina Birac rovněž uvedla, že její výrobní proces je založen na hlinitanovém louhu z procesu výroby oxidu hlinitého namísto trihydrátu oxidu hlinitého, zatímco výroba v Unii je obvykle založena na krystalech hydroxidu, které po zahřátí a přidání hydroxidu sodného přecházejí zpět do kapalného stavu k výrobě zeolitu ve formě kaše. S ohledem na výše uvedená tvrzení se podotýká, že informace, které poskytla skupina Birac, nezpochybňují zjištěné skutečnosti, že bez ohledu na údajné rozdíly ve výrobních procesech, nákladech nebo jakosti má dotčený výrobek stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a slouží ke stejnému účelu jako obdobný výrobek.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(16)
Na žádost o poskytnutí údajů pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpovědělo osm výrobců v Unii představujících přibližně 50 % objemu prodeje těchto výrobců na trhu. Jako součást vzorku bylo původně vybráno pět největších výrobců v Unii. Jedna společnost se však rozhodla spolupráci ukončit. Vzorek v tomto šetření proto tvoří zbývající čtyři výrobci v Unii.
(17)
Tito čtyři výrobci představovali přibližně 37 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii na trhu Unie v období šetření a více než 75 % objemu prodeje osmi výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku. Tito čtyři výrobci zařazení do vzorku se považovali za reprezentativní, pokud jde o veškeré výrobce v Unii.
(18)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že tři výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. a Industrias Quimicas del Ebro SA) je nutno považovat za výrobce, kteří při šetření nespolupracují. Skupina uvedla, že tyto společnosti poskytly odpovědi na písemné upozornění na nedostatky, které neobsahovaly důvěrné údaje, o několik dnů později, než byla stanovená lhůta. S ohledem na výše uvedenou skutečnost se podotýká, že informace, které poskytly zmíněné strany, byly předloženy včas a nijak neohrozily pokrok šetření ani právo stran na obhajobu.
(19)
Uvádělo se rovněž, že jeden výrobce v Unii (MAL Magyar Aluminium) nezmínil ve své odpovědi pro výběr vzorku, že je ve spojení s jiným výrobcem v Unii (Silkem d.o.o.). Posledně uvedená společnost nebyla do vzorku zařazena a nebyla zahrnuta v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Uvádělo se proto, že by oba tito výrobci v Unii měli být považováni za výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracují. K této skutečnosti se poznamenává, že vztah mezi oběma stranami byl útvarům Komise znám ve fázi podání podnětu a že tento vztah byl uveden v odpovědi jedné ze stran pro výběr vzorku. Tento vztah byl mimoto uveden v odpovědi společnosti MAL Magyar Aluminium na dotazník. Je nutno rovněž objasnit, že společnosti Silkem d.o.o. a MAL Magyar Aluminium při šetření plně spolupracovaly. Co se týká společnosti Silkem d.o.o., tato společnost poskytla údaje ve fázi výběru vzorku, nebyla však do vzorku zařazena, a nebyla tudíž požádána o vyplnění odpovědi na dotazník. Pokud jde o společnost MAL Magyar Aluminium, nebylo nutné, aby tato společnost poskytla konsolidovanou odpověď se zahrnutím společnosti Silkem d.o.o., jelikož Silkem d.o.o. je zvláštním právním subjektem.
3.2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(20)
Na žádost o informace pro výběr vzorku obsaženou v oznámení o zahájení řízení odpověděli pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Následně bylo zjištěno, že jedna z těchto společností dotčený výrobek nedovážela ani nenakupovala. Bylo proto rozhodnuto, že v případě dovozců, kteří nejsou ve spojení, není výběr vzorku nutný.
4. DUMPING
4.1. Běžná hodnota
(21)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům uskutečněný oběma vyvážejícími výrobci ve skupině Birac reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej nebyl reprezentativní.
(22)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření se uskutečnilo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(23)
Prodejní transakce na domácím trhu se považovaly za ziskové, pokud se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v průběhu období šetření.
(24)
Výše uvedená analýza prokázala, že veškerý domácí prodej obou vyvážejících výrobců byl ziskový vzhledem ke skutečnosti, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(25)
Jelikož se prodej na domácím trhu neuskutečnil v reprezentativním množství, musela být běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
4.2. Vývozní cena
(27)
Jelikož se veškerý vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím dovozce ve spojení, byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní cena zjištěna početně na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům. Cena při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli v Unii byla upravena s ohledem na veškeré náklady, včetně cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i s ohledem na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o prodejní, správní a režijní náklady, byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení. Vzhledem k nedostatečné spolupráci dovozců, kteří nejsou ve spojení, při šetření bylo použito přiměřené ziskové rozpětí ve výši 5 %, a to na základě informací získaných od uživatelů, kteří v období šetření rovněž dováželi dotčený výrobek.
(28)
Skupina Birac uvedla, že se funkce dovozce, který je s ní ve spojení, podobají spíše funkcím vývozního oddělení než dovozce, a proto by vývozní cena neměla být zjištěna početně podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nýbrž by v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení měla být stanovena na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit. V této souvislosti se podotýká, že podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení je vývozní cena stanovena na základě ceny při dalším prodeji nezávislým odběratelům, je-li dotčený výrobek prodáván dále nezávislým odběratelům společnostmi, které jsou ve spojení s vývozcem ve vyvážející zemi. Šetřením bylo prokázáno, že společnost ve spojení má sídlo v Unii. Tato společnost vyřizuje mimo jiné objednávky odběratelů a vystavuje faktury za dotčený výrobek vyráběný skupinou Birac. Mimoto bylo zjištěno, že skupina Birac prodává dotčený výrobek společnosti v Unii, která je s ní ve spojení, za účelem dalšího prodeje nezávislým odběratelům v EU. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout. Je třeba zmínit, že skutečnost, že společnost ve spojení vykonává před dovozem určité činnosti, neznamená, že vývozní cenu nelze zjistit početně na základě ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli s potřebnými úpravami podle čl. 2 odst. 9.
4.3. Srovnání
(29)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na dopravu, přepravné a pojištění, bankovních poplatků, nákladů na balení a úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.4. Dumpingové rozpětí
(30)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro oba vyvážející výrobce stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(31)
Individuální dumpingová rozpětí obou vyvážejících výrobců byla zvážena na základě množství vyváženého do Unie, z čehož pro skupinu Birac vyplynulo dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, ve výši 28,1 %.
(32)
Na základě informací obsažených v podnětu a informací získaných od skupiny spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině není známo, že by v Bosně a Hercegovině existovali další výrobci dotčeného výrobku. Proto by se celostátní dumpingové rozpětí, které má být stanoveno pro Bosnu a Hercegovinu, mělo rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému pro jedinou skupinu spolupracujících vyvážejících výrobců v Bosně a Hercegovině.
5. ÚJMA
5.1. Úvodní poznámky
(33)
Připomíná se, že v tomto případě existuje pouze jeden bosenský vyvážející výrobce (skupina Birac). V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné údaje týkající se objemu dovozu, dovozních cen, podílů na trhu a výroby v Unii, ani objemu prodeje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(34)
V souladu s oddílem 3.1 výše představují čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie“.
5.2. Spotřeba Unie
(35)
V prozatímní fázi šetření byl výpočet spotřeby Unie založen na údajích obsažených v podnětu, které byly doplněny o ověřené údaje zjištěné u výrobců a dovozce/uživatelů účastnících se šetření. Tyto údaje byly zaslány všem zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by zpochybňovaly údaje o spotřebě Unie.
(36)
Spotřeba Unie byla proto stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který vyrábí výrobní odvětví Unie, objemu prodeje obdobného výrobku v Unii, který je vyráběn ostatními známými výrobci v Unii, a objemu dovozu dotčeného výrobku ze třetích zemí.
(37)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Tuny
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: podnět a odpovědi na dotazník
(38)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. To odráží postupné snižování množství dotčeného výrobku obsaženého v hlavních výrobcích, jako jsou prací prostředky, ze strany uživatelů. Odráží to rovněž skutečnost, že stále více výrobků uživatelského odvětví neobsahuje zeolit.
5.3. Dovoz z dotčené země
5.3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(39)
Objem dovozu dotčeného výrobku během posuzovaného období vzrostl o 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem dovozu
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(40)
Průměrná dovozní cena byla od roku 2005 do roku 2008 stálá a v období šetření vzrostla přibližně o 10 %. To bylo zapříčiněno zejména lepší situací na trhu EU, která všem výrobcům dotčeného výrobku umožnila zvýšit ceny.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná dovozní cena (CIF)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
(41)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil téměř čtyřnásobně a v období šetření představoval podíl na trhu v rozmezí od 10 do 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Podíl Bosny a Hercegoviny na trhu
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník
5.3.2. Dopad dumpingového dovozu na ceny
(42)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny bosenského vyvážejícího výrobce srovnány s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Cla nebyla brána v potaz, jelikož se na bosenského vyvážejícího výrobce v období šetření vztahovala nulová preferenční sazba.
(43)
Zjištěné vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento cen výrobního odvětví Unie, je v rozmezí od 20 do 25 %.
5.4. Situace výrobního odvětví Unie
5.4.1. Předběžné poznámky
(44)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(45)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., jsou založeny na údajích, které byly zjištěny útvary Komise a zaslány zúčastněným stranám, aby se k nim vyjádřily, jak je uvedeno výše ve 35. bodě odůvodnění. Údaje pro tyto ukazatele zastupují všechny výrobce v Unii. Pokud jsou použity údaje týkající se veškerých výrobců v Unii, jsou v tabulkách níže jako zdroj uvedena makrodata. Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. U těchto ukazatelů se odkazuje na mikrodata. Co se týká makrodat, bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že kvůli sporné otázce týkající se příslušného kódu KN použitého pro zařazení výrobku není pravděpodobné, že jsou tyto údaje spolehlivé. V tomto ohledu se podotýká, že údajnou spornou otázkou ohledně kódů KN nejsou nijak dotčeny ukazatele újmy. Připomíná se, že ve zveřejněném oznámení o zahájení řízení byla uvedena definice dotčeného výrobku. Tato definice je jednoznačná a neponechává žádnou možnost nesprávného výkladu. Zúčastněné strany byly požádány, aby informace poskytly na základě definice výrobku bez ohledu na kódy KN, jelikož se v oznámení o zahájení řízení uvádí, že kód KN je uveden pouze pro informaci. Mimoto se připomíná, že bosenský vyvážející výrobce nezpochybnil informace týkající se spotřeby Unie. Většina informací o dovozu byla odvozena přímo z údajů bosenského vyvážejícího výrobce, zatímco zbývající informace se vztahovaly na malý objem dovozu z ostatních zemí. S přihlédnutím k výše uvedenému a s ohledem na skutečnost, že nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy dokládající tvrzení ohledně nespolehlivých údajů, bylo nutno toto tvrzení odmítnout.
5.4.2. Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Výroba
100
108
114
90
86
Kapacita
100
99
104
100
100
Využití kapacity
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(46)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil o 14 %. V období 2008-2009 jeden výrobce v Unii (Sasol Italy SpA) zcela ukončil výrobu. Společnost Henkel AG navíc zastavila výrobu zeolitu ve formě kaše (nejedná se o dotčený výrobek, nýbrž o výrobek v kapalné formě, který se používá jako náhrada). Tento vývoj do jisté míry zlepšil situaci ostatních výrobců.
(47)
Navzdory výše uvedenému vývoji byla kapacita v posuzovaném období poměrně stálá, a to podle způsobu výpočtu, který obvykle používá výrobní odvětví. Z ověření u výrobců zařazených do vzorku však vyplynulo, že výpočet kapacity tohoto výrobního odvětví může kolísat v závislosti na relativním růstu trhu dotčeného výrobku a trhu ostatních výrobků, jež mohou být vyráběny s využitím stejných zařízení.
(48)
Výše uvedené údaje o využití kapacity ukazují snížení o 14 %. Tato hodnota mimoto nikdy nedosáhla 80 %, což prokazuje určitou nadměrnou kapacitu. Tato otázka je projednána níže v rámci příčinné souvislosti.
Stav zásob
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Stav zásob na konci roku
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(49)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie byla v průběhu posuzovaného období nízká a stálá. Výroba obdobného výrobku byla naplánována podle objednávek a zásoby byly udržovány na nejnižší možné úrovni. Stav zásob proto nebyl v tomto šetření důležitým činitelem.
Objem prodeje a podíl na trhu
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Objem prodeje EU
100
108
116
93
82
Podíl na trhu
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Index podílu na trhu
100
101
101
96
89
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(50)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížil o 18 %.
(51)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období klesl o 11 %.
Prodejní ceny
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Průměrná prodejní cena (v EUR/t)
292
306
315
332
354
Zdroj: Mikrodata
(52)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v EU, které nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostla o 21 %. Toto zvýšení celkově odráželo vyšší ceny surovin a energií, a samostatně se proto prodejní cena nepovažuje za smysluplný ukazatel.
Ziskovost
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Ziskové rozpětí před zdaněním
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Zdroj: Mikrodata
(53)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v celém posuzovaném období nízká. Tato situace byla důsledkem jeho neschopnosti zvýšit ceny z důvodů projednaných v oddíle týkajícím se příčinné souvislosti a zejména existence rostoucích objemů dumpingového dovozu. Byla rovněž výsledkem nízkého využití kapacity, jak bylo objasněno ve 47. bodě odůvodnění.
(54)
V období od roku 2005 do roku 2008 se ziskovost výrobního odvětví Unie podstatně snížila a v roce 2008 bylo výrobní odvětví ztrátové. V průběhu období šetření se mu podařilo dostat se na nejvyšší úroveň v posuzovaném období, nedocílilo však zisku ve výši 5,9 %, jehož by výrobní odvětví mohlo dosáhnout v případě neexistence dumpingového dovozu (viz níže 67. bod odůvodnění).
(55)
Vyvážející výrobce tvrdil, že v roce 2009 byla ziskovost výrobců v Unii dobrá. Tento předpoklad nebyl podložen žádnými jednoznačnými důkazy, v tvrzení se pouze odkazovalo na neupřesněné „veřejně dostupné informace“. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že míra ziskovosti, jíž dosáhli v roce 2009, byla výjimečná a nebyla udržitelná vzhledem k energickému vstupu bosenských vyvážejících výrobců na trh s velkým objemem a s nízkými dumpingovými cenami. Výrobci zařazení do vzorku uvedli, že v roce 2010 ziskovost pravděpodobně klesne zpět na úroveň z roku 2008.
(56)
Útvary Komise ověřily výše uvedená tvrzení. Ověření zahrnovalo zejména vývoj nákladů na suroviny a prodejních nákladů a cen uvedených v příslušných smlouvách. Bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie mělo v roce 2009 prospěch z určitých dočasných činitelů, které zvýšily jeho ziskovost, a to navzdory existenci značného objemu dumpingového dovozu:
i)
Výrobci zařazení do vzorku měli do jisté míry prospěch z vyššího objemu výroby a prodeje po ukončení výroby jiných dvou výrobců v Unii, jak bylo uvedeno ve 46. bodě odůvodnění.
ii)
Ačkoliv se od roku 2008 ceny surovin celkově zvyšovaly, někteří výrobci zařazení do vzorku měli prospěch z ročních smluv o dodávkách surovin, což omezilo dopad tohoto růstu cen.
iii)
Jeden výrobce zařazený do vzorku měl v roce 2009 prospěch z podstatně nižších nákladů na financování v důsledku restrukturalizace v rámci skupiny.
(57)
Na tomto základě naznačoval vývoj ziskového rozpětí i nadále existenci újmy, jelikož v případě neexistence dumpingového dovozu by byl zisk podstatně vyšší.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Investice (v EUR)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Návratnost čistých aktiv
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Peněžní tok (v EUR)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
1 638 112
Zdroj: Mikrodata
(58)
Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že investice byly v posuzovaném období nízké, zatímco výrobní odvětví Unie objasnilo, že návratnost investic byla příliš nízká, než aby odůvodňovala významné investice do dotčeného výrobku.
(59)
Návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Unie a čistá účetní hodnota jeho investic, sledovala výše uvedený trend ziskovosti. Je třeba podotknout, že dotyčná čistá aktiva již byla do velké míry odepsána.
(60)
Situace výrobního odvětví Unie s ohledem na peněžní tok rovněž sledovala výše uvedený trend ziskovosti. V roce 2008 byla situace v oblasti peněžního toku vážná, jelikož i přes úbytek objemu prodeje museli výrobci i nadále plnit smluvní závazky týkající se nákupu surovin.
(61)
Schopnost získat kapitál nebyla výrobním odvětvím Unie zmíněna jako problém.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku)
241
241
253
244
221
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Produktivita na pracovníka
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Zdroj: Mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata
(62)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii, kteří se zabývali dotčeným výrobkem, se v posuzovaném období snížil v souladu se snižováním objemu výroby a prodeje. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly v důsledku inflace.
(63)
Produktivita, vyjádřená jako výkon na pracovníka, v posuzovaném období klesla o 14 %, jelikož se objem prodeje snížil více než zaměstnanost. Tento negativní vývoj pravděpodobně povede k dalšímu úbytku pracovních míst v budoucnu.
5.4.3. Velikost dumpingu
(64)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(65)
V průběhu posuzovaného období utrpěli výrobci v Unii podstatnou újmu, co se týká objemu, což je jednoznačně zřejmé z výše uvedené analýzy trendů v oblasti výroby, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity.
(66)
Pokud jde o ceny a ziskovost, újma je rovněž patrná. Tato analýza je však ztížena růstem cen surovin a energií, který měl dopad na ceny dotčeného výrobku. V období 2005-2008 se zhoršila ziskovost, peněžní tok i návratnost investic. Rok 2008 byl pro výrobní odvětví obzvláště složitý, jelikož společnosti byly vázány smlouvami o dodávkách surovin, přišly však o více než 20 % svého objemu prodeje.
(67)
V roce 2009 se situace na trhu zklidnila a růst cen umožnil docílit vyšší ziskovosti, jak je však vysvětleno výše v 56. bodě odůvodnění, bylo zřejmé, že se jedná o dočasnou úlevu a že se situace na trhu z roku 2009 nebude pravděpodobně opakovat. Je však třeba uvést, že ani v roce 2009 nedosáhla ziskovost úrovně 5,9 %, která se pro toto výrobní odvětví považuje za běžný zisk.
(68)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Unie (makroekonomické ukazatele), ačkoliv u některých ukazatelů byli posouzeni pouze výrobci zařazení do vzorku (mikroekonomické ukazatele). Mezi mikroekonomickými a makroekonomickými ukazateli nebyly zjištěny žádné významné rozdíly.
(69)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému zjištění, že významná část výrobního odvětví Unie utrpěla podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(70)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, kterou lze považovat za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
6.2. Účinky dumpingového dovozu
(71)
V posuzovaném období se dovoz z dotčené země zvýšil téměř o 400 % a získal významnou část trhu, tj. zvýšil se z úrovně nižší než 5 % na úroveň mezi 10 a 15 %. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, přičemž dumpingový dovoz byl jediným dalším důležitým účastníkem na trhu EU, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(72)
K růstu podílu dumpingového dovozu na trhu došlo při současném poklesu spotřeby v EU v posuzovaném období o 7 %.
(73)
Ceny rostoucího objemu dumpingového dovozu byly v období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie o 20-25 %. Přiměřeně lze vyvodit závěr, že se takovýto rostoucí dovoz na zmenšující se trh v roce 2008 a 2009 zasloužil o stlačení cen. Tento dopad dumpingového dovozu na ceny zhoršila skutečnost, že se prodej uskutečňuje většinou na základě ročních smluv. Dumpingový bosenský dovoz bylo proto možno využít k potlačení růstu cen u velkých objemů prodeje, a to navzdory růstu cen surovin. V roce 2009 došlo ke zmírnění tohoto dopadu, nikoli však v dostatečné míře, aby mohlo celé výrobní odvětví dosáhnout běžné úrovně zisku ve výši 5,9 %.
(74)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny, které jsou nižší než ceny výrobního odvětví Unie, na straně jedné a úbytkem objemu prodeje a výroby výrobního odvětví Unie, snížením jeho podílu na trhu a stlačováním cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz hrál významnou úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Vývoz výroby v Unii
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Zdroj: Makrodata
(75)
Objem vývozu všech výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšil, představoval však v průměru přibližně pouze 10 % výroby. Vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl a částečně vyrovnal úbytky objemu prodeje v EU.
(76)
Vývozní výkonnost výrobců v Unii proto pomohla zachovat jejich obchodní činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která jim byla způsobena.
6.3.2. Dovoz ze třetích zemí
(77)
Dovoz ze třetích zemí byl v průběhu posuzovaného období zanedbatelný a nemohl přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Bosenský vyvážející výrobce tvrdil, že výrobci v Unii přišli o podíl na trhu kvůli dovozu z Číny a Koreje, toto tvrzení však nebylo doloženo konkrétními skutečnostmi, jelikož dovoz z těchto zemí byl minimální.
6.3.3. Dopad poklesu spotřeby
2005
2006
2007
2008
2009 (OŠ)
Spotřeba EU (v tunách)
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Zdroj: Makrodata
(78)
V posuzovaném období spotřeba klesla přibližně o 24 000 tun (7 %), což odráží skutečnost, že odvětví výroby pracích prostředků v jejich složení postupně více používá alternativní výrobky s cílem nahradit dotčený výrobek. Vyvážející výrobce uvedl, že to vedlo ke „zvýšeným zásobám, zrušení objednávek a nižšímu zisku“.
(79)
Je nutno uvést, že na konci posuzovaného období ukončili dva výrobci na trhu v EU výrobu, a proto došlo k úpravě kapacity, která vyrovnala pokles spotřeby. Jak je mimoto vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění, úroveň zásob zůstala nízká a stálá, což znamená, že se výroba přizpůsobila nižší úrovni spotřeby.
(80)
Ačkoliv nelze vyloučit, že pokles spotřeby přispěl k újmě, která byla způsobena výrobcům v Unii, zdá se, že tento dopad není významný.
6.3.4. Dopad investic
(81)
Vyvážející výrobce tvrdil, že újma byla způsobena dodržováním právních předpisů týkajících se registrace, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH). Jak je však objasněno v 58. bodě odůvodnění, vzhledem k úrovni investic do dotčeného výrobku v celém posuzovaném období nemohlo toto významnou měrou přispět ke způsobené újmě. Náklady spojené s REACH jsou mimoto nízké.
6.3.5. Dopad zvýšení nákladů na suroviny a energie
(82)
Některé strany tvrdily, k újmě přispěly vyšší náklady na suroviny a energie. Zvýšení těchto nákladů bylo skutečně významné a došlo k němu především v roce 2008. To mělo bezpochyby určitý dopad na ziskovost v tomto roce, jelikož k němu došlo v době klesajícího objemu prodeje. Růst nákladů na energie se však do jisté míry projevil v růstu prodejních cen, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, ačkoliv přiměřenému zvýšení cen zabránil účinek dumpingového dovozu vedoucí ke snižování cen.
(83)
Usuzuje se proto, že zvýšení nákladů na suroviny a energie nepřispělo ke způsobené újmě.
6.3.6. Dopad záležitostí týkajících se kapacity
(84)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity byly projednány ve 46. bodě odůvodnění. Dopad záležitostí týkajících se kapacity na ziskovost je nutno posoudit na základě strukturálních charakteristik tohoto výrobního odvětví i existence dumpingového dovozu. Dopad na ziskovost je způsoben značnými fixními náklady, jež by byly získány zpět, pokud by byla míra využití kapacity vyšší.
(85)
Problémy související s nadměrnou kapacitou a nízkým využitím kapacity mohou částečně vysvětlit některé negativní ukazatele újmy, která byla způsobena výrobcům v Unii, nevysvětlují však velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušují příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.7. Dopad globální úvěrové krize / celkové hospodářské krize
(86)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k újmě přispěly globální úvěrová krize a celková hospodářská krize. V období 2008-2009, kdy došlo k těmto krizím, spotřeba dotčeného výrobku skutečně poklesla.
(87)
Tyto záležitosti však nemohou vysvětlit, proč se podíl výrobců v Unii na trhu v roce 2009 významně snížil, zatímco podíl bosenského dovozu na trhu se zvýšil a ceny tohoto dovozu byly o více než 20 % nižší než ceny EU. Ačkoliv by pokles spotřeby v období 2008-2009 sám o sobě ovlivnil výrobní odvětví Unie, významný nárůst dovozu z Bosny a Hercegoviny měl mnohem důležitější dopad na objem prodeje výrobního odvětví Unie a vzhledem k cenovému podbízení i na ceny. Krize tudíž nenarušila příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.3.8. Dopad konsolidovaného uživatelského odvětví
(88)
Ačkoliv v období šetření vyrábělo dotčený výrobek více než 10 společností, hlavní uživatelské odvětví (výrobci pracích prostředků a změkčovačů vody) sestávalo v zásadě ze 4 velkých skupin (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble a Unilever). Na dva hlavní spolupracující uživatele připadalo téměř 40 % nákupů dotčeného výrobku v EU. Prostřednictvím centralizovaného nákupu jsou tyto 4 skupiny skutečně schopny udržovat ceny dotčeného výrobku na nízké úrovni.
(89)
Tato záležitost však není nová, nýbrž trvá mnoho let. Nemůže proto opět vysvětlit velký pokles výroby, objemu prodeje a podílu na trhu v roce 2009. Jednoznačně proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi velkým nárůstem dovozu za dumpingové ceny a újmou způsobenou výrobcům v Unii.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobil dotyčný dumpingový dovoz.
(91)
Kromě dumpingového dovozu byla přezkoumána řada jiných činitelů, žádný z těchto činitelů však nemohl objasnit významné úbytky podílu na trhu, objemu výroby a prodeje, k nimž došlo v roce 2008 a 2009 a které se časově shodují s nárůstem objemu dumpingového dovozu.
(92)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z Bosny a Hercegoviny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Obecné poznámky
(93)
Komise ověřila, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(94)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. To výrobnímu odvětví Unie bránilo v dosažení úrovně ziskovosti, která je podobná úrovním dosahovaným u jiných výrobků.
(95)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Situace se nezlepšila navzdory restrukturalizaci, k níž došlo u výrobců v Unii (dvě společnosti ukončily výrobu). V této souvislosti se uvádí, že zeolit A ve formě prášku je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat společností zařazených do vzorku, a činí až 30 % jejich prodejního obratu. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se jednoznačně dále zhoršovala. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(96)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem dovozců
(97)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že dovozci, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili, byli rovněž uživateli. Analýza týkající se těchto dovozců je proto uvedena v příslušném oddíle týkajícím se zájmu uživatelů.
7.4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(98)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení se nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů. Analýza byla proto omezena na dopad opatření na uživatele.
(99)
Dotazníky byly rozeslány osmi známým uživatelům. Smysluplné připomínky však byly obdrženy pouze od dvou uživatelů. Analýza zájmu Unie proto vychází z odpovědí dvou poměrně velkých uživatelů, kteří společně představují téměř 40 % spotřeby Unie.
(100)
Dva spolupracující uživatelé v Unii představují hlavní účastníky v odvětví výroby pracích prostředků a změkčovačů vody v Unii. Oba uživatelé vznesli proti uložení opatření námitky.
(101)
Šetřením bylo zjištěno, že co se týká spotřeby spolupracujících uživatelů v Unii, je od bosenského vyvážejícího výrobce dovážena méně než třetina. Zbývající část je pokryta dodávkami od výrobců v Unii, kteří jsou pro spolupracující uživatele i nadále hlavním zdrojem dodávek. Vzhledem k nízké míře využití kapacity výrobců v Unii (jak je vysvětleno ve 47. a 48. bodě odůvodnění) je zřejmé, že případné uložení opatření podle očekávání nepovede k nedostatečným dodávkám nebo následnému zvýšení cen.
(102)
V návaznosti na výše uvedené skutečnosti se zdá, že uživatelské odvětví v Unii již začalo zkoumat možnost dovozu z Číny. Skutečnost, že tato možnost existuje a považuje se za spolehlivou, prokazuje, že případné uložení opatření nepovede k nedostatku dotčeného výrobku.
(103)
Byl posouzen rovněž procentní podíl konečných výrobků obsahujících dotčený výrobek na celkovém obratu. V tomto ohledu se podotýká, že v obou případech představují příslušné výrobky méně než 10 % obratu.
(104)
Ověřeny byly rovněž procentní podíly dotčeného výrobku obsaženého v konečných výrobcích. Šetřením bylo zjištěno, že celkově jsou tyto procentní podíly mimořádně nízké (v průměru méně než 5 % celkových nákladů), a dotčený výrobek proto nepředstavuje velmi důležitou složku nákladů na konečné výrobky.
(105)
Komise rovněž ověřila, zda by uložení opatření mělo významný negativní finanční dopad na situaci těchto dvou uživatelů. Komise vypracovala dva scénáře, tj. scénář v nejhorším případě a reálnější scénář.
(106)
Scénář v nejhorším případě předpokládá, že ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie vzrostou o výši cla. To by náklady uživatelů zvýšilo průměrně o méně než 2 %.
(107)
Výše popsanou situaci je nutno srovnat s mírou ziskovosti spolupracujících uživatelů v Unii. Ziskovost uživatelů u výrobků obsahujících dotčený výrobek činí přibližně 11 % a u všech jejich výrobků byla vyšší než 20 %. Vzhledem k této míře ziskovosti by i úplné přenesení opatření na ceny dovozu a ceny výrobního odvětví Unie nemělo na finanční situaci těchto stran nepřiměřený dopad.
(108)
Mnohem reálnějším scénářem je ve skutečnosti to, že uložení opatření povede k situaci, kdy se zvýší pouze ceny dovozu z Bosny a Hercegoviny, zatímco výrobní odvětví Unie bude mít prospěch z větších úspor z rozsahu. Jak bylo vysvětleno výše, situace v dodávkách dotčeného výrobku v EU je plně dostačující, jelikož většina výrobců v Unii ani zdaleka nevyužívá plně svou kapacitu.
(109)
Je nutno rovněž uvést, že šetřením bylo zjištěno, že existují výrobky, které mohou dotčený výrobek nahradit. Je zřejmé, že spolupracující i nespolupracující uživatelé vyrábějí rovněž prací prostředky, které dotčený výrobek neobsahují. Podle tohoto reálnějšího scénáře se náklady spolupracujících uživatelů zvýší pouze o zlomek procenta. Jinými slovy, na základě údajů o ziskovosti bude mít uložení opatření pro uživatele pouze zanedbatelné důsledky.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem je zřejmé, že uložení opatření nebude mít na uživatele významný dopad, a je tudíž velmi nepravděpodobné, že by vedlo ke zvýšení ceny pro spotřebitele.
7.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(111)
Celkově se očekává, že výrobní odvětví Unie bude mít z těchto opatření jednoznačně prospěch. Vzhledem k vyššímu využití kapacity v důsledku zvýšení výroby a prodeje by výrobní odvětví mohlo v prvé řadě využít větších úspor z rozsahu.
(112)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uživatele v Unii významně neovlivní a že je celkově v zájmu Unie.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(113)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z Bosny a Hercegoviny uložena prozatímní opatření, aby se zamezilo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(114)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(115)
Při výpočtu výše cla nezbytné k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, jehož by bylo možno přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by neexistoval dumpingový dovoz. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro tento výpočet činilo 5,9 % obratu. Jednalo se o úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie v období šetření dosáhlo u všech svých výrobků, včetně dotčeného výrobku. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že tato úroveň zisku je rozumná a přiměřená. Zvažovalo se rovněž, zda by neměly být použity míry zisku, jichž výrobní odvětví Unie dosáhlo v období 2005-2007, tyto míry zisku však byly nízké s ohledem na ziskovost, které dosahují společnosti u podobných výrobků, a nepovažovaly se za reprezentativní pro životaschopné výrobní odvětví. Důvodem je to, že v průběhu těchto tří let byla cena bosenského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie o 10-20 % a takovéto rozdíly by hrály významnou úlohu při sjednávání ročních smluv. Nebylo proto možno usuzovat, že tato zisková rozpětí představují běžnou situaci na trhu EU. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(116)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny zjištěné pro výpočet cenového podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v EU, která nepůsobí újmu. Rozdíl plynoucí z tohoto srovnání se poté vyjádřil jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Vypočtené rozpětí podbízení činilo 31,5 %.
8.2. Prozatímní opatření
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz pocházející z Bosny a Hercegoviny měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(118)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(119)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 28,1 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2010.
VERORDENING (EU) Nr. 1036/2010 VAN DE COMMISSIE
van 15 november 2010
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op zeoliet A-poeder van oorsprong uit Bosnië en Herzegovina
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Inleiding
(1)
Op 17 februari 2010 heeft de Europese Commissie (de „Commissie”) met een bericht („bericht van inleiding”) in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer in de Unie van bepaald zeoliet A-poeder van oorsprong uit Bosnië en Herzegovina („BiH”) aangekondigd.
(2)
De procedure werd ingeleid als gevolg van een klacht die op 4 januari 2010 werd ingediend door Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. en Zeolite Mira Srl Unipersonale (de „klagers”), die goed zijn voor een groot deel, in dit geval meer dan 25 % van de totale productie van zeoliet A-poeder in de Unie. Het bij de klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal over dumping van het product en de aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werd voldoende geacht om een onderzoek te openen.
1.2. Bij de procedure betrokken partijen
(3)
De Commissie heeft de klagers, andere haar bekende producenten in de Unie, de producent-exporteurgroep in BiH, importeurs, gebruikers, andere betrokken partijen en vertegenwoordigers van BiH van de inleiding van de procedure in kennis gesteld. Belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(4)
De klagers, producenten in de Unie, de producent/exporteurgroep in BiH, importeurs en gebruikers hebben hun standpunt kenbaar gemaakt. Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, werden gehoord.
(5)
Gezien het kennelijk grote aantal producenten en importeurs in de Unie werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening gebruik te maken van een steekproef. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was - en, zo ja, deze ook samen te stellen -, werd aan alle bekende producenten en importeurs in de Unie gevraagd zich bij de Commissie kenbaar te maken en haar overeenkomstig het bericht van inleiding basisinformatie te verstrekken over hun activiteiten in verband met het betrokken product (zoals omschreven in punt 2.1. hieronder) tijdens de periode van 1 januari 2009 tot en met 31 december 2009.
(6)
Zoals aangegeven in overweging 16 hieronder, werd de verlangde informatie verstrekt door acht producenten in de Unie, die ermee instemden in de steekproef te worden opgenomen. Op basis van de informatie die zij van de medewerkende producenten in de Unie had ontvangen, stelde de Commissie een steekproef samen van vier producenten in de Unie met het grootste productie/verkoopvolume in de Unie.
(7)
Zoals aangegeven in overweging 20 hieronder, werd de verlangde informatie verstrekt door slechts drie niet-verbonden importeurs die ermee instemden in de steekproef te worden opgenomen. Het betrokken product werd echter door geen van deze importeurs ingevoerd/aangekocht. Gezien het beperkte aantal importeurs werd een steekproef daarom niet langer nodig geacht.
(8)
De Commissie heeft een vragenlijst gestuurd naar alle haar bekende betrokken partijen en naar alle andere ondernemingen die zich binnen de in het bericht van inleiding genoemde termijn kenbaar hadden gemaakt, namelijk de producent-exporteurgroep in BiH, vier tot de steekproef behorende producenten in de Unie en drie niet-verbonden importeurs/gebruikers.
(9)
Er werden antwoorden ontvangen van de producent-exporteurgroep in BiH, inclusief de daarmee verbonden ondernemingen, van de vier tot de steekproef behorende producenten in de Unie en de drie niet-verbonden importeurs/gebruikers in de Unie.
(10)
De Commissie heeft alle gegevens die zij voor de voorlopige vaststelling van dumping, de schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd. Bij de volgende ondernemingen werden controlebezoeken uitgevoerd:
Producenten in de Unie
-
Industrias Quimicas del Ebro SA, Zaragoza, Spanje
-
MAL Magyar Aluminium, Ajke, Hongarije
-
PQ Silicas BV, Eijsden, Nederland
-
Zeolite Mira Srl Unipersonale, Mira, Italië
Importeurs/gebruikers in de Unie
-
Reckitt Benckiser Group, Slough, UK en Mira, Italië
-
Henkel AG, Düsseldorf, Duitsland
-
Chemiewerk Bad Kostritz GmbH, Bad Kostritz, Duitsland
Producenten-exporteurs in BiH
-
Fabrika Glinice Birac AD, Zvornik
-
Alumina d.o.o., Zvornik (verbonden met voornoemde producent-exporteur)
Verbonden importeur in de Unie
-
Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litouwen
1.3. Onderzoektijdvak
(11)
Het onderzoek naar dumping en schade had betrekking op de periode van 1 januari 2009 tot en met 31 december 2009 (het „onderzoektijdvak” of het „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van januari 2005 tot het einde van het OT („beoordelingsperiode”).
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(12)
Het betrokken product is zeoliet A-poeder, ook bekend als zeoliet-NaA-poeder of zeoliet-4A-poeder (het „betrokken product”), momenteel ingedeeld onder GN-code ex 2842 10 00.
(13)
Het betrokken product is bestemd voor eindgebruiktoepassingen als een builder, gebruikt bij de productie van droge detergentia en waterverzachters.
2.2. Soortgelijk product
(14)
Het betrokken product, het product dat op de binnenlandse markt in BiH wordt verkocht alsook het product dat in de Unie door de producenten in de Unie wordt geproduceerd en verkocht, bleken dezelfde fysische en technische basiskenmerken alsook dezelfde basistoepassingen te hebben en worden daarom als soortgelijke producten beschouwd in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
(15)
De Bosnische producent-exporteurgroep verklaarde dat de productiekosten, de productieprocessen en de kwaliteit van het betrokken product dat werd uitgevoerd door zowel Fabrika Glinice Birac AD als zijn verbonden onderneming Alumina d.o.o. („de Birac-groep”) verschilden van die van het soortgelijke product dat door sommige producenten in de Unie werd geproduceerd. Er werd ook aangevoerd dat het productieproces van de Birac-groep is gebaseerd op een aluminaatoplossing uit het aluminaproductieproces in plaats van aluminiumtrihydraat, terwijl de productie in de Unie meestal is gebaseerd op hydraatkristallen die door verwarming en toevoeging van natronloog worden teruggebracht tot de vloeibare toestand voor de productie van zeolietslurry. Ten aanzien van bovengenoemde argumenten zij erop gewezen dat de door de Birac-groep ingediende gegevens niet het feit ter discussie stellen dat ongeacht beweerde verschillen in de productieprocessen, de kosten en de kwaliteit, het betrokken product dezelfde fysische en technische basiskenmerken heeft en voor dezelfde doeleinden als het soortgelijke product wordt gebruikt.
3. STEEKPROEF
3.1. Steekproef van producenten in de Unie
(16)
Acht producenten in de Unie die goed zijn voor circa 50 % van het verkoopvolume van de producenten in de Unie reageerden op het verzoek om toezending van gegevens voor de samenstelling van een steekproef in het bericht van inleiding. Aanvankelijk werden de vijf grootste producenten in de Unie voor de steekproef geselecteerd. Eén onderneming besloot echter om haar medewerking te beëindigen. Daarom vormen de resterende vier producenten in de Unie de steekproef voor dit onderzoek.
(17)
Deze vier producenten waren goed voor circa 37 % van het totale verkoopvolume van de producenten in de Unie op de markt van de Unie in het OT en meer dan 75 % van het verkoopvolume van de acht producenten die gegevens voor de steekproef hadden verstrekt. De vier voor de steekproef geselecteerde producenten werden representatief voor alle producenten in de Unie geacht.
(18)
De Bosnische producent-exporteurgroep voerde aan dat drie producenten in de Unie (MAL Magyar Aluminium, Silkem d.o.o. en Industrias Quimicas del Ebro SA) als niet-medewerkend aan het onderzoek moesten worden beschouwd. Zij stelde dat deze ondernemingen enkele dagen na de vastgestelde termijn met niet-vertrouwelijke brieven op verzoeken om nadere informatie hebben gereageerd. In verband met het voorgaande zij erop gewezen dat de door voornoemde partijen verstrekte informatie tijdig is ingediend en geenszins de voortgang van het onderzoek heeft belemmerd of de verdedigingsrechten van de partijen heeft geschaad.
(19)
Er werd ook aangevoerd dat één producent in de Unie (MAL Magyar Aluminium) in zijn reactie op de samenstelling van de steekproef niet heeft vermeld dat hij verbonden was met een andere producent in de Unie (Silkem d.o.o.). Laatstgenoemde onderneming behoorde niet tot de steekproef en werd niet vermeld in de antwoorden van MAL Magyar Aluminium op de vragenlijst. Daarom werd gesteld dat deze twee producenten in de Unie moesten worden beschouwd als niet-medewerkend aan het huidige onderzoek. In verband hiermee zij erop gewezen dat de relatie tussen deze twee partijen in het klachtstadium bij de diensten van de Commissie bekend was en dat de relatie werd vermeld in de reactie op de steekproef door een van beide partijen. Verder werd melding gemaakt van de relatie in het antwoord van MAL Magyar Aluminium op de vragenlijst. Ten slotte moet duidelijk worden gesteld dat Silkem d.o.o. en MAL Magyar Aluminium volledig aan het onderzoek hebben meegewerkt. Silkem d.o.o. diende gegevens in het steekproefstadium in maar werd niet in de steekproef opgenomen en werd daarom niet verzocht om een vragenlijst in te vullen. MAL Magyar Aluminium was niet verplicht om een geconsolideerd antwoord met inbegrip van Silkem d.o.o. in te dienen, aangezien Silkem d.o.o. een afzonderlijke juridische entiteit is.
3.2. Steekproef van niet-verbonden importeurs
(20)
Slechts drie niet-verbonden importeurs reageerden op het verzoek om informatie voor de samenstelling van de steekproef in het bericht van inleiding. Pas daarna werd ontdekt dat een van deze ondernemingen het betrokken product niet invoerde of aankocht. Daarop werd besloten dat de samenstelling van een steekproef niet nodig was voor niet-verbonden importeurs.
4. DUMPING
4.1. Normale waarde
(21)
Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening heeft de Commissie eerst onderzocht of de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product door elk van beide producenten-exporteurs van de Birac-groep aan onafhankelijke afnemers representatief was, d.w.z. of het totale volume van deze verkoop gelijk was aan of groter was dan 5 % van het totale volume van de overeenkomstige verkoop voor uitvoer naar de Unie. De binnenlandse verkoop bleek niet representatief te zijn.
(22)
De Commissie heeft vervolgens onderzocht of de verkoop op de binnenlandse markt door elke producent/exporteur kon worden geacht in het kader van normale handelstransacties, als bedoeld in artikel 2, lid 4, van de basisverordening, te hebben plaatsgevonden. Hiertoe werd het aandeel van de winstgevende binnenlandse verkoop aan onafhankelijke afnemers vastgesteld.
(23)
De binnenlandse verkoop werd winstgevend geacht wanneer de prijs per eenheid gelijk was aan of hoger dan de productiekosten. Daarom werden de productiekosten op de binnenlandse markt tijdens het OT vastgesteld.
(24)
Uit voornoemde analyse bleek dat de gehele binnenlandse verkoop van beide producenten-exporteurs winstgevend was, aangezien de nettoverkoopprijs per eenheid hoger lag dan de berekende productiekosten per eenheid.
(25)
Aangezien het product op de binnenlandse markt niet in representatieve hoeveelheden werd verkocht, moest de normale waarde worden berekend overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening.
(26)
Om de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening te berekenen, werden de verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten (VAA-kosten) die elk van de medewerkende producenten-exporteurs gedurende het onderzoektijdvak in het kader van normale handelstransacties in verband met de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product had gemaakt en de gewogen gemiddelde winst die zij daarbij hadden behaald, opgeteld bij hun eigen gemiddelde productiekosten gedurende het onderzoektijdvak. Waar nodig werden de productiekosten en VAA-kosten gecorrigeerd voordat zij werden gebruikt om vast te stellen of de verkoop in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en om de normale waarde te berekenen.
4.2. Uitvoerprijs
(27)
Aangezien de gehele uitvoer naar de Unie via een verbonden importeur plaatsvond, werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening berekend aan de hand van de prijs waartegen het product aan onafhankelijke afnemers was doorverkocht. Op de prijs waartegen het product aan de eerste onafhankelijke koper in de Unie was doorverkocht, werd een correctie toegepast voor alle kosten, inclusief rechten en belastingen, die tussen invoer en wederverkoop waren gemaakt, alsook een redelijke marge voor VAA-kosten en winst. Hierbij werd gebruik gemaakt van de eigen VAA-kosten van de verbonden importeur. Doordat geen niet-verbonden importeurs aan het onderzoek hebben meegewerkt, werd gebruik gemaakt van een redelijke winstmarge van 5 %, gebaseerd op de informatie die was verkregen van gebruikers die het betrokken product ook in het OT importeerden.
(28)
De Birac-groep voerde aan dat de functies van haar verbonden importeur eerder vergelijkbaar waren met die van een exportafdeling dan van een importeur, en daarom mocht de uitvoerprijs niet worden berekend overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening, maar moest hij overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening worden vastgesteld op grond van de daadwerkelijk betaalde of te betalen uitvoerprijzen. In dit verband zij erop gewezen dat de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening wordt vastgesteld op grond van de prijs van de wederverkoop aan onafhankelijke afnemers, wanneer het betrokken product aan onafhankelijke afnemers wordt doorverkocht door met de exporteur verbonden ondernemingen in het land van uitvoer. Uit het onderzoek bleek dat de verbonden onderneming in de Unie is gevestigd. Zij handelt onder meer de bestellingen van de afnemers en de rekeningen voor het door de Birac-groep geproduceerde betrokken product af. Verder werd geconstateerd dat de Birac-groep het betrokken product aan de verbonden onderneming in de Unie verkoopt voor wederverkoop aan onafhankelijke afnemers in de EU. Het argument moet bijgevolg worden afgewezen. Er zij op gewezen dat het feit dat bepaalde activiteiten door de verbonden onderneming vóór de invoer worden verricht niet betekent dat de uitvoerprijs op grond van de prijs voor wederverkoop aan de eerste onafhankelijke afnemer niet opnieuw met de nodige correcties kan worden berekend overeenkomstig artikel 2, lid 9.
4.3. Vergelijking
(29)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken af fabriek. Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Er werden correcties uitgevoerd voor de kosten van vervoer, vracht, verzekering, verpakking, bankkosten en kredietkosten waar zulks redelijk en accuraat werd bevonden en met gecontroleerd bewijsmateriaal werd gestaafd.
4.4. Dumpingmarge
(30)
Overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening werd de dumpingmarge voor beide medewerkende producenten-exporteurs vastgesteld op grond van een vergelijking van de gewogen gemiddelde normale waarde met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs.
(31)
De individuele dumpingmarges van beide producenten-exporteurs werden gewogen op grond van de naar de Unie uitgevoerde hoeveelheden, wat leidde tot een dumpingmarge, uitgedrukt als een percentage van de cif-prijs franco grens Unie, vóór inklaring, van 28,1 % voor de Birac-groep.
(32)
Op grond van de informatie uit de klacht en van de medewerkende producent-exporteurgroep in BiH zijn er in BiH geen andere bekende producenten van het betrokken product. Daarom moet de voor BiH vast te stellen dumpingmarge voor het gehele land gelijk zijn aan de dumpingmarge die voor de enige medewerkende producent-exporteurgroep in BiH is vastgesteld.
5. SCHADE
5.1. Inleidende opmerkingen
(33)
Er zij aan herinnerd dat in dit geval sprake is van slechts één Bosnische producent-exporteur (de Birac-groep). Daarom kunnen geen precieze cijfers over invoervolumes, invoerprijzen, marktaandelen en productie in de Unie, alsook over verkoopvolumes worden verstrekt om vertrouwelijke bedrijfsinformatie te beschermen. Daarom worden de indicatoren in geïndexeerde vorm of in de vorm van marges weergegeven.
(34)
In lijn met punt 3.1 hierboven vormen de vier tot de steekproef behorende producenten in de Unie de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening en zullen zij hierna als de „bedrijfstak van de Unie” worden aangeduid.
5.2. Verbruik in de Unie
(35)
In het voorlopige stadium van het onderzoek was de berekening van het verbruik in de Unie gebaseerd op de cijfers van de klacht, aangevuld met gecontroleerde cijfers van bij het onderzoek betrokken producenten en importeurs/gebruikers. Deze gegevens werden naar alle belanghebbenden gestuurd met het verzoek opmerkingen daarover te maken. Er werden geen opmerkingen gemaakt over de gegevens over het verbruik in de Unie.
(36)
Het verbruik in de Unie werd aldus vastgesteld op basis van het verkoopvolume in de Unie van het door de bedrijfstak van de Unie geproduceerde soortgelijke product, het verkoopvolume in de Unie van het door de andere bekende producenten in de Unie geproduceerde soortgelijke product en het invoervolume van het betrokken product uit derde landen.
(37)
Het aldus berekende verbruik in de Unie ontwikkelde zich als volgt.
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Ton
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Bron: klacht en antwoorden op de vragenlijst
(38)
Het verbruik van het betrokken product en het soortgelijke product in de Unie is tijdens de beoordelingsperiode met 7 % gedaald. Dit wijst op een geleidelijke vermindering van de hoeveelheid van het betrokken product die door de gebruikers is verwerkt in sleutelproducten zoals wasdetergentia. Het geeft ook aan dat meer producten voor industriële gebruikers zeolietvrij worden.
5.3. Invoer uit het betrokken land
5.3.1. Volume, prijs en marktaandeel van de invoer met dumping uit het betrokken land
(39)
Het volume van de invoer van het betrokken product steeg in de beoordelingsperiode met 359 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Volume van de invoer
100
73
68
252
459
Index: 2005 = 100
Bron: gecontroleerde antwoorden op de vragenlijst
(40)
De gemiddelde invoerprijs was stabiel van 2005 tot 2008 en steeg met circa 10 % in het OT. Dit was voornamelijk te wijten aan een verbeterde situatie op de EU-markt die prijsstijgingen voor alle producenten van het betrokken product mogelijk maakte.
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Gemiddelde invoerprijs (cif)
100
100
102
99
109
Index: 2005 = 100
Bron: gecontroleerde antwoorden op de vragenlijst
(41)
Het marktaandeel van de invoer uit het betrokken land verviervoudigde bijna in de beoordelingsperiode en bedroeg in het OT 10 à 15 %.
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Marktaandeel B&H
0-5 %
0-5 %
0-5 %
5-10 %
10-15 %
Index: 2005 = 100
100
68
59
259
495
Bron: gecontroleerde antwoorden op de vragenlijst
5.3.2. Gevolgen van de invoer met dumping voor de prijzen
(42)
Voor een analyse van de prijsonderbieding werden de invoerprijzen van de Bosnische producent-exporteur met de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in het OT vergeleken op basis van gemiddelden. De prijzen van de bedrijfstak van de Unie werden gecorrigeerd tot het nettoniveau af fabriek en werden vergeleken met de cif-invoerprijzen. Er werd geen rekening gehouden met douanerechten, aangezien voor de Bosnische producent-exporteur in het OT een preferentieel recht van 0 % gold.
(43)
De gewogen gemiddelde onderbiedingsmarge, uitgedrukt als een percentage van de prijzen van de bedrijfstak van de Unie, ligt tussen 20 en 25 %.
5.4. Situatie van de bedrijfstak van de Unie
5.4.1. Opmerkingen vooraf
(44)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening onderzocht de Commissie alle economische factoren en indicatoren die op de situatie van de bedrijfstak van de Unie van invloed waren.
(45)
De indicatoren die betrekking hebben op macro-economische elementen, zoals productie, capaciteit, verkoopvolume, marktaandeel enz., zijn gebaseerd op gegevens die door de diensten van de Commissie zijn vastgesteld en naar belanghebbenden zijn gestuurd met het verzoek opmerkingen daarover te maken, als vermeld in overweging 35. De gegevens voor deze indicatoren hebben betrekking op alle producenten in de Unie. Wanneer gegevens in verband met de producenten van de Unie in hun geheel worden gebruikt, verwijzen de onderstaande tabellen naar de macrogegevens als een bron. Andere indicatoren zijn gebaseerd op gecontroleerde gegevens van tot de steekproef behorende producenten. Naar deze indicatoren wordt verwezen als microgegevens. Ten aanzien van de macrogegevens voerde de Bosnische producent-exporteur aan dat wegens de onenigheid over de voor de indeling van het product te gebruiken GN-code het onwaarschijnlijk is dat deze gegevens betrouwbaar zijn. In dit verband zij erop gewezen dat de schade-indicatoren geenszins worden beïnvloed door de beweerde onenigheid over de GN-codes. Er zij aan herinnerd dat de definitie van het betrokken product in het gepubliceerde bericht van inleiding werd verstrekt. Deze definitie is duidelijk en sluit elk misverstand uit. Belanghebbenden werd verzocht informatie te verstrekken op grond van de productdefinitie ongeacht de GN-codes, aangezien in het bericht van inleiding staat dat de GN-code uitsluitend ter informatie wordt vermeld. Verder zij eraan herinnerd dat de Bosnische producent-exporteur de informatie over het verbruik in de Unie niet heeft betwist. De meeste informatie over de invoer werd direct afgeleid van de gegevens van de Bosnische producent-exporteur, terwijl de rest verwees naar een klein volume van invoer uit andere landen. Rekening houdend met het voorgaande en het feit dat geen concrete bewijzen werden verstrekt ter onderbouwing van de bewering inzake onbetrouwbare gegevens, moest dit argument worden afgewezen.
5.4.2. Schade-indicatoren
Productie, capaciteit en bezettingsgraad
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Productie
100
108
114
90
86
Capaciteit
100
99
104
100
100
Bezettingsgraad
72 %
79 %
78 %
65 %
62 %
Index: 2005 = 100
Bron: macrogegevens
(46)
Tijdens de beoordelingsperiode nam het productievolume van de bedrijfstak van de Unie met 14 % af. In 2008-2009 staakte een producent in de Unie (Sasol Italy SpA) zijn productie helemaal. Bovendien stopte Henkel AG zijn productie van zeolietslurry (dit is niet het betrokken product maar een vloeibare versie daarvan die als vervangingsmiddel wordt gebruikt). Deze ontwikkelingen droegen enigszins bij tot een verbetering van de situatie van de resterende producenten.
(47)
Ondanks de hierboven vermelde ontwikkelingen bleef de capaciteit in de beoordelingsperiode vrij stabiel op grond van de berekeningsmethode die normaliter door de bedrijfstak wordt gehanteerd. Uit de controle van de tot de steekproef behorende producenten bleek echter dat de berekening van de capaciteit voor deze bedrijfstak kan variëren afhankelijk van het relatieve gedrag van de markt voor het betrokken product en de markt voor andere producten die met dezelfde installaties kunnen worden geproduceerd.
(48)
De cijfers over de capaciteitsbenutting laten een daling met 14 % zien. Verder bereikte dit percentage nergens 80% wat op een zekere overcapaciteit wijst. Deze kwestie wordt verder besproken onder „Oorzakelijk verband”.
Voorraden
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Voorraad einde jaar
Minder dan 2 %
Minder dan 2 %
Minder dan 2 %
Minder dan 2 %
Minder dan 2 %
Index: 2005 = 100
Bron: macrogegevens
(49)
Het voorraadpeil van de bedrijfstak van de Unie was laag en stabiel in de beoordelingsperiode. De productie van het soortgelijke product werd gepland om aan de bestellingen te voldoen en de voorraden werden altijd op het laagst mogelijke peil gehouden. Dit was daarom geen belangrijke factor in dit onderzoek.
Verkoopvolume en marktaandeel
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Verkoopvolume in de EU
100
108
116
93
82
Marktaandeel
95-100 %
95-100 %
95-100 %
90-95 %
85-90 %
Marktaandeel-index
100
101
101
96
89
Index: 2005=100
Bron: macrogegevens
(50)
Het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie nam in de beoordelingsperiode met 18 % af.
(51)
Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie nam in de beoordelingsperiode met 11 % af.
Verkoopprijzen
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Gemiddelde verkoopprijs in euro/ton
292
306
315
332
354
Bron: microgegevens
(52)
De gemiddelde prijs van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie aan niet-verbonden partijen in de EU steeg tijdens de beoordelingsperiode met 21 %. Dit weerspiegelde in het algemeen de hogere grondstof- en energieprijzen en wordt daarom op zich niet als een betekenisvolle indicator beschouwd.
Winstgevendheid
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Winstmarge vóór belastingen
3,2 %
0,8 %
1,4 %
-1,8 %
4,3 %
Bron: microgegevens
(53)
De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie was in de beoordelingsperiode laag. Deze situatie vloeide voort uit het onvermogen om de prijzen te verhogen om redenen die hieronder in het hoofdstuk „Oorzakelijk verband” worden besproken, met name de toegenomen invoer tegen dumping. Zij was ook het gevolg van de lage capaciteitsbenutting, als aangegeven in overweging 47.
(54)
Van 2005 tot 2008 nam de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie aanzienlijk af en in 2008 werd de bedrijfstak verliesgevend. De winstgevendheid herstelde zich in het OT tot haar hoogste niveau tijdens de onderzochte periode maar bereikte het winstcijfer van 5,9 % niet dat de bedrijfstak had kunnen bereiken zonder invoer met dumping (zie overweging 67 hieronder).
(55)
De producent-exporteur stelde dat de winstgevendheid van de producenten in de Unie in 2009 goed was. Deze bewering werd niet gestaafd met positief bewijsmateriaal en steunt op niet nader omschreven „publiekelijk beschikbare informatie”. De tot de steekproef behorende producenten voerden aan dat het in 2009 behaalde winstgevendheidscijfer eenmalig was en niet kon worden aangehouden in het licht van de toegang van de Bosnische producenten-exporteurs tot de markt in grote hoeveelheden en tegen lage dumpingprijzen. De tot de steekproef behorende producenten voerden aan dat de winstgevendheid in 2010 waarschijnlijk zou terugvallen tot het niveau van 2008.
(56)
Voornoemde argumenten werden door de diensten van de Commissie onderzocht. Het onderzoek had met name betrekking op de ontwikkeling van de grondstof- en verkoopprijzen, als weerspiegeld in de relevante contracten. Uit het onderzoek bleek dat de bedrijfstak van de Unie in 2009 profiteerde van bepaalde tijdelijke factoren die zijn winstgevendheid verhoogden ondanks de significante volumes van de invoer met dumping:
i)
de tot de steekproef behorende producenten profiteerden in zekere mate van het toegenomen productie- en verkoopvolume als gevolg van de stopzetting van de productie van twee andere producenten in de Unie, zoals vermeld in overweging 46;
ii)
hoewel vanaf 2008 een algemene stijging van de grondstofprijzen plaatsvond, profiteerden sommige tot de steekproef behorende producenten van de jaarlijkse grondstofcontracten die het effect van een dergelijke stijging beperkten;
iii)
een tot de steekproef behorende producent profiteerde van de aanzienlijk lagere financieringskosten in 2009 als gevolg van een herstructurering van zijn groep.
(57)
De ontwikkeling van de winstmarge wees echter nog steeds op het bestaan van schade, aangezien de winst zonder invoer met dumping aanzienlijk hoger zou zijn geweest.
Investeringen, rendement van investeringen, kasstroom en vermogen om kapitaal aan te trekken
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Investeringen (euro's)
577 448
337 865
324 636
1 012 717
366 235
Rendement op nettoactiva
17 %
6 %
11 %
-10 %
26 %
Kasstroom (euro's)
1 013 223
744 905
905 792
- 930 920
163 812
Bron: microgegevens
(58)
Door de Bosnische producent-exporteur werd aangevoerd dat de investeringen in de beoordelingsperiode laag waren, terwijl de bedrijfstak van de Unie aangaf dat het rendement van de investeringen te laag was om aanzienlijke investeringen in het betrokken product te rechtvaardigen.
(59)
Het rendement van de investeringen, uitgedrukt in de nettowinst van de bedrijfstak van de Unie en de nettoboekwaarde van zijn investeringen, volgde de hierboven vermelde trend van de winstgevendheid. Er zij op gewezen dat de betrokken nettoactiva reeds sterk waren afgewaardeerd.
(60)
De kasstroomsituatie van de bedrijfstak van de Unie volgde ook de hierboven aangegeven trend van de winstgevendheid. De kasstroomsituatie was ernstig in 2008, aangezien de verliezen in verkoopvolume bijdroegen tot de verslechtering van de situatie van de producenten die moesten blijven voldoen aan hun contractuele verplichtingen om grondstoffen aan te kopen.
(61)
Het vermogen om kapitaal aan te trekken werd door de bedrijfstak van de Unie niet als een probleem aangemerkt.
Werkgelegenheid, productiviteit en lonen
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Werkgelegenheid (VTE)
241
241
253
244
221
Gemiddelde loonkosten per werknemer (euro's)
36 574
39 644
40 207
39 130
40 225
Productiviteit per werknemer
1 423
1 529
1 535
1 296
1 223
Bron: microgegevens, met uitzondering van werkgelegenheid - macrogegevens
(62)
Het aantal werknemers van alle bij de productie van het soortgelijke product betrokken producenten in de Unie daalde tijdens de beoordelingsperiode in lijn met de vermindering van het productie- en het verkoopvolume. De gemiddelde loonkosten per werknemer stegen als gevolg van de toename van de inflatie.
(63)
De productiviteit, uitgedrukt als de productie per werknemer, daalde in de beoordelingsperiode met 14 %, aangezien het verkoopvolume sterker afnam dan de werkgelegenheid. Deze negatieve ontwikkeling zal waarschijnlijk leiden tot verdere verliezen van banen in de toekomst.
5.4.3. Hoogte van de dumpingmarge
(64)
Gezien het volume en de prijzen van de invoer met dumping uit het betrokken land kan de invloed van de feitelijke dumpingmarge op de EU-markt niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
5.5. Conclusie inzake schade
(65)
Tijdens de beoordelingsperiode hebben de producenten in de Unie aanzienlijke volumeschade geleden. Dit blijkt duidelijk uit voornoemde analyse van de productie, de capaciteitsbenutting, het verkoopvolume, het marktaandeel, de werkgelegenheid en de productiviteitstrends.
(66)
Ook uit de prijzen en de winstgevendheid blijkt dat schade is geleden. Deze analyse wordt echter bemoeilijkt door de stijgingen van de grondstof- en energieprijzen, die van invloed zijn geweest op de prijzen van het betrokken product. De winstgevendheid, de kasstroom en het rendement van de investeringen verslechterden in de periode 2005-2008. 2008 was een bijzonder moeilijk jaar voor de bedrijfstak, hoofdzakelijk omdat de ondernemingen vastzaten aan grondstofcontracten en meer dan 20 % van hun verkoopvolume verloren.
(67)
In 2009 ontspande de marktsituatie zich en de prijsstijgingen maakten een verbetering van de winstgevendheid mogelijk maar het was duidelijk dat, zoals hierboven aangegeven in overweging 56, dit maar een tijdelijke opleving was en dat een marktsituatie zoals in 2009 zich waarschijnlijk in de toekomst niet meer zou voordoen. Er zij echter op gewezen dat zelfs in 2009 het winstgevendheidspercentage niet 5,9 % bereikte, dat als een normaal winstpercentage voor deze bedrijfstak wordt beschouwd.
(68)
De schade werd beoordeeld voor de gehele bedrijfstak van de Unie (macro-economische indicatoren), hoewel voor sommige indicatoren alleen de tot de steekproef behorende producenten werden beoordeeld (micro-economische indicatoren). Er werden geen significante verschillen vastgesteld tussen de micro- en de macro-indicatoren.
(69)
In het licht van het voorgaande wordt voorlopig geconcludeerd dat een groot deel van de bedrijfstak van de Unie schade heeft geleden in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening.
6. OORZAKELIJK VERBAND
6.1. Inleiding
(70)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening onderzocht de Commissie of de invoer met dumping uit het betrokken land de bedrijfstak van de Unie zodanige schade had berokkend dat deze aanmerkelijk kan worden genoemd. Andere bekende factoren dan de invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Gemeenschap terzelfder tijd schade kon hebben geleden, werden ook onderzocht om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
6.2. Gevolgen van de invoer met dumping
(71)
In de beoordelingsperiode nam de invoer uit het betrokken land met bijna 400 % toe en verwierf een aanzienlijk marktaandeel, d.w.z. het nam toe van een cijfer onder 5 % tot een cijfer tussen 10 en 15 %. Tegelijkertijd vond een directe en vergelijkbare verslechtering van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie plaats, die de enige andere significante actor op de EU-markt is, aangezien de invoer uit andere bronnen verwaarloosbaar is.
(72)
De stijging van het marktaandeel van de invoer met dumping viel samen met een daling van het verbruik in de EU met 7 % in de beoordelingsperiode.
(73)
De toenemende invoer met dumping onderbood in het OT de prijzen van de bedrijfstak van de Unie met 20 à 25 %. Er kan redelijkerwijs worden geconcludeerd dat een dergelijke toename van de invoer op een krimpende markt verantwoordelijk was voor de inzakking van de prijzen in 2008 en 2009. Het effect van de invoer met dumping op de prijzen werd versterkt door het feit dat het grootste gedeelte van de verkoop plaatsvond op grond van jaarcontracten. De Bosnische invoer met dumping kan aldus worden gebruikt om de prijsstijgingen voor grote verkoopvolumes te beperken ondanks de stijging van de grondstofprijzen. In 2009 werd dit effect afgezwakt, maar niet genoeg om de bedrijfstak in zijn geheel in staat te stellen het normale winstniveau van 5,9 % te bereiken.
(74)
Daar duidelijk is vastgesteld dat de sterke stijging van de invoer met dumping tegen prijzen die de prijzen van de bedrijfstak van de Unie onderboden, enerzijds, en de daling van het verkoop- en het productievolume, het marktaandeel en de prijzen van de bedrijfstak van de Unie, anderzijds, zich gelijktijdig voordeden, luidt de voorlopige conclusie dat de invoer met dumping een belangrijke rol heeft gespeeld bij de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
6.3. Gevolgen van andere factoren
6.3.1. Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
Verkoop voor uitvoer van productie in de Unie
100
108
90
57
121
Index: 2005 = 100
Bron: macrogegevens
(75)
Het uitvoervolume van alle producenten in de Unie nam tijdens de beoordelingsperiode toe maar vertegenwoordigde gemiddeld slechts ongeveer 10 % van de productie. De uitvoer van de tot de steekproef behorende producenten steeg en compenseerde deels het verlies aan verkoopvolume van de EU.
(76)
De uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie hadden aldus een positieve invloed op de activiteiten, en droegen niet bij aan de aanmerkelijke schade.
6.3.2. Invoer uit derde landen
(77)
De invoer uit derde landen was tijdens de beoordelingsperiode verwaarloosbaar en kon niet hebben bijgedragen aan de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade. De Bosnische producent-exporteur beweerde dat het marktaandeel van de producenten van de Unie gekrompen was door de invoer uit China en Korea maar deze bewering wordt niet gestaafd door de feiten, aangezien de invoer uit deze landen marginaal was.
6.3.3. Gevolgen van een daling van het verbruik
2005
2006
2007
2008
2009 (OT)
EU-verbruik in ton
324 395
347 183
371 567
315 642
300 491
Bron: macrogegevens
(78)
In de beoordelingsperiode daalde het verbruik met ongeveer 24 000 ton (7 %), wat erop wijst dat de branche van de wasdetergentia in haar formules geleidelijk meer gebruik maakt van alternatieve producten om het betrokken product te vervangen. De producent-exporteur stelde dat dit leidde tot „overtollige voorraden, annuleringen van bestellingen en lagere winsten”.
(79)
Er zij opgemerkt dat twee producenten op de EU-markt tegen het einde van de beoordelingsperiode hun productie hebben gestaakt en daarom heeft een aanpassing van de capaciteit plaatsgevonden om het dalende verbruik te compenseren. Verder bleef, zoals aangegeven in overweging 49, het voorraadpeil laag en stabiel, wat betekent dat de productie is aangepast aan de lagere verbruiksniveaus.
(80)
Hoewel niet kan worden uitgesloten dat de daling van het verbruik heeft bijgedragen tot de door de producenten in de Unie geleden schade, lijken deze gevolgen daarom niet belangrijk te zijn.
6.3.4. Gevolgen van investeringen
(81)
Door de producent-exporteur werd aangevoerd dat de naleving van de Reach-wetgeving de schade heeft veroorzaakt. Zoals aangegeven in overweging 58, kon dit gezien het niveau van de investeringen in het betrokken product tijdens de gehele beoordelingsperiode niet in significante mate hebben bijgedragen tot de geleden schade. Verder zijn de kosten in verband met Reach matig geweest.
6.3.5. Gevolgen van de stijging van de grondstof- en energiekosten
(82)
Volgens bepaalde partijen droegen de gestegen grondstof- en energiekosten bij tot de schade. De stijging van deze kosten was inderdaad aanzienlijk en vond hoofdzakelijk in 2008 plaats. Dit is ongetwijfeld van invloed geweest op de winstgevendheid in dat jaar, omdat de stijging plaatsvond in een periode van dalende verkoopvolumes. De stijging van de energiekosten heeft echter in zekere mate geleid tot een stijging van de verkoopprijzen, zoals aangegeven in overweging 52, hoewel het prijsverlagend effect van de invoer met dumping een passende stijging heeft voorkomen.
(83)
Daarom wordt geoordeeld dat de stijging van de grondstof- en energiekosten niet heeft bijgedragen tot de geleden schade.
6.3.6. Gevolgen van de capaciteitsproblemen
(84)
De problemen in verband met overcapaciteit en lage capaciteitsbenutting zijn besproken in overweging 46. Het effect van de capaciteitsproblemen op de winstgevendheid moet worden bekeken voor wat zowel de structurele kenmerken van deze bedrijfstak als het bestaan van invoer met dumping betreft. Het effect op de winstgevendheid is toe te schrijven aan de aanzienlijke vaste kosten die zouden kunnen worden gerecupereerd als de benuttingspercentages hoger waren.
(85)
De problemen in verband met de overcapaciteit en de lage capaciteitsbenutting kunnen een gedeeltelijke verklaring geven van sommige negatieve schade-indicatoren waaronder de producenten in de Unie hebben geleden, maar kunnen de sterke daling van de productie, het verkoopvolume en het marktaandeel in 2009 niet verklaren. Zij verbreken daarom duidelijk niet het oorzakelijke verband tussen de sterke stijging van de invoer tegen dumpingprijzen en de door de producenten in de Unie geleden schade.
6.3.7. Gevolgen van de wereldwijde kredietcrisis/algemene economische crisis
(86)
Volgens sommige belanghebbenden hebben de wereldwijde kredietcrisis en de algemene economische crisis tot de schade bijgedragen. Het verbruik van het product daalde immers in 2008/2009 toen deze crisissen plaatsvonden.
(87)
Deze problemen kunnen echter niet verklaren waarom het marktaandeel van de producenten in de Unie in 2009 wezenlijk daalde, terwijl het marktaandeel van de Bosnische invoer steeg en de EU-prijzen met meer dan 20 % onderbood. Hoewel de daling van het verbruik in 2008/2009 op zich van invloed is geweest op de bedrijfstak van de Unie, heeft de significante toename van de invoer uit BiH een veel significanter effect gehad op de verkoopvolumes van de bedrijfstak van de Unie en, wat de prijsonderbieding betreft, op de prijzen. De crisis heeft aldus het oorzakelijke verband tussen de sterke toename van de invoer tegen dumpingprijzen en de door de producenten van de Unie geleden schade niet verbroken.
6.3.8. Gevolgen van de consolidatie van verwerkende ondernemingen
(88)
Hoewel meer dan tien ondernemingen het betrokken product in het OT vervaardigden, bestond de bedrijfstak van de belangrijkste verwerkende ondernemingen (producenten van wasdetergentia en waterverzachters) hoofdzakelijk uit vier grote groepen (Reckitt Benckiser, Henkel, Proctor & Gamble en Unilever). De twee belangrijkste medewerkende gebruikers waren goed voor bijna 40 % van de aankopen van het betrokken product in de EU. Door een gecentraliseerde aankoop waren deze vier groepen in staat om de prijzen van het betrokken product laag te houden.
(89)
Dit probleem is echter geen nieuw verschijnsel maar bestaat al vele jaren. Daarom kan het de sterke afname van de productie, het verkoopvolume en het marktaandeel in 2009 niet verklaren. Het heeft daarom duidelijk het oorzakelijke verband tussen de sterke toename van de invoer tegen dumpingprijzen en de door de producenten van de Unie geleden schade niet verbroken.
6.4. Conclusie inzake het oorzakelijke verband
(90)
Op grond van het voorgaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de aanmerkelijke schade voor de bedrijfstak van de Unie werd veroorzaakt door de betrokken invoer met dumping.
(91)
Een aantal andere factoren dan invoer met dumping werd onderzocht maar geen daarvan kon een verklaring geven voor het ernstige verlies van marktaandeel, productie en verkoopvolume dat plaatsvond in 2008 en 2009, jaren waarin het volume van de invoer met dumping toenam.
(92)
Gezien de hierboven vermelde analyse die de gevolgen van alle bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie duidelijk heeft onderscheiden van de schadelijke gevolgen van de invoer met dumping, wordt voorlopig geconcludeerd dat de invoer uit BiH aanmerkelijke schade voor de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening heeft veroorzaakt.
7. BELANG VAN DE UNIE
7.1. Algemene opmerkingen
(93)
De Commissie heeft onderzocht of er, ondanks de voorlopige conclusie inzake schadeveroorzakende dumping, dwingende redenen waren om te concluderen dat het niet in het belang van de Unie is om in dit geval maatregelen te nemen. Overeenkomstig artikel 21, lid 1, van de basisverordening werd op basis van al het overgelegde bewijsmateriaal dan ook onderzocht welke gevolgen het al dan niet instellen van maatregelen zou hebben voor alle bij deze procedure betrokken partijen.
7.2. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(94)
De schadeanalyse heeft duidelijk aangetoond dat de bedrijfstak van de Gemeenschap door de invoer met dumping schade heeft geleden. De verhoogde aanwezigheid van invoer met dumping in de afgelopen jaren leidde tot een daling van de verkoop op de markt van de Unie en tot een verlies van marktaandeel voor de bedrijfstak van de Unie. Dit verhinderde dat de bedrijfstak van de Unie winstgevendheidsniveaus bereikte die vergelijkbaar zijn met die voor andere producten.
(95)
Uit het onderzoek is gebleken dat een toename van het marktaandeel van de invoer met dumping uit het betrokken land rechtstreeks ten koste van de bedrijfstak van de Unie gaat. Ondanks de herstructurering bij de producenten in de Unie (twee ondernemingen stopten de productie) is de situatie niet verbeterd. In dit verband zij erop gewezen dat zeoliet A-poeder een belangrijk product is voor de omzet van de tot de steekproef behorende ondernemingen (maximaal 30 % van hun verkoopomzet). Zonder de instelling van maatregelen zal de situatie van de bedrijfstak van de Unie duidelijk verder verslechteren. Het instellen van maatregelen zal de invoerprijs weer op een niet-schadelijk niveau brengen, zodat de bedrijfstak van de Unie op eerlijke handelsvoorwaarden kan concurreren.
(96)
Daarom wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van maatregelen duidelijk in het belang van de bedrijfstak van de Unie zou zijn.
7.3. Belang van de importeurs
(97)
Het waarschijnlijke effect van de maatregelen op de importeurs is onderzocht overeenkomstig artikel 21, lid 2, van de basisverordening. In dit verband zij erop gewezen dat de niet-verbonden importeurs die zich kenbaar hadden gemaakt, ook gebruikers waren. Daarom wordt de analyse in verband met de importeurs vermeld onder het relevante hoofdstuk inzake het belang van de gebruikers.
7.4. Belang van de gebruikers en de consumenten
(98)
De bekendmaking van het bericht van inleiding van deze procedure leidde niet tot opmerkingen van consumentenorganisaties. Daarom is de analyse beperkt tot het effect van de maatregelen op de gebruikers.
(99)
Er werd een vragenlijst gestuurd naar 8 bekende gebruikers. Er zijn echter slechts van twee van hen nuttige opmerkingen ontvangen. Daarom is de analyse van het belang van de Unie gebaseerd op de antwoorden van twee vrij grote gebruikers die tezamen goed zijn voor bijna 40 % van het verbruik in de Unie.
(100)
De twee medewerkende gebruikers in de Unie zijn belangrijke actoren in de bedrijfstak van de Unie voor wasdetergentia en waterverzachters. Zij waren beide tegen het instellen van maatregelen.
(101)
Uit het onderzoek bleek dat minder dan 1/3 van het verbruik van de medewerkende gebruikers in de Unie van de Bosnische producent-exporteur werd ingevoerd. De rest is afkomstig van de producenten in de Unie die de voornaamste leveringsbron van de medewerkende gebruikers blijven. Rekening houdend met de lage capaciteitsbenutting van de producenten in de Unie, zoals uiteengezet in de overwegingen 47 en 48 hierboven, is het duidelijk dat de instelling van maatregelen naar verwachting niet zal leiden tot leveringstekorten of prijsstijgingen.
(102)
Verder blijkt dat de verwerkende ondernemingen in de Unie reeds zijn begonnen met de verkenning van de mogelijkheid van invoer uit China. Het feit dat deze optie bestaat en als betrouwbaar wordt beschouwd, toont aan dat de instelling van maatregelen in geen geval zal leiden tot een tekort aan het betrokken product.
(103)
Er werd ook gekeken naar het percentage van de omzet aan eindproducten waarin het betrokken product is verwerkt. In dit verband zij erop gewezen dat de relevante producten in beide gevallen minder dan 10 % van de omzet uitmaken.
(104)
De percentages van het betrokken product die in de eindproducten worden verwerkt, werden ook onderzocht. Uit het onderzoek bleek dat deze percentages over het algemeen uiterst klein zijn (gemiddeld minder dan 5 % van de totale kosten) en daarom vormt het betrokken product geen zeer significant kostenelement in de afgewerkte producten.
(105)
De Commissie onderzocht ook of de instelling van maatregelen negatieve financiële gevolgen voor deze twee gebruikers zou hebben. De Commissie stelde twee scenario's op, een „worst case”-scenario en een meer realistisch scenario.
(106)
Het „worst case”-scenario gaat ervan uit dat zowel de invoer als de prijzen in de Unie door de hoogte van het recht zouden stijgen. Dit zou leiden tot een gemiddelde stijging van de kosten van de gebruikers met minder dan 2 %.
(107)
Voornoemde situatie moet worden vergeleken met de winstgevendheidspercentages van de medewerkende gebruikers in de Unie. De winstgevendheid voor de gebruikers van producten waarin het betrokken product is verwerkt, bedraagt circa 11 % en bedroeg voor al hun producten meer dan 20 %. Gezien de winstgevendheidspercentages zou zelfs een volledige reeks maatregelen in verband met zowel de invoer als de prijzen in de Unie geen onevenredig effect hebben op de financiële situatie van deze partijen.
(108)
Een meer realistisch scenario is immers dat de instelling van maatregelen zal leiden tot een situatie waarin alleen de invoerprijzen uit BiH stijgen, terwijl de bedrijfstak van de Unie profiteert van grotere schaalvoordelen. Zoals hierboven aangegeven, is de leveringssituatie van het betrokken product in de EU volledig toereikend, aangezien de meeste producenten in de Unie ver onder hun volledige capaciteit werken.
(109)
Er zij ook op gewezen dat het onderzoek heeft uitgewezen dat er producten bestaan die het betrokken product zouden kunnen vervangen. Het is immers duidelijk dat zowel de medewerkende als de niet-medewerkende gebruikers ook wasdetergentia zonder het betrokken product produceren. In dit meer realistische scenario zullen de kosten van de medewerkende gebruikers slechts met een fractie van een percent stijgen. Met andere woorden, in het licht van de winstgevendheidscijfers zal de instelling van maatregelen slechts verwaarloosbare gevolgen voor de gebruikers hebben.
(110)
Rekening houdend met het voorgaande, is het duidelijk dat de instelling van maatregelen geen significant effect op de gebruikers zal hebben en het is bijgevolg zelfs zeer onwaarschijnlijk dat de prijs voor de consument zal stijgen.
7.5. Conclusie inzake het belang van de Unie
(111)
Algemeen wordt verwacht dat de bedrijfstak van de Unie van de maatregelen duidelijk zal kunnen profiteren. Hij zou in de eerste plaats kunnen profiteren van de grotere schaalvoordelen wegens een hogere capaciteitsbenutting door een toename van de productie en de verkoop.
(112)
Rekening houdend met het voorgaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van maatregelen in verband met de invoer met dumping van het betrokken product uit Bosnië en Herzegovina niet significant van invloed zal zijn op de gebruikers in de Unie en over het algemeen in het belang van de Unie is.
8. VOORSTEL VOOR VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(113)
Gezien de bovenstaande conclusies inzake dumping, de daardoor veroorzaakte schade en het belang van de Unie moeten voorlopige maatregelen betreffende de invoer van het betrokken product uit Bosnië en Herzegovina worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door de invoer met dumping.
8.1. Schademarge
(114)
De voorlopige antidumpingmaatregelen moeten toereikend zijn om te voorkomen dat de invoer met dumping nog schade aan de bedrijfstak van de Unie toebrengt, maar mogen het niveau van de vastgestelde dumpingmarges niet overschrijden.
(115)
Bij de berekening van de hoogte van het recht waarbij de gevolgen van de schadeveroorzakende dumping worden geneutraliseerd, werd geoordeeld dat de maatregelen de bedrijfstak van de Unie in staat moesten stellen zijn kosten te dekken en een winst vóór belasting te maken die in normale concurrentieomstandigheden, dat wil zeggen in afwezigheid van invoer met dumping, redelijkerwijze kon worden gemaakt. Deze winstmarge vóór belasting bedraagt 5,9 % van de omzet. Dit was het winstniveau dat door de bedrijfstak van de Unie in het OT werd behaald voor al zijn producten, waaronder het betrokken product. Aangezien de winstgevendheid van het betrokken product door de invoer met dumping werd beïnvloed, is het duidelijk dat dit winstniveau bescheiden en niet excessief is. Er werd ook nagegaan of de door de bedrijfstak van de Unie in 2005-2007 behaalde winstcijfers gebruikt moesten worden, maar deze cijfers waren laag wat de door de ondernemingen voor soortgelijke producten behaalde winstgevendheid betreft en werden niet als representatief voor een levensvatbare bedrijfstak beschouwd. Dit is te wijten aan het feit dat de prijs van de Bosnische invoer die van de bedrijfstak van de Unie in deze drie jaren 10 à 20 % onderbood en dergelijke verschillen een belangrijke rol in de onderhandelingen over de jaarcontracten hebben gespeeld. Daarom kunnen deze winstmarges niet als representatief voor een normale situatie op de EU-markt worden beschouwd. Op grond van het voorgaande werd voor de bedrijfstak van de Unie een niet-schadeveroorzakende prijs voor het soortgelijke product berekend. Deze prijs werd berekend door bovengenoemde winstmarge bij de productiekosten op te tellen.
(116)
De noodzakelijke prijsstijging werd vervolgens vastgesteld door de gewogen gemiddelde invoerprijs, zoals vastgesteld voor de berekening van de prijsonderbieding, te vergelijken met de gemiddelde niet-schadeveroorzakende prijs van de door de bedrijfstak van de Unie op de EU-markt verkochte producten. Het verschil dat uit deze vergelijking voortvloeide, werd vervolgens uitgedrukt in een percentage van de gemiddelde cif-waarde bij invoer. De daarbij berekende onderbiedingsmarge bedroeg 31,5 %.
8.2. Voorlopige maatregelen
(117)
Gezien het voorgaande wordt overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening geoordeeld dat voorlopige antidumpingrechten op de invoer van oorsprong uit Bosnië en Herzegovina moeten worden ingesteld op het niveau van de vastgestelde dumpingmarge.
(118)
Op grond van het voorgaande bedraagt het voorlopige antidumpingrecht voor Bosnië en Herzegovina 28,1 %.
9. MEDEDELING VAN FEITEN EN OVERWEGINGEN
(119)
Met het oog op de beginselen van behoorlijk bestuur moet een termijn worden vastgesteld waarbinnen belanghebbenden die zich binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn kenbaar hebben gemaakt, schriftelijk opmerkingen kunnen maken en kunnen vragen te worden gehoord. Bovendien wordt erop gewezen dat de bevindingen inzake het instellen van rechten in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de vaststelling van eventuele definitieve rechten kunnen worden herzien,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Een voorlopig antidumpingrecht wordt ingesteld op zeoliet A-poeder, ook zeoliet NoA- of zeoliet 4A-poeder genoemd, momenteel ingedeeld onder GN-code ex 2842 10 00 (TARCIC-code 2842100030), van oorsprong uit Bosnië en Herzegovina.
2. Het voorlopige antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, grens Unie, vóór inklaring, van het in lid 1 genoemde product bedraagt 28,1 %.
3. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product moet een zekerheid worden gesteld ten bedrage van het voorlopige recht.
4. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
1. Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen belanghebbenden binnen één maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
2. Ingevolge artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen de betrokken partijen binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening opmerkingen indienen over de toepassing ervan.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 15 november 2010.