ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. července 2011
o státní podpoře ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u skotu, kterou provedla Belgie (Státní podpora C 44/8 (dříve NN 45/04))
(oznámeno pod číslem K(2011) 5457)
(Pouze francouzské a nizozemské znění je závazné)
(2011/678/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s tímto článkem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Po obdržení stížností v lednu a únoru 2004 začala Evropská komise předběžně vyšetřovat podporu poskytovanou Belgií k pokrytí nákladů na testy prováděné za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií u skotu (dále jen „testy BSE“).
(2)
Komise dále ve věci těchto stížností zaslala dne 27. ledna 2004 belgickým orgánům dopis, ve kterém požaduje informace týkající se dotčeného opatření. Belgické orgány zároveň oznámily opatření podpory financování testů prováděných za účelem zjištění přenosných spongiformních encefalopatií (TSE) u zvířat v souladu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie (dopisem ze dne 23. ledna 2004, zaevidovaným dne 28. ledna 2004); toto opatření bylo zapsáno pod číslem N 54/04.
(3)
Belgické orgány poskytly Komisi písemné informace v dopisech ze dne 6. února 2004 a 14. května 2004, které byly zaevidovány dne 11. února 2004 a 19. května 2004.
(4)
Dopisem ze dne 19. července 2004 oznámila Komise Belgii, že opatření bylo převedeno do evidence neoznámených podpor pod číslem NN 45/04, jelikož vyšlo najevo, že část prostředků již byla vyplacena.
(5)
Dne 1. září 2004 se konalo neformální jednání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(6)
Belgické orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 16. září 2004, zaevidovaným dne 20. září 2004, a dopisem ze dne 22. února 2007, zaevidovaným 22. února 2007.
(7)
Dopisem ze dne 26. listopadu 2008 oznámila Komise Belgii své rozhodnutí zahájit proti tomuto opatření postup podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky k dotčenému opatření.
(8)
V dopise ze dne 19. prosince 2008, zaevidovaném dne 26. prosince 2008, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Tato lhůta byla prodloužena dopisem ze dne 13. ledna 2009. Belgie poskytla své připomínky v dopise ze dne 25. února 2009, zaevidovaném dne 6. března 2009.
(9)
Komise neobdržela připomínky zúčastněných stran.
(10)
Dopisem ze dne 17. července 2009 položila Komise Belgii další dotazy související s připomínkami předloženými Belgií. V dopise ze dne 4. září 2009, zaevidovaném dne 8. září 2009, Belgie požádala o prodloužení lhůty pro poskytnutí odpovědi. Komise odpověď Belgie obdržela v dopise ze dne 16. října 2009, zaevidovaném dne 20. října 2009.
(11)
Dne 2. října 2009 a 30. října 2009 se uskutečnila dvě setkání mezi belgickými orgány a útvary Komise.
(12)
V návaznosti na tato setkání Belgie dne 14. prosince 2009 zaslala doplňující informace, které byly zaevidovány dne 16. prosince 2009. Po provedení souběžného šetření hospodářské soutěže belgickými orgány s ohledem na možné kartelové dohody mezi laboratořemi podala Belgie dne 21. ledna 2010, 29. září 2010 a 17. ledna 2011 žádosti o prodloužení lhůty. Komise těmto žádostem vyhověla.
(13)
Dne 22. února 2011 Komise zaslala poslední žádost o informace, na níž belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 6. dubna 2011. Komise vyhověla žádosti o další prodloužení lhůty s cílem umožnit Belgii odpovědět na dotazy, až bude znám výsledek šetření belgických orgánů v oblasti hospodářské soutěže.
(14)
Belgické orgány odpověděly dopisem ze dne 19. května 2011, zaevidovaným dne 25. května 2011.
2. POPIS
2.1 Vývoj (4)
(15)
V lednu 2004 Komise obdržela stížnost týkající se návrhu královského nařízení, jehož cílem bylo zavést parafiskální poplatek určený k financování testů BSE.
(16)
Po obdržení stížnosti požádaly útvary Komise belgické orgány o vysvětlení. Belgické orgány ve své odpovědi na tuto žádost o informace uvedly, že od 1. ledna 2001 jsou testy BSE povinné pro skot starší 30 měsíců a pro skot starší 24 měsíců, který je odeslán na nucenou porážku (5). Oznámily rovněž návrh královského nařízení týkající se financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat (dále jen „královské nařízení TSE“). Tento návrh královského nařízení byl zaevidován pod číslem N 54/04. Belgické orgány uvedly, že tento nový návrh královského nařízení je změnou návrhu královského nařízení oznámeného Belgií v roce 2001 a schváleného Komisí rozhodnutím N 21/02 ze dne 13. února 2002 (6), jakož i dalšího návrhu, který byl neformálně projednán s Komisí v roce 2003. Žádný z těchto dvou návrhů však nebyl proveden a nařízení oznámené v roce 2004 představuje úpravu těchto návrhů.
(17)
Z informací předložených Belgií vyplývá, že ministerstvo financí proplácelo od 1. ledna 2001 (7) náklady na testy BSE (tj. náklady na odběr vzorků a analýzy). Počínaje 1. lednem 2002 byly náklady na provádění těchto testů předběžně financovány Belgickým intervenčním a restitučním úřadem (Bureau d’Intervention et de Restitution belge) (dále jen „BIRB“) do přijetí politického rozhodnutí o konečném systému financování.
(18)
V reakci na některé připomínky ze strany útvarů Komise ohledně oznámeného návrhu královského nařízení (N 54/04) belgické orgány předložily v květnu 2004 nový návrh královského nařízení, jenž byl pozměněn s ohledem na připomínky Komise a jenž stanovil počínaje 1. lednem 2003 systém náhrad ve výši 10,70 EUR za každý kus skotu určený k porážce, který musí být podroben rychlému testu BSE. Belgické orgány uvedly, že testy provedené a předběžně financované v průběhu roku 2002 byly v plné výši financovány prostřednictvím nepřímých státních podpor, tj. parafiskálních poplatků. Belgické orgány kromě toho uvedly, že od 1. ledna 2003 byla prostřednictvím parafiskálních poplatků financována maximální částka ve výši 40 EUR za jeden test. Belgické orgány poskytly podrobné tabulky s rozpisem nákladů na testy BSE vynaložených od roku 2003 a plán financování těchto testů prostřednictvím parafiskálních poplatků a náhrad. Belgické orgány uvedly, že datem stanoveným pro zahájení provádění režimu financování je 1. červenec 2004 v případě náhrad a 1. leden 2005 v případě parafiskálních poplatků.
(19)
Vzhledem k tomu, že návrh královského nařízení uváděl, že podpory již byly udělovány a poplatky vybírány od 1. ledna 2002, bylo opatření dne 19. července 2004 zaevidováno jako neoznámené pod číslem NN 45/04. Oznámení zaevidované pod číslem N 54/04 bylo Belgií staženo.
(20)
Z informací poskytnutých Belgií v roce 2004 vyplývá, že obecným záměrem bylo provést předběžné financování testů, přičemž příslušná částka měla být refundována později; účelem bylo poskytnout část příspěvků na uhrazení nákladů předběžně financovaných testů.
(21)
Belgické orgány se ve svém dopise ze dne 16. září 2004 zmiňují o novém návrhu královského nařízení, v němž je myšlenka náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu zachována pro budoucnost. Celá výše částky uvedené v tomto novém návrhu královského nařízení měla sloužit k financování testů BSE u skotu poraženého ode dne vstupu tohoto návrhu v platnost. Navrácení částek přesahujících 40 EUR, které byly povoleny pokyny Společenství týkající se státní podpory na testy TSE, uhynulá zvířata a jateční odpad (8) ze dne 24. prosince 2002 (dále jen „pokyny TSE“) a které byly předběžně financovány od 1. ledna 2003, je předmětem jiného návrhu, který byl předložen Komisi a jehož cílem je navrácení těchto částek vynaložených v rámci předběžného financování. Toto královské nařízení bylo přijato dne 15. října 2004 (9) a vstoupilo v platnost dne 1. prosince 2004.
(22)
Podle informací poskytnutých belgickými orgány celková částka předběžně financovaných nákladů přesahujících maximální částku 40 EUR za období od 1. ledna 2003 (10) do 30. června 2004 činí 15 237 646 EUR. Podle belgických orgánů byla od 30. června 2004 maximální částka ve výši 40 EUR respektována (11).
(23)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány poskytly dva soubory informací v souladu s článkem 19 nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh (12).
(24)
Na tato dvě opatření byly použity dvě výjimky zaevidované pod číslem XA 53/04 a XA 54/04. Jak je uvedeno v bodě 19 a dalších bodech rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, opatření, na něž byla uplatněna výjimka uvedená pod číslem XA 53/04, zahrnuje předběžné financování testů BSE (13) prostřednictvím podpory o maximální výši 40 EUR na jeden test a bylo provedeno dne 1. ledna 2003. Právním základem tohoto opatření je zákon ze dne 27. prosince 2002 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2003. Opatření, na něž byla použita výjimka uvedená pod číslem XA 54/04, stanoví maximální výši podpory na 33,38 EUR na test a bylo provedeno dne 15. října 2004. Toto opatření podpory je přiznáno na dobu neurčitou. Jeho právním základem je zákon ze dne 27. prosince 2003 o souhrnném rozpočtu výdajů pro rok 2004.
(25)
V tomtéž dopise ze dne 16. září 2004 belgické orgány v odpovědi na dotazy položené útvary Komise uvedly, že laboratoře zvolené pro provádění testů musejí splňovat velmi konkrétní podmínky, aby mohly provádět dotčené analýzy.
(26)
Krátce po zaslání dopisů ze dne 14. května 2004 a 16. září 2004 belgické orgány oznámily dva návrhy královských nařízení týkajících se financování činností Federální agentury pro bezpečnost potravního řetězce (Agence Fédérale pour la Sécurité de la Chaîne Alimentaire, dále jen „AFSCA“). Cílem těchto opatření bylo zavést příspěvek a náhradu k financování činností AFSCA. Tato opatření byla předmětem rozhodnutí K(2005) 4203 ze dne 9. listopadu 2005 o státních podporách N 9/05 a N 10/05 (dále jen „rozhodnutí N 9/05 a N 10/05“), uvedeného v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Tato opatření byla přijata královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005, které stanoví příspěvky uvedené v článku 4 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (14), jakož i královským nařízením ze dne 10. listopadu 2005 o náhradách, které jsou zmíněny v článku 5 zákona ze dne 9. prosince 2004 o financování AFSCA (15). Tato dvě královská nařízení vstoupila v platnost dne 1. ledna 2006. Královské nařízení o příspěvcích zrušuje královské nařízení ze dne 15. října 2004 uvedené v 21. bodě odůvodnění.
(27)
Královské nařízení o náhradách konkrétně stanoví pro jatka povinnost platby náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu nebo lichokopytníka. Královské nařízení o příspěvcích stanoví financování části testů BSE, které bude hrazeno různými odvětvími. Celkové náklady na testy BSE činí 44,08 EUR, z nichž 12 EUR je vynaloženo na odběr vzorků (přičemž částku v maximální výši 10,70 EUR hradí jatka na základě královského nařízení o náhradách a 1,30 EUR činí příspěvek) a zbývajících 32,08 EUR je financováno z příspěvku a je agenturou AFSCA hrazeno přímo laboratořím. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise došla k závěru, že financování agentury AFSCA prostřednictvím náhrad ani financování obecných namátkových kontrol za pomoci paušálních příspěvků nepředstavuje státní podporu a že financování části nákladů na testy BSE z příspěvků a financování nákladů na jiné testy/kontroly spojené s výrobou/prodejem je slučitelnou státní podporou.
(28)
V prosinci 2006 Komise zaslala Belgii nové dotazy týkající se případu NN 45/04. Tyto dotazy se vztahovaly především k navracení částek vyplacených v rámci předběžného financování od 1. ledna 2003.
(29)
Belgické orgány ve své odpovědi ze dne 22. února 2007 uvedly, že si přejí provést úhradu všech výdajů spojených s analýzami BSE ve lhůtě 15 let. V praxi byl zaveden systém solidárního navracení prostředků prostřednictvím nového systému financování agentury AFSCA. Každý hospodářský subjekt platí od 1. ledna 2006 agentuře AFSCA příspěvek, přičemž část tohoto příspěvku slouží ke zpětnému získání nákladů, které byly v minulosti vynaloženy v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot v dotčeném období.
2.2 Obsah stížností podaných proti návrhu královského nařízení TSE
(30)
Podle stížností týkajících se návrhu královského nařízení TSE se příspěvek vztahuje na všechny druhy zvířat poražených na belgických jatkách a uplatňuje se rovněž u dovezených produktů. Jeden ze stěžovatelů potvrdil, že podstatná část zvířat poražených na belgických jatkách pochází z jiných členských států. Stěžovatelé zastávají názor, že příspěvky představují diskriminaci v souvislosti s dovezenými zvířaty, jelikož výnos z nich je použit na zpětné získání nákladů na testy ESB provedené u belgického skotu.
2.3 Pochyby vyjádřené Komisí v rámci zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(31)
Úvodem je třeba uvést, že zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týká podpory ve prospěch financování testů prováděných za účelem zjištění TSE u zvířat v Belgii od 1. ledna 2001, jakož i mechanismů financování těchto podpor, s výjimkou podpor schválených rozhodnutím Komise z důvodu jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. To konkrétně znamená, že podpory schválené rozhodnutím N 9/05 a N 10/05 (které se vztahují k příspěvkům a náhradám, jež slouží k financování agentury AFSCA) nebudou posuzovány s ohledem na slučitelnost s pravidly v oblasti státních podpor platnými v době přiznání podpory. Toto rozhodnutí se tudíž týká pouze podpor, z nichž byly financovány testy BSE v období 2001-2006, jakož i systému jejich financování, vzhledem k tomu, že podpory na testy BSE v tomto období byly předběžně financovány a že navracení prostředků přidělených v rámci tohoto financování je rozloženo do několikaletého období.
(32)
Z důvodu srozumitelnosti je třeba připomenout rozdíl mezi pojmy „náhrada“ a „příspěvek“: na jedné straně existují poplatky či náhrady, které pokrývají náklady vynaložené na poskytnutou službu. V tomto konkrétním případě činí 10,70 EUR a jsou vybírány od 1. prosince 2004 na základě královského nařízení TSE a poté na základě královského nařízení o náhradách, z nichž je financována agentura AFSCA. Na druhé straně existují dávky či příspěvky, které jsou vybírány na základě královského nařízení ze dne 10. listopadu 2005 a jsou hrazeny agentuře AFSCA hospodářskými subjekty, jež se nacházejí na belgickém území a jsou rozděleny do 7 sektorů (viz bod odůvodnění 29 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05).
(33)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení uvedla, že podpory ve prospěch financování testů BSE jsou a byly v Belgii financovány prostřednictvím dotací a systému parafiskálních poplatků, který sestává jak z náhrad, tak z příspěvků. Část příjmů z těchto náhrad a příspěvků byla přidělena na refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování testů.
(34)
Komise vytkla několik problémů a uvedla, že nemá dostatek informací, které by jí umožnily provést konečné posouzení dotčených opatření: problémy se zaprvé týkaly existence výhod pro příjemce služeb. Nebylo totiž jisté, zda náhrady za testy BSE zahrnovaly část nákladů na testy, která nebyla pokryta slučitelnou státní podporou. Přesné náklady na tyto testy nebyly známé, stejně jako zdroj dodatečného financování v případě, že by náhrady nepostačovaly k pokrytí celkových nákladů na testy BSE. Nebylo zjištěno ani to, zda ceny, za něž agentura AFSCA poskytovala služby, odpovídaly cenám na trhu, a to zejména z toho důvodu, že belgické orgány jasně neuvedly, že volba laboratoří proběhla v rámci otevřeného a transparentního řízení.
(35)
Za druhé nebyl jasný mechanismus dávek: zejména nebyli s určitostí stanoveni příjemci a přispěvatelé a nebyl jasný ani mechanismus navracení nákladů vynaložených na testy BSE v rámci předběžného financování. Další nejasnosti se týkaly podmínek, které musely splňovat parafiskální poplatky, aby mohly být považovány za odpovídající pravidlům státní podpory, zejména pokud jde o vyloučení dovezených produktů z parafiskálních poplatků, pokud jde o otázku, zda se na vyvážené produkty použilo opatření podpory financované z poplatků, a co se týče toho, zda poplatky měly vliv na cenu konečných produktů, vzhledem k tomu, že tato cena byla stanovena změnami nabídky a poptávky na volném trhu.
3. PŘIPOMÍNKY BELGIE
(36)
Komise obdržela připomínky Belgie v reakci na obavy vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení dne 27. února 2009. Lze je shrnout takto:
3.1 Kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory
(37)
Belgie úvodem zpochybňuje kvalifikaci financování testů BSE, provedenou Komisí, jako státní podpory, z důvodu povinného provádění těchto testů. Belgie tvrdí, že povinnost provádět testy BSE je stanovena nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií (16), s cílem zajistit ochranu veřejného zdraví. Na podporu svého tvrzení zmiňuje dva rozsudky (17), v nichž Soudní dvůr stanovil, že náklady na kontroly provedené za účelem ochrany veřejného zdraví nelze považovat za náhradu za službu a že orgán musí sám nést břemeno těchto nákladů. Belgie uznává, že dotčené rozsudky se týkají volného pohybu zboží, a nikoli státních podpor, avšak domnívá se, že úvahu v nich obsaženou lze použít i na oblast státních podpor.
(38)
Belgie kromě toho uvádí, že vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 999/2001 nevyžaduje, aby náklady na kontroly nesly podniky, může členský stát rozhodnout o zavedení „obvyklého“ systému financování testů BSE. Kritérium selektivity, které charakterizuje státní podpory, se tudíž podle Belgie musí hodnotit ve vztahu k tomuto obvyklému systému (18). O státní podpory by se jednalo pouze tehdy, pokud by se na některá odvětví či podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému zvoleného Belgií. Belgie uvádí, že se zdá, že podle názoru Komise má být pravidlem hrazení nákladů zemědělci, což však nevyplývá z platných právních dokumentů. Belgie má za to, že pokud rozdílné systémy financování testů BSE mohou vést k narušení hospodářské soutěže, měl by být tento problém vyřešen prostřednictvím harmonizace právních předpisů (19), v žádném případě se však nejedná o státní podpory. Belgie rovněž zmiňuje rozsudek ve věci GEMO (20), domnívá se však, že tento rozsudek nemění její přístup v rámci projednávaného případu. Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 opakuje, že nesouhlasí s kvalifikací státní podpory provedenou Komisí v jejím rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nicméně v duchu spolupráce vychází z logiky Komise, aby vysvětlila body zdůrazněné v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
3.2 Kvalifikace náhrady
(39)
Belgie zastává názor, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu by neměla být považována za státní podporu.
(40)
Podle Belgie se může jednat o státní podporu jen tehdy, pokud je jednomu nebo několika podnikům poskytnuta výhoda. V rámci náhrady se proto může jednat o výhodu pouze za předpokladu, že poskytnutá výhoda převyšuje zaplacenou částku. Pokud je část testů BSE financována orgány, konečná výhoda přiznaná zemědělci odpovídá nákladům na test po odečtení zaplacené náhrady.
(41)
Belgie domýšlí tuto úvahu do důsledku s argumentem, že v případě navrácení by to znamenalo, že bude od zemědělce vyžadována vyšší celková platba. Pokud totiž celkové náklady vynaložené na test mají být vráceny, znamená to, že se v konečném důsledku tyto náklady zvýší o částku náhrady, která již byla zaplacena.
(42)
Belgie zdůrazňuje, že podle judikatury Soudního dvora se o státní podpory jedná pouze v případě, že jsou příjmy z poplatků používány ve prospěch konkrétní skupiny a nejsou ve stejné míře poskytovány ve prospěch všech, kteří zaplatili poplatky (21). V projednávaném případě je povinnost poskytnout náhradu ve výši 10,70 EUR za jeden kus skotu stanovena pro hospodářské subjekty, které jsou zapojeny do produkce hovězího masa. Tato částka, která je použita pro účely testů, těmto hospodářským subjektům neskýtá žádnou hospodářskou výhodu, a nelze ji tudíž považovat za státní podporu ve smyslu článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(43)
Podle názoru Belgie uplatnila Komise podobnou úvahu ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Belgie uvádí, že v tomto rozhodnutí nebyla náhrada ve výši 10,70 EUR kvalifikována jako státní podpora (viz 98. bod odůvodnění rozhodnutí). Podobné úvahy jsou obsaženy v rozhodnutí N 21/02, v němž část nákladů na testy BSE částečně financovaných z poplatků hrazených odvětvím nebyla považována za státní podporu.
(44)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že náhrada byla přičtena k tíži zemědělci a týkala se části hospodářských nákladů na testy BSE. V odpovědi na dotaz položený Komisí ohledně toho, zda částka náhrady odpovídá skutečným ekonomickým nákladům na služby poskytnuté laboratořemi, Belgie odpověděla, že se náhrada vztahovala pouze k části nákladů na testy BSE, jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. Úvahy Komise obsažené v bodech odůvodnění 61 až 66 téhož rozhodnutí, v němž byl učiněn závěr, že náklady na poskytnuté služby a výše náhrad jsou rovnocenné, souvisely s jinými službami než s prováděním testů BSE. Belgie opakuje, že pokud jde o testy BSE, v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl učiněn závěr, že služba spočívající v provádění testů BSE sice představuje státní podporu, avšak částka náhrady (tj. 10,70 EUR) nikoli, a má být odečtena od nákladů vynaložených na tyto testy.
3.3 Neexistence nadměrných náhrad a soulad cen testů s tržními cenami
(45)
Belgie odkazuje na bod 132 Pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví na období 2007-2013 (22) (dále jen „pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013“), kde se uvádí, že částka ve výši 40 EUR za test představuje „v současnosti zhruba nejvýhodnější cenu ve Společenství“. Ceny navržené agenturou AFSCA se od července 2005 pohybují pod částkou 40 EUR. Z toho podle belgických orgánů vyplývá, že ceny uplatňované v Belgii jsou v souladu s tržními cenami. Komise ve svém rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 uznala, že laboratoře byly vybrány v rámci otevřených, transparentních a nediskriminačních řízení a že nelze učinit závěr, že je poskytovatelům služeb (tj. laboratořím) poskytována státní podpora. Situace se od té doby nezměnila. Belgické orgány pro hospodářskou soutěž kromě toho v současnosti provádí šetření ohledně cenových kartelových dohod mezi laboratořemi v rámci testů BSE. Z toho podle belgických orgánů jasně vyplývá, že si v žádném případě nepřejí platit laboratořím nadstandardní cenu. Belgické orgány ve svém dopise ze dne 16. října 2009 uvedly, že přezkum případné cenové kartelové dohody mezi laboratořemi bude pokračovat a že by toto šetření mělo být ukončeno během prvního čtvrtletí roku 2010.
3.4 Vývozní a dovozní přirážka
(46)
Belgické orgány uvádějí, že příspěvky a náhrady nikdy nebyly uplatňovány na dovoz a vývoz. Povinnost hradit příspěvek se vztahuje pouze na podniky se sídlem v Belgii a platba náhrady ve výši 10,70 EUR se týká pouze skotu poraženého v Belgii a staršího 30 měsíců.
(47)
Belgie zdůrazňuje, že Komise tato opatření již zkoumala v rámci rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 a došla k závěru, že příspěvky nepředstavují diskriminaci vůči dováženým či vyváženým produktům a nejsou v rozporu s ustanoveními Smlouvy.
3.5 Neexistence mechanismu, jehož prostřednictvím jatka přenášejí náhradu na výrobce nebo ostatní subjekty na trhu
(48)
Belgické orgány uvádějí, že jatka přenášejí náklady na náhrady na své zákazníky, stejně jako každý běžný podnik přenáší na své zákazníky náklady, které mu vznikly. Tento přesun tedy probíhá v rámci běžných tržních mechanismů. Mimoto zanášení nákladů na náhradu do samostatné položky ve fakturách vystavovaných producentům představuje běžnou praxi. V tomto ohledu Belgie uvádí body odůvodnění 93 a 95 rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v nichž jsou kritéria stanovená v 25. bodě pokynů TSE považována za splněná.
3.6. Kvalifikace příjemců jako malé a střední podniky (dále jen „MSP“)
(49)
Belgie uvádí, že v Belgii jsou kvalifikováni jako MSP všichni zemědělci, kteří splňují následující podmínky: zaměstnávají méně než 250 osob, jejich roční obrat nepřesahuje 40 milionů EUR nebo roční rozvaha nepřesahuje 27 milionů EUR a podnik není vlastněn z 25 % či z větší části jiným podnikem či podniky, které nejsou MSP.
3.7 Připomínky ke slučitelnosti podpor poskytnutých během tří období uvedených v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (2001-2003; 2003-2007; období po roce 2007)
(50)
K období od 1. ledna 2001 do 1. ledna 2003 nemá Belgie zvláštní připomínky, vzhledem k tomu, že Komise v bodě odůvodnění 80 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení sama došla k závěru, že podpory poskytnuté v tomto období jsou pravděpodobně slučitelné. Uvádí však, že podpory nepřesahovaly 100 % vzniklých nákladů, a je ochotna poskytnout v případě potřeby více informací v této souvislosti.
(51)
Belgie nicméně tvrdí, že tyto informace mohou být poskytnuty pouze podpůrně, vzhledem k tomu, že její počáteční stanovisko je, že se v tomto případě nemůže jednat o státní podpory, jelikož rozhodnutí o způsobu financování testů BSE přísluší Belgii.
(52)
Co se týče období od 1. ledna 2003 do 1. ledna 2007, Belgie uvádí, že nebyla vyplacena žádná podpora přesahující 100 % nákladů na testy. Belgie odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla tato otázka již zkoumána.
(53)
Pokud jde o období počínající 1. lednem 2007, Belgie tvrdí, že nikdy neposkytla podporu přesahující 40 EUR, jelikož náklady na testy byly nižší než tato částka.
(54)
V příloze k těmto připomínkám Belgie předává podrobný chronologický seznam opatření přijatých v rámci financování testů BSE. Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou z velké části převzaty v odůvodnění tohoto rozhodnutí, není chronologický seznam v této části uveden v celém rozsahu. Některé prvky budou nicméně rovněž uvedeny níže:
(55)
Chronologický seznam testů BSE je následující:
-
od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001: testy jsou v plné výši financovány ministerstvem financí,
-
od 1. ledna 2002 do 30. června 2004: předběžné financování testů BIRB. Celková částka vynaložená BIRB v rámci předběžného financování činí 67 156 527,65 EUR,
-
od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004: předběžné financování agenturou AFSCA,
-
od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005: náhrada ve výši 10,70 EUR za jeden testovaný kus skotu poskytnutá na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 a doplněná o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí,
-
od 1. ledna 2006: financování prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu a příspěvků placených 7 různými odvětvími (23). Tyto příspěvky slouží rovněž k nahrazení nákladů vynaložených na testy BSE, které byly předběžně financovány od 1. ledna 2002. Částka náhrady byla následně od 1. ledna 2008 indexována na 11,07 EUR.
(56)
Ceny testů BSE jsou následující:
(v EUR)
Období
Celkové náklady na testy (24)
Výše náhrady
01.01.2001-31.01.2001
111,81
/
01.02.2001-31.03.2001
89,50
/
01.04.2001-31.12.2001
64,71
/
01.01.2002-15.03.2002
64,74
/
16.03.2002-31.12.2003
63,45
/
01.01.2004-15.01.2004
63,42
/
16.01.2004-30.06.2004
53,88
/
01.07.2004-30.11.2004
43,44
/
01.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
01.01.2005-30.06.2005
43,47
10,70
01.07.2005-31.12.2005
38,62
10,70
01.01.2006-30.09.2006
40,35
10,70
01.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
01.01.2007-31.12.2007
39,35
10,70
01.01.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8 Odpovědi na doplňující dotazy Komise
(57)
Belgie ve svém dopise ze dne 16. října 2009 vyjasnila některé skutečnosti v reakci na dotazy položené Komisí dne 24. července 2009 v návaznosti na připomínky předložené Belgií. Belgie nejprve zopakovala své stanovisko, že členský stát není povinen požadovat hrazení nákladů vynaložených na testy BSE hospodářskými subjekty. Vzhledem k tomu, že se jedná o náklady na ochranu veřejného zdraví, náklady na kontroly vyžadované veřejnými orgány nelze považovat za protiplnění za službu a nelze je ukládat hospodářským subjektům. V zájmu dobré spolupráce se však Belgie rozhodla odpovědět na dotazy Komise vycházejíc z logiky vyjádřené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(58)
Pokud jde o část financovanou Společenstvím, Belgie potvrdila, že byla zahrnuta mezi údaji oznámenými dříve.
(59)
Belgie dále uvedla, že pokud jde o financování v období od 30. června 2004 do 31. prosince 2005, bylo provedeno agenturou AFSCA z finančních zdrojů, kterými disponovala a které převzala po předchozích subjektech, jež nahradila v jejich působení. V tomto období neexistovaly parafiskální poplatky.
(60)
Komise položila Belgii otázky týkající se skloubení částky 15 237 646 EUR s částkou ve výši 67 156 527,65 EUR, uvedenou v připomínkách Belgie (viz bod odůvodnění (55)). Belgie odpověděla, že částka ve výši 1 523 646 EUR je nedílnou součástí celkové částky 67 156 527,65 EUR. Belgické orgány kromě toho uvedly, že plánují provedení výpočtů za účelem ověření přesnosti uvedené částky.
(61)
Pokud jde o náhrady, Belgie uvedla, že náklady na ně nese zemědělec a že nemohou představovat státní podporu. Belgie v tomto ohledu odkazuje na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, ve kterém se uvádí, že státní podporu představuje pouze částka ve výši 33,38 EUR z celkové ceny 44,08 EUR. Částka ve výši 10,70 EUR podporu nepředstavuje, a byla proto odečtena z ceny testu při posuzování souladu s maximální částkou 40 EUR za test.
(62)
Pro všechny případy Belgie uvedla, že jediným rozdílem oproti systému schválenému Komisí v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byla indexace částky náhrady, která se zvýšila z 10,70 EUR na 11,07 EUR.
(63)
Belgie ve svém dopise ze dne 1. prosince 2009 upravila číselné údaje, které předtím uvedla v souvislosti s provedenými testy. Uvedla, že tyto údaje nahrazují údaje poskytnuté dříve v dopisech zaslaných před zahájením a po zahájení formálního vyšetřovacího řízení.
(64)
Tyto změny byly provedeny z toho důvodu, že počet vzorků, které byly vzaty v úvahu dříve, byl nesprávný. Předchozí výpočty totiž vycházely z teoretického počtu 3 vzorky za hodinu, zatímco ve skutečnosti bylo v terénu odebráno 12 vzorků za hodinu. V důsledku tohoto zvýšení počtu testů za hodinu došlo ke snížení nákladů na každý odběr vzorků, což se rovněž promítá do celkových nákladů na každý jednotlivý test, jelikož náklady na testy částečně sestávají z hodinových nákladů, které byly sníženy z důvodu většího počtu vzorků odebraných za hodinu. Mimoto byl snížen počet zvířat poražených v letech 2003 a 2004 ve srovnání s údaji uvedenými dříve. Číselné údaje uvedené v dopise Belgie ze dne 1. prosince 2009 jsou údaje týkající se skotu poraženého pro účely lidské spotřeby, které byly Komisi nahlášeny za období 2003-2004.
(v EUR)
2003
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
leden
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
únor
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
březen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
duben
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
květen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
červenec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
srpen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
září
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
říjen
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
listopad
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
prosinec
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(v EUR)
2004
Náklady laboratoře
Hodinový tarif za veterinární služby
Náklady na odběr vzorků
Náklady na testovací soupravu
Náklady celkem
Intervence
40 EUR/test
1.-15. ledna
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16.-31. ledna
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
únor
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
březen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
duben
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
květen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červen
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
červenec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
srpen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
září
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
říjen
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
listopad
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
prosinec
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Na základě tabulky v 64. bodě odůvodnění došla Belgie k závěru, že celkové náklady na testy BSE se od 1. července 2004 pohybují pod částkou 40 EUR.
(66)
Belgické orgány rovněž na základě těchto údajů opravily údaje v tabulce předložené před zahájením rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a převzaté v bodu odůvodnění 25 rozhodnutí o zahájení řízení. Poslední poskytnuté údaje představují skutečné náklady, nikoli odhady, jako tomu bylo v předchozím případě. Z těchto informací vyplývá, že celková výše předběžně financovaných nákladů činí nikoli 15 237 789,90 EUR, jak bylo odhadováno dříve, ale 661 981 074 EUR.
Období
Cena testu (EUR)
Počet testů
Celkem (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
373 550
14 942 015,90
Náklad na test 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Celkem
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Nepřímé státní podpory
40,00
160 551
6 422 043,10
Poplatek
22,02
160 551
860 286,19
Celkem
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Celkový rozpočet předběžně financovaných částek přesahujících maximální částku 40 EUR
6 619 810,74
(67)
Belgie rovněž uvádí, že pokud by šetření belgických orgánů pro hospodářskou soutěž prokázalo, že ke zvýšení cen za testy BSE provedené laboratořemi došlo z důvodu protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, zavazuje se zpětně získat přebytek zaplacené ceny, a to případně prostřednictvím zahájení soudních řízení před příslušnými soudy, bude-li to nutné.
(68)
Belgické orgány ve svém dopise ze dne 6. dubna 2011 znovu potvrdily, že náhrada ve výši 10,70 EUR se týká pouze platby testu BSE příjemcem, který jej využívá v daném okamžiku, a neslouží k refundaci prostředků vynaložených v rámci předběžného financování na testy BSE provedené dříve.
(69)
Belgické orgány v tomtéž dopise ze dne 6. dubna 2011 uvedly, že celková výše nákladů předběžně financovaných BIRB činí 67 156 527,65 EUR. AFSCA tuto částku částečně uhradila následujícím způsobem:
Uhrazeno agenturou AFSCA:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Nebyla uhrazena žádná částka (byla předložena žádost o prodloužení lhůty a této žádosti bylo vyhověno s tím, že budou zaplaceny úroky)
2008
194 901 EUR (úroky za odloženou úhradu)
Od roku 2008
Úhrady BIRB se již neprovádějí - programový zákon ze dne 22.12.2008
Zbývá uhradit
58 202 323 EUR
(70)
Belgie uvedla, že se vláda rozhodla odložit vrácení částek BIRB, poskytnutých v rámci předběžného financování, a že navrácené částky budou tudíž uvedeny v kladném saldu AFSCA. Toto saldo musí být považováno za úhradu testů BSE.
(71)
Pokud jde o platbu nákladů na testy BSE producentem, Belgie znovu potvrdila, že neexistuje žádný zvláštní systém, který by vyžadoval, aby jatka fakturovala částku náhrady za testy BSE producentovi, ale že taková fakturace představuje běžnou praxi. Belgie poskytla na ukázku několik faktur, z nichž jasně vyplývá, že fakturovaná částka náhrady figuruje na faktuře jako samostatná položka. Jedná se o uzávěrkový list poskytovaný jatkami producentovi, v němž je částka náhrady odečtena od celkové částky, kterou mají zaplatit jatka producentovi za koupi zvířete. Belgie uvádí, že toto představuje důkaz, že konečným dlužníkem platby za test BSE agentuře AFSCA je producent.
(72)
Belgické orgány ve svém posledním dopise ze dne 25. května 2011 uvedly, že částky podpory mohou být předmětem kumulativního uplatňování podpory de minimis, jak stanoví nařízení (ES) č. 1860/2004 Komise ze dne 6. října 2004 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis v zemědělském odvětví a v odvětví rybolovu (25), a částky 40 EUR slučitelné podpory za test, v období, během něhož bylo nařízení v platnosti.
4. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(73)
V rámci tohoto řízení Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. POSOUZENÍ
5.1 Posouzení existence podpory
(74)
Belgie ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení úvodem uvedla, že má za to, že náklady na testy BSE jsou z důvodu své závazné povahy financovány členskými státy a že neexistují žádné předpisy Společenství, které vyžadují, aby náklady na kontroly nesly podniky. Nicméně z pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 a praxe Komise jasně vyplývá, že různé úrovně nákladů na testy mohou mít za následek narušení hospodářské soutěže a že podporu za účelem pokrytí nákladů na tyto testy poskytuje většina států, a je proto nutné regulovat její výši, aby se omezilo narušení hospodářské soutěže způsobené těmito podporami. Zejména pokyny TSE jasně uvádějí, že podpory poskytované státy s sebou nesou riziko narušení hospodářské soutěže. V bodě 24 pokynů TSE se například uvádí, že „od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu, poraženého k lidské spotřebě, na BSE, nesmí celková přímá a nepřímá podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test. Povinnost testování se může zakládat na právních předpisech Společenství nebo vnitrostátních právních předpisech.“ Tyto pokyny byly představeny členským státům, které byly vyzvány k přijetí vhodných opatření a zajištění souladu svých režimů s pokyny. Stejně tak pokud jde o pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013, kvalifikace státní podpory týkající se testů BSE je uvedena v bodech 132 f) a následujících bodech. Kromě toho je důležité zdůraznit, že belgické orgány nepodaly opravný prostředek proti rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byla část prostředků určených k financování testů BSE kvalifikována jako podpora, což naznačuje, že belgické orgány přijaly tuto kvalifikaci státní podpory v případě podpor určených k financování testů BSE.
(75)
Z těchto prvků lze vyvodit, že zpochybnění Belgií ohledně kvalifikace financování testů BSE jako státní podpory z důvodu závaznosti těchto testů není odůvodněné, vzhledem k existenci platných aktů uplatňovaných již celou řadu let.
(76)
V důsledku toho Komise přezkoumává dotčená opatření z hlediska článku 107 Smlouvy o fungování Evropské unie. Článek 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouva jinak.
(77)
Aby se na určité opatření vztahovalo ustanovení čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, musí současně splňovat čtyři specifické podmínky: 1) musí být financováno státem nebo ze státních prostředků a musí být přičitatelné státu; 2) musí se selektivně vztahovat pouze na určité podniky nebo určitá odvětví výroby; 3) pro podniky, kterým se podpora poskytuje, musí zahrnovat hospodářskou výhodu; 4) musí ovlivňovat obchod uvnitř Unie a musí narušovat nebo může narušit hospodářskou soutěž.
(78)
V následujících bodech odůvodnění budou tato čtyři kritéria použita na opatření, která mohou představovat státní podporu.
(79)
Jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění, bylo k financování nákladů na testy BSE použito několik systémů financování. V rámci přezkumu kritéria existence státních prostředků toto rozhodnutí rozlišuje mezi různými způsoby financování testů BSE.
5.1.1 Existence státních zdrojů
5.1.1.1 Od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001
(80)
V období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2001 byly náklady na testy BSE v plné výši financovány ministerstvem financí. Není pochyb o tom, že se v tomto případě jedná o financování ze státních prostředků.
5.1.1.2 Od 1. ledna 2002 do 30. června 2004
(81)
V následujícím období, tj. od 1. ledna 2002 do 30. června 2004, byly testy předběžně financovány BIRB, dokud nebude nalezeno strukturální řešení pro financování testů. BIRB je federální veřejnou institucí s právní subjektivitou, která vznikla na základě transformace bývalého Belgického úřadu pro hospodářství a zemědělství (Office Belge de l’Économie et de l’Agriculture - OBEA) a zemědělské divize bývalého Ústředního úřadu pro kvóty a licence (Office Central des Contingents et Licences - OCCL). Jedná se o parastátní subjekt kategorie B, který působí pod záštitou ministerstva zemědělství a malého a středního podnikání. BIRB je platební agenturou, která byly schválena v rámci společné zemědělské politiky a je financována z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (26). Kromě toho může být pověřena úkoly, které vyplývají ze zemědělské politiky federální vlády nebo regionálních vlád. Aby mohl úřad BIRB vyrovnat svůj správní rozpočet, disponuje státní dotací připsanou do rozpočtu své dozorčí pravomoci na federální úrovni (federální veřejná služba pro hospodářství) a některými vlastními příjmy (příjmy z některých náhrad a omezených investic). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem představuje financování prostřednictvím BIRB financování ze státních zdrojů.
5.1.1.3 Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004
(82)
Od 1. července 2004 do 30. listopadu 2004 byly testy předběžně financovány agenturou AFSCA. Právní předpisy, které v té době byly v platnosti (tj. především zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA (27), uváděly, že AFSCA je financována z různých příjmů, jako jsou zejména výnosy z poplatků, poplatky a náhrady, výnosy ze správních pokut, příležitostné příjmy, dary a odkazy … (28). AFSCA je veřejnou institucí s právní subjektivitou, která je zařazena do kategorie A stanovené zákonem ze dne 16. března 1954 o kontrole některých subjektů působících ve veřejnému zájmu (29). Z těchto úvah tedy vyplývá, že finanční prostředky poskytnuté AFSCA představují státní zdroje a že o jejich přidělení rozhoduje veřejný orgán, jelikož AFSCA je podřízena ministerstvu zdravotnictví.
5.1.1.4 Od 1. prosince 2004 do 31. prosince 2005
(83)
Pokud jde o období mezi 1. prosincem 2004 (datum vstupu v platnost královského nařízení ze dne 15. října 2004) a 31. prosincem 2005 (datum vstupu v platnost královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005), byly testy BSE financovány prostřednictvím náhrady ve výši 10,70 EUR za kus testovaného skotu doplněné o finanční prostředky agentury AFSCA čerpané z jejích rezervních fondů a vratné zálohy, kterou jí dalo k dispozici ministerstvo financí.
(84)
Částečné financování agenturou AFSCA, kdy finance pocházejí z jejích vlastních prostředků, představuje financování ze státních zdrojů (viz 82. bod odůvodnění.)
(85)
Pokud jde o otázku, zda náhrady představují státní zdroje, je třeba uvést, že se o státní zdroje může jednat v případě, že se ukáže, že náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady na služby, které mají odměňovat. Pokud totiž náklad na poskytnutou službu a náhrada nejsou rovnocenné, přebytek představuje státní zdroj, jímž státní subjekt, kterému je náhrada poskytnuta, může disponovat. Proto je důležité ověřit, zda náhrady placené AFSCA za testy BSE představují platby za služby, které agentura podnikům skutečně poskytla, a zda vycházejí z tržních cen, či nikoli (viz bod odůvodnění 54 rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení). Této otázce je věnován prostor níže, v rámci přezkumu pojmu výhoda.
5.1.1.5 Od 1. ledna 2006
(86)
Pokud jde o období, které následuje po vstupu královských nařízení ze dne 10. listopadu 2005 v platnost, tj. období počínající 1. lednem 2006, je třeba přezkoumat, zda náhrady a příspěvky, které byly stanoveny těmito nařízeními, představují státní zdroje. Tato otázka již byla předmětem přezkumu v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05. V tomto rozhodnutí bylo ve 44. bodě odůvodnění uvedeno, že obecně vzato příspěvky představují státní zdroje a náhrady mohou státní zdroje představovat v případě, že se ukáže, že tyto náhrady nepokrývají celkové skutečné náklady za služby, které mají odměňovat. V případě testů BSE byly náklady financovány zčásti prostřednictvím náhrad a zčásti prostřednictvím příspěvků. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 Komise dospěla k závěru, že financování části nákladů na testy BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje státní podporu a že financování za pomoci příspěvků je slučitelnou státní podporou. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření ve 34. bodě odůvodnění, podpory schválené rozhodnutím Komise nejsou předmětem tohoto rozhodnutí, a nebudou zde proto přezkoumány.
(87)
Nicméně ve světle informací poskytnutých Belgií po zahájení formálního vyšetřovacího řízení vyšlo najevo, že příjmy z příspěvků byly zčásti využity v letech 2005 a 2006 k úhradě částek přesahujících 40 EUR, které byly vynaloženy v rámci předběžného financování testů BSE v období od 1. ledna 2003 a 1. prosince 2004. To však v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 nebylo zmíněno. Část příspěvků tudíž sloužila k financování testů BSE provedených v období od 1. ledna 2003 do 1. prosince 2004, přičemž cílem bylo zpětně získat od zemědělců kolektivním způsobem předběžně financované náklady na povinné testy BSE, které přesahují maximální částku 40 EUR.
(88)
Přidělení části zdrojů z těchto příspěvků na úhradu předběžného financování testů nemění kvalifikaci státních zdrojů provedenou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05.
5.1.2 Selektivní výhoda pro podnik
(89)
Při přezkumu existence výhody je třeba rozlišovat mezi opatřeními financovanými ze státních zdrojů včetně příspěvků na jedné straně, a opatřeními financovanými z náhrad.
(90)
Pokud jde o opatření financovaná ze státních zdrojů, včetně příspěvků, Komise soustavně vyjadřovala názor (30), že financování nákladů na povinné kontroly, které se vztahují na výrobu či prodej výrobků, ze státních prostředků, je třeba považovat za selektivní výhodu pro podniky (31). Stát totiž snížil podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit. Z výše uvedených skutečností lze vyvodit, že zemědělci, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE na základě právních předpisů použitelných v dotčeném období, provádějí hospodářskou činnost a čerpaly státní podporu prostřednictvím financování testů BSE státem, a to od 1. ledna 2001.
(91)
Argumenty předkládané Belgií (viz 37. bod odůvodnění a další), podle nichž je financování testů BSE nutné za účelem zajištění ochrany veřejného zdraví a podle nichž přísluší rozhodnutí o běžném systému financování testů BSE členskému státu, nelze přijmout z důvodů uvedených v 74. bodě odůvodnění. Belgie v konkrétnějším kontextu posouzení selektivity argumentovala, že o selektivitu by se jednalo pouze za předpokladu, že by se na některá odvětví nebo podniky vztahovaly příznivější podmínky ve srovnání s podmínkami uplatňovanými v rámci běžného systému. Skutečnost, že mezi jednotlivými členskými státy existují rozdíly, pokud jde o financování testů BSE, a že tyto rozdíly mohou vést k narušení hospodářské soutěže, není podle Belgie problémem státní podpory, ale harmonizace právních předpisů.
(92)
Tento argument však nemůže být přijat. Jak je uvedeno v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, kritérium selektivity je naplněno, pokud je výhoda přiznána několika podnikům nebo určitému odvětví činnosti. V posuzovaném případě na vnitrostátní úrovni využívá financování testů BSE státem pouze jedno konkrétní odvětví, a to odvětví chovu zvířat testovaných na BSE. Na úrovni Společenství financování testů BSE ve prospěch belgických podniků státem nebo prostřednictvím státních zdrojů představuje pro tyto podniky výhodu oproti jejich zahraničním konkurentům, jejichž náklady na financování povinných testů BSE nejsou hrazeny státem nebo ze státních zdrojů. V úvodu pokynů TSE (body 8 a 9) bylo jasně uvedeno, že probíhající harmonizace, která ukládá odvětví povinnost hradit náklady, postupuje pomalu, a že se proto Komise rozhodla vyjasnit a pozměnit svou politiku v oblasti státních podpor, pokud jde o náklady vzniklé v souvislosti s testy BSE. Bod 24 pokynů TSE uvádí, že povinnost přezkumu může být založena na předpisech Společenství či vnitrostátních předpisech. Z tohoto bodu jasně vyplývá, že neexistuje harmonizace na úrovni Společenství, pokud jde o povinnost provádět testy, což znamená, že by to s sebou rovněž mohlo nést selektivní podporu zvýhodňující podniky určitého členského státu. Lze tedy shrnout, že opatření financovaná prostřednictvím státních zdrojů, včetně příspěvků, představují selektivní výhodu pro zemědělce, jatka a další subjekty, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE podle platných právních předpisů, jelikož snižují náklady, které tyto subjekty nesou. Tyto výhody nejsou poskytovány prostřednictvím přímých plateb, ale převzetím nákladů na testy BSE veřejnými orgány, které přímo hradí náklady na testy laboratořím, které tyto testy provádějí na žádost jatek a náklady fakturují agentuře AFSCA.
(93)
Pokud jde o podpory financované za pomoci náhrad, je třeba ověřit, zda je prostřednictvím těchto náhrad poskytována výhoda. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření (v bodech odůvodnění 61 a 62), o výhodu se bude jednat pouze v případě, že jsou tyto náhrady nižší než skutečné náklady na služby skutečně poskytnuté hospodářským subjektům agenturou AFSCA. Je rovněž třeba ověřit, zda poplatky představují platby za služby, které agentura AFSCA podnikům skutečně poskytla. Konkrétně se jedná o to, zda jatkám a producentům, kteří v období od 1. prosince 2004 a 31. prosince 2005 zaplatili náhradu ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu, byla poskytnuta výhoda, a zda tyto subjekty skutečně využily služeb agentury AFSCA.
(94)
Belgické orgány ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření uvedly, že náhrada ve výši 10,70 EUR za testovaný kus skotu byla jediným zdrojem financování agenturou AFSCA za účelem uhrazení nákladů na testy BSE, s výjimkou rezervních fondů AFSCA a vratné zálohy ministerstva financí. Platbu náhrady provádí jatka. Belgické orgány uvedly, že jatka sice nemají zákonnou povinnost fakturovat částku náhrady svým klientům, nicméně v praxi náklady na náhradu fakturují producentům, přičemž tyto náklady na faktuře figurují pod samostatnou položkou. Tato tvrzení Belgie doložila prostřednictvím příkladů faktur, z nichž jasně vyplývá, že jatka fakturují částku náhrady producentům pod samostatnou položkou. Belgie zastává názor, že není třeba formálně regulovat způsob, kterým jatka přenášejí na producenty či další potencionální příjemce služeb náhradu, kterou platí, vzhledem k tomu, že tento náklad je producentům fakturován podobně jako další náklady související s porážkou, fakturované producentům.
(95)
Z výše uvedených skutečností lze tedy vyvodit, že pochyby vyjádřené při zahájení formálního postupu šetření v bodě odůvodnění 44, které naznačovaly, že poplatek účtovaný jatkám je mnohem vyšší než poplatek účtovaný jiným příjemcům služeb, byly rozptýleny informacemi předloženými Belgií, pokud jde o fakturaci částky této náhrady producentům.
(96)
Pokud jde o otázku, zda cena testů BSE odpovídá tržním cenám, Belgie Komisi za prvé sdělila, že od července 2005 se ceny navržené agenturou AFSCA pohybují pod částkou 40 EUR, zatímco pokyny v odvětví zemědělství na období 2007-2013 uvádějí částku 40 EUR jako nejnižší dostupnou cenu ve Společenství v této době. To dokládá, že uplatňované ceny jsou v souladu s cenami stanovenými v daném období v jiných zemích Evropy. Zadruhé Belgie na rozhodnutí o zahájení formálního postupu šetření odpověděla, že situace je totožná se situací přezkoumanou v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, v němž byl učiněn závěr, že určení poskytovatelů služeb proběhlo v rámci otevřených a nediskriminačních řízení (viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí N 9/05 a N 10/05). Zatřetí Komise bere na vědomí závazek Belgie týkající se přijetí všech dostupných právních opatření za účelem zpětného získání nadbytečných prostředků, které byly zaplaceny za testy, v případě, že by šetření orgánů pro hospodářskou soutěž odhalilo existenci protiprávní kartelové dohody mezi laboratořemi, která měla za následek zvýšení cen testů. Na základě těchto úvah dospěla Komise k závěru, že náhrady nelze považovat za státní prostředky, jelikož náhrady zaplacené AFSCA za testy BSE představují platby za služby skutečně poskytnuté podnikům a vycházejí z tržních cen.
(97)
Lze učinit závěr v souladu s rozhodnutím N 9/05 a N 10/05, že jatkám ani producentům nebyla prostřednictvím náhrady poskytnuta žádná výhoda, jelikož náhrada pokrývá platbu za službu poskytnutou plátci náhrady a cena testu vychází z tržní ceny. Tento závěr rovněž umožňuje potvrdit neexistenci financování prostřednictvím státních zdrojů, neboť cena testu je v souladu s tržními cenami.
5.1.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu v Unii
(98)
Pokud jde o ostatní podmínky použití čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, dotčené opatření může mít dopad na postavení Belgie v tomto odvětví (32). Vzhledem k tomu, že belgické podniky jsou aktivní na mezinárodním trhu, který je vysoce konkurenční, opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž (33) a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
5.1.4 Závěry o povaze podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie
(99)
Komise se ve světle výše uvedeného domnívá, že financování testů BSE prostřednictvím příspěvků a dalších státních zdrojů, jak jsou uvedeny výše, představuje výhodu financovanou ze státních zdrojů. Toto opatření narušuje či může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky a určitá odvětví výroby, a proto může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Výhoda je poskytnuta zemědělcům, jatkám a dalším subjektům, které zpracovávají, prodávají či nakládají s výrobky ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. V důsledku toho Komise došla k závěru, že tato opatření spadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. Naopak část testů BSE, která je financována z náhrad, nepředstavuje podporu vzhledem k tomu, že plátci náhrady využívají služeb poskytovaných za tržní cenu.
5.2 Protiprávnost podpory
(100)
Od 1. ledna 2001 belgické orgány Komisi neoznamovaly - ve smyslu čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie - podpory spočívající ve financování testů BSE. Na podpory spadající do působnosti nařízení (ES) č. 1/2004 se nevztahuje povinnost oznamování, za předpokladu, že splňují podmínky stanovené v uvedeném nařízení. V důsledku toho jsou podpory protiprávní v případě, že uvedené podmínky splněny nejsou.
5.3 Financování podpor
(101)
Pokud se jedná o státní podporu financovanou pomocí parafiskálního poplatku, předmětem vyšetřovacího řízení ze strany Komise musí být jak činnosti financované podporou, tak i financování samotných podpor. Případná neslučitelnost financování státní podpory se společným trhem by totiž způsobila následnou neslučitelnost samotných podpor, a to i v případě, že by bylo poskytnutí podpory v souladu s platnými pravidly hospodářské soutěže.
(102)
Podle ustálené judikatury poplatky nespadají do působnosti ustanovení Smlouvy o fungování Evropské unie týkajících se státních podpor, ledaže představují způsob financování opatření podpory tak, že jsou nedílnou součástí tohoto opatření (34). Aby bylo možné považovat poplatek nebo část poplatku za nedílnou součást opatření podpory, musí nezbytně na základě relevantní vnitrostátní právní úpravy existovat vztah závazného určení mezi poplatkem a podporou v tom smyslu, že výtěžek z poplatku je nezbytně určen na financování podpory (35). Jestliže takový vztah existuje, ovlivňuje příjem z poplatku přímo rozsah podpory (36) a v důsledku toho i posouzení její slučitelnosti se společným trhem. (37)
(103)
Je tedy třeba přezkoumat, zda příspěvek vybíraný od 1. července 2004 splňuje kritéria uvedená ve 102. bodě odůvodnění, a učinit rozlišení podle právních nástrojů platných v různých obdobích. Na financovanou podporu byla uplatněna výjimka, ale tato výjimka se nevztahuje na systém financování podpory, tudíž je třeba ověřit zákonnost systému financování za celé dotčené období.
5.3.1 Od 1. července 2004 do 31. prosince 2005
(104)
V tomto období byly podpory předběžně financovány agenturou AFSCA a prostřednictvím náhrad na základě královského nařízení ze dne 15. října 2004 (náhrady nicméně nejsou předmětem tohoto oddílu, jelikož se nejedná o podpory - viz 97. bod odůvodnění). Je třeba ověřit, zda je systém financování nedílnou součástí opatření podpory. Z platných právních předpisů nevyplývá, že existuje vztah závazného určení mezi způsobem financování AFSCA a financováním testů BSE nebo že je příjem z poplatku nezbytně určen na financování podpory. Zákon ze dne 4. února 2000 o zřízení AFSCA totiž stanoví různé zdroje financování agentury (viz 82. bod odůvodnění). Kromě toho nelze učinit závěr, že příjem z poplatku přímo ovlivňuje rozsah podpory, vzhledem k tomu, že testy jsou financovány současně pomocí náhrad a agenturou AFSCA, pokud jde o přebytek. Výše podpory placené agenturou AFSCA se tudíž liší v závislosti na ceně testů, a nikoli v závislosti na příspěvcích hrazených agentuře. Závěrem lze proto uvést, že neexistuje vztah závazného určení mezi příjmy z příspěvků a refundací plateb předběžného financovaní.
5.3.2 Od 1. ledna 2006
(105)
Od tohoto data je otázka příspěvků regulována královským nařízením o příspěvcích pro financování AFSCA. V rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 byl přezkoumán systém financování prostřednictvím příspěvků a byl v něm učiněn závěr, že metoda financování části nákladů spojených s testy BSE nepředstavuje diskriminaci dovážených či vyvážených výrobků a není v rozporu s ustanoveními Smlouvy (38). Jak je uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, toto rozhodnutí se netýká dříve schválených opatření. Nicméně vzhledem k tomu, že Belgie uvedla, že část příspěvků sloužila od 1. ledna 2006 k refundaci plateb předběžného financování předchozích testů BSE, má Komise právo přezkoumat systém financování, neboť z příspěvků je financována refundace plateb předběžného financování testů BSE.
(106)
Belgie uvedla, že systém financování zůstal nezměněn, s výjimkou indexace náhrady. Jediným prvkem, který byl pozměněn, je využití příjmů z příspěvků k refundaci předběžně financovaných nákladů na BSE v roce 2006.
(107)
Pokud jde o otázku, zda je toto financování nedílnou součástí opatření podpory, odpověď na ni je záporná. Určení příspěvků po roce 2006 na refundaci plateb předběžného financování testů neovlivnilo výši poskytnuté podpory. Belgické orgány kromě toho uvedly, že systém zpětného získání je systémem solidárního navracení prostředků, kdy každý hospodářský subjekt platí příspěvek agentuře AFSCA a část tohoto příspěvku je určena na navrácení nákladů vynaložených v minulosti v souvislosti s předběžným financováním testů BSE. Do tohoto systému přispívají rovněž všechny aktivní hospodářské subjekty, které chovaly skot během dotčeného období, nejsou však jedinými přispěvateli. Komise v důsledku toho došla k závěru, že financování podpory není nedílnou součástí dotčeného opatření podpory.
5.4 Posouzení slučitelnosti opatření podpor
(108)
Jestliže podpora představuje státní podporu a vztahuje se na ni čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, je třeba přezkoumat, zda může být považována za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 2 a 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(109)
Ve světle dotčeného opatření by mohl být použitelný pouze čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
(110)
Podle bodu 23.3 pokynů Společenství ke státní podpoře v odvětvích zemědělství a lesnictví (39) na období 2000-2006 (dále jen pokyny v odvětví zemědělství na období 2000-2006) a sdělení Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (40), musí být každá protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (41) posouzena v souladu s pravidly a pokyny platnými v okamžiku, kdy je podpora poskytnuta. V roce 2002 přijala Komise pokyny TSE. Tyto pokyny byly použitelné v období od 1. ledna 2003 a 31. prosince 2006 (42). V bodě 44 pokynů TSE se stanoví, že mimo případy týkající se zejména testů BSE budou protiprávní podpory ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999 přezkoumány v souladu s pravidly a pokyny používanými v okamžiku, kdy byla podpora poskytnuta. Vzhledem k tomu, že podpory byly poskytnuty v období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2005, vytvářejí pokyny TSE relevantní rámec pro zkoumání těchto podpor.
(111)
V souladu s bodem 194 písm. c) pokynů v odvětví zemědělství na období 2007-2013 Komise počínaje 1. lednem 2007 již nebude uplatňovat pokyny TSE, s výjimkou protiprávních podpor stanovených v bodě 43 a dalších bodech pokynů TSE.
(112)
V závislosti na použitelnosti různých právních předpisů lze rozlišit dvě období.
5.4.1 Období mezi 1. lednem 2001 a 31. prosincem 2002: použitelnost bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, na něž je učiněn odkaz v bodě 45 pokynů TSE
(113)
Bod 45 pokynů TSE stanoví, že pokud jde o protiprávní státní podpory, které mají za cíl pokrýt náklady spojené s testy BSE a které byly poskytnuty před datem zavedení pokynů TSE (tj. 1. ledna 2003), Komise posoudí slučitelnost takových podpor v souladu s bodem 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 a v souladu se svou praxí uplatňovanou od roku 2001, která spočívá v přijetí takových podpor až v rozsahu 100 %.
(114)
Podle bodu 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 lze opatření podpory považovat za slučitelná za následujících podmínek:
-
opatření musí být součástí vhodného programu zavedeného na úrovní Společenství či na vnitrostátní či regionální úrovni za účelem prevence, sledování či eradikace dotčené nemoci (bod 11.4.2),
-
cílem musí být prevence nebo odškodnění, případně kombinace obou těchto opatření (bod 11.4.3),
-
podpora musí být slučitelná se zvláštními ustanoveními veterinárních i rostlinolékařských předpisů na úrovni Společenství (bod 11.4.4),
-
rozsah podpory nesmí překročit 100 % způsobilých nákladů (bod 11.4.5).
Pokud jsou podpory poskytovány v rámci režimů podpor Společenství a/nebo v rámci vnitrostátních a/nebo regionálních režimů podpor, bude Komise vyžadovat, aby byl doložen důkaz, že neexistuje riziko nadměrných náhrad z důvodu eventuální akumulace opatření stanovených několika režimy. Pokud byla podpora Společenství schválena, musí být uvedeno datum a odkazy na dotčené rozhodnutí Komise.
(115)
Pokud jde o tři první podmínky, již v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl učiněn závěr, že byly splněny (viz 80. bod odůvodnění uvedeného rozhodnutí). Belgické orgány ostatně tento přístup potvrdily ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. BSE je totiž přenosnou nemocí a představuje hrozbu pro lidské zdraví. Jedná se o chorobu zvířat, jejíž primární ohnisko musí být přímo oznámeno Komisi a dalším členským státům (43). Cílem opatření podpory je boj proti BSE prostřednictvím kontroly poražených a uhynulých zvířat. Náhrada nákladů vzniklých zemědělcům by měla zajistit, aby všechna opatření byla skutečně provedena. Všechna opatření jsou přijata v souladu s právem Společenství nebo jsou tímto právem doporučena (44).
(116)
Co se týče čtvrté podmínky, z informací poskytnutých Belgií vyplývá, že během tohoto období byly financovány testy BSE, na něž se náklady pohybují ve výši 111,81 EUR až 63,45 EUR (viz 56. bod odůvodnění). Tyto náklady zahrnují laboratorní analýzu, náklady na odběr vzorků veterinářem a náklady na testovací soupravu. Komise má za to, že tyto náklady jsou v souladu s náklady uvedenými v bodě 11.4.5 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006, které jako skutečné náklady zmiňují mimo jiné hygienické kontroly, testy a další opatření ke včasné diagnóze.
(117)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 jsou slučitelné.
5.4.2 Období mezi 1. lednem 2003 a 31. prosincem 2005: použitelnost bodu 21 a dalších bodů pokynů TSE
(118)
Komise se v souladu s bodem 23 pokynů TSE rozhodla nadále schvalovat podpory pokrývající až 100 % nákladů spojených s testy BSE na základě zásad uvedených v bodě 11.4 pokynů v odvětví zemědělství na období 2000-2006 (viz 114. bod odůvodnění).
(119)
Kromě toho musí být rovněž splněny následující podmínky podle pokynů TSE:
-
od 1. ledna 2003, pokud jde o povinné testování skotu poraženého k lidské spotřebě na BSE, nesmí podpora, včetně plateb Společenství, překročit celkem 40 EUR na test (viz bod 24 pokynů TSE),
-
státní podpora na náklady související s testy BSE se vyplácí hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování. Pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE).
(120)
Jak je uvedeno ve 115. a v 116. bodě odůvodnění, jsou splněny všechny podmínky uvedené v pokynech v odvětví zemědělství na období 2000-2006.
(121)
Pokud jde o podmínku týkající se maximální částky 40 EUR za test, Komise uvádí, že tato částka byla v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 překročena. Podle informací poskytnutých Belgií činí souhrn částek přesahujících maximální částku v tomto období 6 619 810,74 EUR. Od 1. července 2004 se celkové náklady na test pohybují pod částkou 40 EUR (viz 64. bod odůvodnění). Belgické orgány uvedly, že tyto částky zahrnují vnitrostátní platby i platby Společenství (viz 58. bod odůvodnění).
(122)
Pokud jde o podmínku, která stanoví, že podpora musí být vyplacena hospodářskému subjektu, u něhož se odebírají vzorky k testování, a že pokud je podpora poskytována laboratořím, musí být prokázáno, že se celá částka státní podpory předá hospodářskému subjektu (bod 25 pokynů TSE), Komise došla k závěru, že tato podmínka je splněna.
(123)
Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, belgické orgány uvedly, že náklady na testy BSE jsou hrazeny přímo laboratořím. Hospodářské subjekty neplatí žádné náklady laboratoří na testy BSE prováděné u skotu. Toto posouzení je v souladu se závěry, které byly učiněny ohledně podobného systému v rozhodnutí N 9/05 a N 10/05 v 95. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno výše, jediné náklady, které jsou přeneseny na producenty, jsou náklady na náhradu (viz 93. bod odůvodnění a následující), ale tato část financování testu BSE nepředstavuje podporu. V důsledku toho se celá částka podpory předá hospodářskému subjektu.
5.4.3 Od 1. ledna 2006
(124)
Pokud jde o období po 1. lednu 2006, Komise se odvolává na rozhodnutí N 9/05 a N 10/05, vzhledem k tomu, že předmětem tohoto rozhodnutí není otázka podpor schválených v uvedeném rozhodnutí.
5.4.4 Závěr
(125)
Lze tedy shrnout, že podpory poskytnuté za účelem financování testů BSE, které přesahují 40 EUR za test v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 a jejichž celková výše činí 6 619 810,74 EUR, jsou neslučitelné s vnitřním trhem.
5.5 Refundace předběžně financovaného rozpočtu
(126)
Jak je uvedeno výše, testy byly v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 financovány ze státních zdrojů ve výši přesahující maximální částku 40 EUR za test.
(127)
Belgie se rozhodla přikročit k refundaci těchto nadbytečných prostředků prostřednictvím příspěvků vybraných v rámci financování AFSCA od 1. ledna 2006, přičemž tato refundace byla původně rozložena do období 15 let, avšak později bylo od tohoto plánu upuštěno. Důvodem tohoto globálního přístupu je podle belgických orgánů skutečnost, že je obtížné uskutečnit individuální zpětné získání prostředků v praxi, jelikož někteří podnikatelé zemřeli nebo ukončili svou činnost.
(128)
V pozdějším dopise ze dne 6. dubna 2011 belgické orgány uvedly, že agentura AFSCA přikročila k refundaci za pomoci prostředků AFSCA v letech 2005-2006.
(129)
Navržený systém zpětného získání prostředků však není v souladu s požadavky na refundaci v případě protiprávní a neslučitelné podpory. Podle judikatury má totiž refundace za cíl obnovení situace, která existovala na trhu před poskytnutím dotčené podpory. Obnovení dřívějšího je stavu dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní a podporu neslučitelnou s vnitřním trhem, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (45). Podpora, která má být navrácena, zahrnuje úroky v přiměřené výši stanovené Komisí, od data, kdy byla protiprávní podpora k dispozici příjemci, do data jejího účinného navrácení (46). Na základě nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (47), musí být výše úroků vypočtena jako složený úrok. To ale není tento případ. Kromě toho článek 14 nařízení (ES) č. 659/1999 stanoví, že členský stát musí přijmout veškerá opatření s cílem zajistit okamžitý a účinný výkon rozhodnutí Komise. Navrácení, tak, jako bylo navrženo a částečně provedeno Belgií, není v souladu s požadavky uvedenými výše a nelze jej považovat za navrácení stanovené článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999.
6. ZÁVĚRY
(130)
Komise došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím náhrad nepředstavuje podporu.
(131)
Komise dále došla k závěru, že financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje státní podporu ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE stanovená platnými právními předpisy. Tato podpora je slučitelná, pokud jde o období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005. Je neslučitelná pro období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004. Neslučitelnou podporu představuje částka přesahující 40 EUR za test a její výše je Belgií odhadnuta na 6 619 810,74 EUR.
(132)
Komise konstatuje, že Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. Od 1. ledna 2003 se na podporu vztahovalo nařízení o výjimce, avšak vzhledem k tomu, že podmínky tohoto nařízení nebyly dodrženy, podpory jsou protiprávní.
(133)
Protiprávní a neslučitelné podpory přesahující maximální částku 40 EUR za test musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Opatření financovaná prostřednictvím náhrad nepředstavují podporu.
2. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, v období od 1. ledna 2001 do 31. prosince 2002 a v období od 1. července 2004 do 31. prosince 2005.
3. Financování testů BSE prostřednictvím státních zdrojů v období od 1. ledna 2003 do 30. června 2004 představuje podporu slučitelnou s vnitřním trhem poskytovanou ve prospěch zemědělců, jatek a dalších subjektů, které zpracovávají, prodávají, uvádějí na trh či nakládají s produkty ze skotu, na něž se vztahuje povinnost testování BSE, pokud jde o částky nižší než 40 EUR za test. Částky vyšší než 40 EUR za test jsou neslučitelné s vnitřním trhem a musí být navráceny, s výjimkou podpor poskytnutých na zvláštní projekty, které v době, kdy byly tyto podpory poskytnuty, splňovaly všechny podmínky stanovené v použitelném nařízení de minimis.
4. Belgie v období od 1. ledna 2001 do 30. června 2004 protiprávně provedla podporu určenou k financování testů BSE v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
1. Belgie učiní nezbytné kroky, aby zpětně získala od příjemců protiprávní a neslučitelné podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4.
2. Podpory, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne jejich navrácení.
3. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok v souladu s ustanoveními kapitoly V nařízení (ES) č. 794/2004.
4. Navrácení podpor proběhne neprodleně a v souladu s postupy vnitrostátního práva za předpokladu, že umožňují okamžitý a účinný výkon tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Vrácení podpory uvedené v čl. 1 odst. 3 a 4 bude okamžité a účinné.
Belgie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí předá Belgie Komisi tyto informace:
a)
seznam příjemců, kteří obdrželi podporu uvedenou v čl. 1 odst. 3 a 4, a celkovou částku podpory, kterou každý z nich obdržel;
b)
celkovou částku (jistinu a úrok), kterou mají příjemci navrátit;
c)
podrobný popis opatření, která již byla přijata nebo která jsou plánována pro splnění tohoto rozhodnutí;
d)
doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu navrátit.
2. Belgie informuje Komisi o dosaženém pokroku na základě vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí, a to dokud nebude podpora uvedená v čl. 1 odst. 3 a 4 zcela navrácena.
3. Po uplynutí období dvou měsíců uvedeného v odstavci 1 předloží Belgie na požádání Komise zprávu týkající se již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Tato zpráva rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úrocích z vymáhané podpory, které již příjemci navrátili.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 27. července 2011.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 27 juli 2011
betreffende de door België ten uitvoer gelegde staatssteun ter financiering van de opsporing van overdraagbare spongiforme encefalopathieën (TSE) bij runderen (steunmaatregel C 44/08 (ex NN 45/04))
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2011) 5457)
(Slechts de teksten in de Nederlandse en de Franse taal zijn authentiek)
(2011/678/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 108, lid 2, eerste alinea, (1)
Na de belanghebbenden overeenkomstig genoemd artikel te hebben aangemaand hun opmerkingen te maken (2),
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
(1)
Naar aanleiding van in januari en februari 2004 ontvangen klachten heeft de Commissie een informeel onderzoek ingesteld naar de door België verleende steun ter dekking van de kosten van tests voor de opsporing van overdraagbare spongiforme encefalopathieën bij runderen (hierna „BSE-tests” genoemd).
(2)
Naar aanleiding van deze klachten heeft de Commissie de Belgische autoriteiten bij schrijven van 27 januari 2004 om informatie verzocht over de betrokken maatregel. Op hetzelfde ogenblik hebben de Belgische autoriteiten overeenkomstig artikel 108, lid 3, van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (hierna „VWEU” genoemd) een steunmaatregel betreffende de opsporing van overdraagbare spongiforme encefalopathieën (TSE) bij dieren aangemeld (bij brief van 23 januari 2004, geregistreerd op 28 januari 2004), ingeschreven onder nummer N 54/04.
(3)
Bij brieven van 6 februari 2004 en 14 mei 2004, geregistreerd op respectievelijk 11 februari 2004 en 19 mei 2004, hebben de Belgische autoriteiten schriftelijke gegevens aan de Commissie verstrekt.
(4)
Bij brief van 19 juli 2004 heeft de Commissie België meegedeeld dat de maatregel was overgeheveld naar het register van niet-aangemelde steunmaatregelen onder nummer NN 45/04, omdat duidelijk was geworden dat reeds uitbetalingen hadden plaatsgevonden.
(5)
Op 1 september 2004 vond een informele bijeenkomst van de Belgische autoriteiten en de diensten van de Commissie plaats.
(6)
Bij brieven van 16 september 2004 en 22 februari 2007, geregistreerd op respectievelijk 20 september 2004 en 22 februari 2007, hebben de Belgische autoriteiten aanvullende informatie verstrekt.
(7)
Bij brief van 26 november 2008 heeft de Commissie België in kennis gesteld van haar besluit om de in artikel 108, lid 2, VWEU bedoelde procedure ten aanzien van de maatregel in te leiden. Dat besluit is bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie (3). De Commissie heeft belanghebbenden uitgenodigd hun standpunten ten aanzien van de betrokken maatregel kenbaar te maken.
(8)
Bij brief van 19 december 2008, geregistreerd op 26 december 2008, heeft België gevraagd om verlenging van de antwoordtermijn. Deze verlenging is verleend bij brief van 13 januari 2009. Daarop heeft België bij brief van 25 februari 2009, geregistreerd op 6 maart 2009, opmerkingen gemaakt.
(9)
De Commissie heeft geen opmerkingen van belanghebbenden ontvangen.
(10)
De Commissie heeft naar aanleiding van de opmerkingen van België bij schrijven van 17 juli 2009 België een aantal aanvullende vragen gesteld. België heeft daarop bij brief van 4 september 2009, geregistreerd op 8 september 2009, om verlenging van de antwoordtermijn gevraagd. De Commissie heeft het antwoord van België ontvangen bij brief van 16 oktober 2009, geregistreerd op 20 oktober 2009.
(11)
Op 2 oktober 2009 en 30 oktober 2009 vond er een bijeenkomst plaats tussen de Belgische autoriteiten en de diensten van de Commissie.
(12)
België heeft naar aanleiding van deze twee bijeenkomsten op 14 december 2009 een op 16 december 2009 geregistreerd pakket aanvullende informatie toegestuurd. Naar aanleiding van het gelijktijdig door de Belgische mededingingsautoriteiten uitgevoerde onderzoek naar mogelijke afspraken tussen laboratoria, heeft België op 21 januari 2010, 29 september 2010, alsook op 17 januari 2011 om verlenging van de termijn gevraagd, welke door de Commissie is verleend.
(13)
Op 22 februari 2011 heeft de Commissie een laatste verzoek om informatie toegestuurd, waarop de Belgische autoriteiten bij schrijven van 6 april 2011 geantwoord hebben. De Commissie heeft België een verlenging van de aanvullende termijn verleend, opdat het in afwachting van de resultaten van het onderzoek van de Belgische mededingingsautoriteiten een antwoord zou kunnen geven op de vragen.
(14)
De Belgische autoriteiten hebben geantwoord bij schrijven van 19 mei 2011, geregistreerd op 25 mei 2011.
2. BESCHRIJVING
2.1. Historisch overzicht (4)
(15)
In januari 2004 ontving de Commissie een klacht ten aanzien van een ontwerp van Koninklijk Besluit waarmee zou worden beoogd parafiscale heffingen in te voeren ter financiering van de BSE-tests.
(16)
Naar aanleiding van die klacht hebben de diensten van de Commissie de Belgische autoriteiten om nadere toelichting verzocht. In antwoord op dit verzoek om inlichtingen gaven de Belgische autoriteiten aan dat er voor runderen van meer dan 30 maanden alsook voor runderen van meer dan 24 maanden die zijn geslacht in het kader van een noodslachting, sinds 1 januari 2001 verplicht een BSE-test moet worden uitgevoerd (5). Daarbij deden zij tevens aanmelding van een ontwerp van Koninklijk Besluit inzake de financiering van de opsporing van TSE bij dieren (hierna het „TSE-KB” genoemd. Dit ontwerp van Koninklijk Besluit werd geregistreerd onder nummer N 54/04. De Belgische autoriteiten gaven te kennen dat dit nieuwe ontwerp van Koninklijk Besluit een wijziging inhield van het in 2001 door België aangemelde en door de Commissie bij Beschikking N 21/02 van 13 februari 2002 (6) goedgekeurde ontwerp van Koninklijk Besluit, alsook van een ander in 2003 informeel met de Commissie besproken ontwerp. Geen van beide ontwerpen is echter ooit ten uitvoer gelegd en aldus is het in 2004 aangemelde ontwerp een omwerking daarvan.
(17)
Uit de door België overgelegde informatie blijkt dat de kosten van de BSE-tests (te weten de kosten van monsterneming en analyse) vanaf 1 januari 2001 (7) gedragen zijn door de Schatkist. Vanaf 1 januari 2002 werden de kosten van deze tests voorgefinancierd door het Belgisch Interventie en Restitutie Bureau (hierna „BIRB” genoemd), dit in afwachting van een politiek besluit ten aanzien van het te hanteren financieringsstelsel.
(18)
Naar aanleiding van een aantal opmerkingen van de zijde van de diensten van de Commissie ten aanzien van het aangemelde ontwerp van Koninklijk Besluit (N 54/04) hebben de Belgische autoriteiten in mei 2004 een nieuw ontwerp van Koninklijk Besluit ingediend. Daarmee werd beoogd tegemoet te komen aan de door de Commissie geformuleerde opmerkingen en in dat ontwerp werd bepaald dat vanaf 1 januari 2003 voor elk geslacht rund dat aan een snelle BSE-test onderworpen is geweest een retributie van 10,70 EUR moet worden betaald. De Belgische autoriteiten vermeldden verder dat de gedurende 2002 uitgevoerde voorgefinancierde tests volledig waren bekostigd met indirecte staatssteun, te weten parafiscale heffingen. Bovendien gaven de Belgische autoriteiten aan dat vanaf 1 januari 2003 met parafiscale heffingen maximaal een bedrag van 40 EUR per test werd gefinancierd. De Belgische autoriteiten hebben gedetailleerde overzichten verstrekt met daarop een uiteenzetting van de kosten van de BSE-tests, alsook een raming van de financiering van deze tests met parafiscale heffingen en retributies. De Belgische autoriteiten gaven aan dat werd beoogd het financieringsstelsel voor de retributies uit te voeren per 1 juli 2004 en de parafiscale heffingen per 1 januari 2005.
(19)
Gezien het feit dat het aangemelde ontwerp van Koninklijk Besluit aangaf dat er reeds vanaf 1 januari 2002 steun was toegekend en heffingen waren geïnd, is de maatregel op 19 juli 2004 geregistreerd onder nummer NN 45/04 als niet-aangemelde steunmaatregel. België heeft daarop de onder nummer N 54/04 geregistreerde aanmelding ingetrokken.
(20)
Uit de door België in 2004 overgelegde informatie blijkt dat het de bedoeling was om de tests voor te financieren en dat het bedrag later moest worden terugbetaald. Een deel van de heffingen zou moeten worden aangewend ter vergoeding van de kosten van de voorgefinancierde tests.
(21)
In hun schrijven van 16 september 2004 maakten de Belgische autoriteiten melding van een nieuw ontwerp van Koninklijk Besluit waarin de idee om per getest rund een retributie van 10,70 EUR te heffen, wordt gehandhaafd. Het totale in dit nieuwe ontwerp van Koninklijk Besluit genoemde bedrag zou dienen ter financiering van de BSE-tests op runderen die zouden worden geslacht vanaf de inwerkingtreding van het ontwerp van Koninklijk Besluit. De terugbetaling van de bedragen boven het maximumbedrag van 40 EUR dat was toegestaan krachtens de Communautaire richtsnoeren inzake staatssteun betreffende TSE-tests, gestorven dieren en slachthuisafval (8) van 24 december 2002 (hierna „TSE-richtsnoeren” genoemd) en die na 1 januari 2003 werden voorgefinancierd, zou geregeld worden in een ander ontwerp van Koninklijk Besluit dat zou worden voorgelegd aan de Commissie. Dat Koninklijk Besluit is op 15 oktober 2004 (9) goedgekeurd en op 1 december 2004 in werking getreden.
(22)
Volgens de door de Belgische autoriteiten verstrekte gegevens vertegenwoordigen de tijdens de periode tussen 1 januari 2003 (10) en 30 juni 2004 boven het maximum van 40 EUR voorgefinancierde kosten een totaalbedrag van 15 237 646 EUR. Volgens de Belgische autoriteiten werd sinds 30 juni 2004 het maximumbedrag van 40 EUR aangehouden (11).
(23)
In hetzelfde schrijven van 16 september 2004 verstrekten de Belgische autoriteiten twee informatiefiches overeenkomstig artikel 19 van Verordening (EG) nr. 1/2004 van de Commissie van 23 december 2003 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op staatssteun voor kleine en middelgrote ondernemingen die landbouwproducten produceren, verwerken en afzetten (12).
(24)
Voor de twee maatregelen werden twee vrijstellingen afgekondigd onder de nummers XA 53/04 en XA 54/04. Zoals aangegeven in overweging 19 en volgende van het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure, dekt de onder nummer XA 53/04 vrijgestelde maatregel de voorfinanciering van BSE-tests (13) met een maximaal steunbedrag van 40 EUR per test en is deze ingevoerd per 1 januari 2003. De wet van 27 december 2002 inzake de algemene Uitgavenbegroting voor 2003 vormt de rechtsgrondslag van deze maatregel. Krachtens de onder nummer XA 54/04 vrijgestelde maatregel geldt per 15 oktober 2004 een maximaal steunbedrag van 33,38 EUR per test. Deze steunmaatregel is voor onbepaalde duur. De wet van 27 december 2003 inzake de algemene Uitgavenbegroting voor 2004 vormt de rechtsgrondslag voor deze maatregel.
(25)
In hetzelfde schrijven van 16 september 2004 en in antwoord op de door de diensten van de Commissie gestelde vragen hebben de Belgische autoriteiten aangegeven dat de voor de uitvoering van de tests geselecteerde laboratoria moesten voldoen aan nauw omschreven voorwaarden ten aanzien van de uitvoering van de analyses in kwestie.
(26)
Kort na de brieven van 14 mei 2004 en 16 september 2004 meldden de Belgische autoriteiten twee ontwerpen van Koninklijk Besluit aan inzake de financiering van de activiteiten van het Federaal Agentschap voor de veiligheid van de voedselketen (hierna „FAVV” genoemd). Met deze twee ontwerpen werd beoogd een heffing en een retributie in te stellen ter financiering van de activiteiten van het FAVV. Deze maatregelen waren onderwerp van de in het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure vermelde Beschikking C(2005) 4203 van 9 november 2005 inzake de steunmaatregelen van de staten N 9/05 en N 10/05 (hierna „Beschikking N 9/05 en N 10/05” genoemd). Deze maatregelen zijn vastgesteld bij het Koninklijk Besluit van 10 november 2005 ter vastlegging van de heffingen bepaald bij artikel 4 van de wet van 9 december 2004 betreffende de financiering van het FAVV (14), alsook bij het Koninklijk Besluit van 10 november 2005 betreffende retributies bepaald bij artikel 5 van de wet van 9 december 2004 houdende de financiering van het FAVV (15). Beide Koninklijke Besluiten zijn op 1 januari 2006 in werking getreden. Het Koninklijk Besluit inzake de heffingen voorziet in de intrekking van het in overweging 21 genoemde Koninklijk Besluit van 15 oktober 2004.
(27)
In concreto is met het Koninklijk Besluit inzake de retributies voor slachthuizen de verplichting ingesteld om een retributie te betalen van 10,70 EUR per getest rund of geteste eenhoevige. Met het Koninklijk Besluit inzake de heffingen wordt beoogd een deel van de BSE-tests te bekostigen, dit ten laste van de verschillende sectoren. De totale kostprijs van een BSE-test bedraagt 44,08 EUR, waarvan 12 EUR voor de monsterneming (krachtens het Koninklijk Besluit inzake de retributies voor een bedrag van 10,70 EUR gefinancierd door het slachthuis, en voor een bedrag van 1,30 EUR middels de heffing) en verder voor een bedrag van 32,08 EUR gefinancierd door de heffing. De totale kostprijs wordt direct door het FAVV overgemaakt aan de laboratoria. In haar Beschikking N 9/05 en N 10/05 heeft de Commissie vastgesteld dat de financiering van het FAVV middels de retributies geen staatssteun is, dat de financiering van de globale steekproefsgewijze controles middels de forfaitaire heffingen geen staatssteun is, dat de financiering van een deel van de kosten van de BSE-tests middels heffingen verenigbare staatssteun is, en dat de financiering van de overige tests/controles met betrekking tot de productie/verkoop verenigbare staatssteun is.
(28)
In december 2006 heeft de Commissie België een aantal nieuwe vragen in verband met zaak NN 45/04 toegezonden. Deze vragen hadden onder meer betrekking op de kwestie van de terugbetaling van de vanaf 1 januari 2003 als voorfinanciering overgemaakte bedragen.
(29)
De Belgische autoriteiten gaven in hun antwoord van 22 februari 2007 te kennen dat zij voornemens zijn alle uitgaven in verband met de BSE-analyses over een periode van 15 jaar te vergoeden. In feite is er met het nieuwe financieringsstelsel voor het FAVV een solidair recuperatiesysteem tot stand gebracht. Elke marktdeelnemer betaalt sinds 1 januari 2006 een bijdrage aan het FAVV, en een deel van die heffing wordt gebruikt om de in het verleden gemaakte voorfinancieringskosten terug te verkrijgen. Alle actieve marktdeelnemers die tijdens de desbetreffende periode runderen hielden, dragen op gelijke wijze bij aan het systeem.
2.2. Inhoud van de klachten tegen het ontwerp van het TSE-KB
(30)
Volgens de klachten tegen het ontwerp van het TSE-KB geldt de heffing voor alle soorten in Belgische slachthuizen geslachte dieren en zou de heffing aldus tevens voor ingevoerde producten geïnd worden. Volgens een van de klagers is een substantieel percentage van de in Belgische slachthuizen geslachte dieren afkomstig uit andere lidstaten. Volgens de klagers is de heffing een vorm van discriminatie van de ingevoerde dieren, aangezien de inkomsten daaruit gebruikt worden om de kosten van BSE-tests die zijn uitgevoerd op Belgische runderen terug te winnen.
2.3. Door de Commissie in het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure naar voren gebrachte twijfels
(31)
Allereerst dient te worden opgemerkt dat het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure betrekking heeft op de financiering van de opsporing van TSE bij dieren in België vanaf 1 januari 2001, alsook op de financieringsmechanismen van deze steun, met uitzondering van de bij beschikking door de Commissie goedgekeurde steunmaatregelen wegens de verenigbaarheid ervan met de interne markt. Dit betekent concreet dat de bij Beschikking N 9/05 en N 10/05 goedgekeurde steunmaatregelen (die betrekking hebben op de heffingen en de retributies ter financiering van het FAVV) niet zullen worden beoordeeld wat betreft de verenigbaarheid met de staatssteunregels zoals die van kracht waren op het moment van toekenning van de staatssteun. Dat betekent dat het onderhavige besluit uitsluitend betrekking heeft op steunmaatregelen ter financiering van de BSE-tests gedurende de periode van 2001 tot en met 2006, alsook op de financieringswijze daarvan, dit gezien het feit dat de steunmaatregelen voor de BSE-tests tijdens die periode zijn voorgefinancierd en deze voorfinanciering over meerdere jaren dient te worden terugbetaald.
(32)
Er zij voor alle duidelijkheid gewezen op het terminologische onderscheid tussen retributie en heffing. Enerzijds zijn er rechten of retributies ter bekostiging van een verrichte dienst. In dit geval gaat het om 10,70 EUR, sinds 1 december 2004 geïnd op basis van het TSE-KB en vervolgens op basis van het Koninklijk Besluit inzake de retributies ter financiering van het FAVV. Anderzijds zijn er de zogenoemde heffingen die op basis van het KB van 10 november 2005 geïnd worden door het FAVV en betaald dienen te worden door op Belgisch grondgebied opererende bedrijven in zeven verschillende sectoren (zie tevens overweging 29 van Beschikking N 9/05 en N 10/05).
(33)
De Commissie heeft in haar besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure vastgesteld dat de steunmaatregelen ter financiering van de BSE-tests in België werden en worden gefinancierd door middel van subsidies en een stelsel van geldelijke heffingen, bestaande uit retributies en heffingen. Een deel van de inkomsten uit die retributies en heffingen zou zijn aangewend ter terugbetaling van de voor deze tests verstrekte voorfinanciering.
(34)
De Commissie heeft dienaangaande een aantal problemen vastgesteld en aangegeven dat zij aanvullende informatie nodig heeft om tot een eindoordeel te kunnen komen over de maatregelen in kwestie. Ten eerste zijn er vragen gerezen ten aanzien van het mogelijke bestaan van een voordeel voor degenen voor wie de diensten zijn verricht. Het is namelijk niet duidelijk of de retributies voor de BSE-tests wel voldoende waren ter dekking van dat deel van de kosten van de tests dat niet gedekt werd door met de interne markt verenigbare steunmaatregelen. Het is niet exact bekend wat deze tests kosten en ook is niet duidelijk uit welke bron de aanvullende financiering afkomstig is ingeval de retributies niet genoeg zijn geweest om de totale kosten van de BSE-tests te dekken. Tevens kon niet worden vastgesteld of de voorwaarden waaronder het FAVV de diensten leverde, overeenstemden met de marktprijs, met name gezien het feit dat de Belgische autoriteiten niet duidelijk hebben aangegeven of de laboratoria zijn aangewezen op basis van een open en transparante procedure.
(35)
Ten tweede was het heffingsmechanisme niet duidelijk; met name is niet duidelijk vastgesteld wie de ontvangende partijen waren en wie de afdragende partijen waren. Ook het mechanisme ter vergoeding van de voorgefinancierde kosten in verband met de BSE-test was niet duidelijk. Bovendien waren er nog vragen ten aanzien van de eisen waaraan de parafiscale heffingen moesten voldoen om als conform de staatssteunregels te kunnen worden aangemerkt, met name wat betreft de uitsluiting van ingevoerde producten van de parafiscale heffingen en wat betreft de vraag of uitgevoerde producten op gelijke wijze profijt trokken van de met de heffingen gefinancierde steunmaatregel, en of de heffingen van invloed waren op de prijs van de eindproducten zoals die tot stand komt op basis van vraag en aanbod op de vrije markt.
3. DOOR BELGIË GEMAAKTE OPMERKINGEN
(36)
De opmerkingen van België in reactie op de door de Commissie in haar besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure geuite twijfels zijn op 27 februari 2009 bij de Commissie binnengekomen en kunnen als volgt worden samengevat:
3.1. Kwalificatie van de financiering van de BSE-tests als staatssteun
(37)
België betwist van meet af aan dat de Commissie de financiering van de BSE-tests als staatssteun aanmerkt, en wel omdat deze tests verplicht zijn. België stelt dat het krachtens Verordening (EG) nr. 999/2001 van het Europees Parlement en de Raad van 22 mei 2001 houdende vaststelling van voorschriften inzake preventie, bestrĳding en uitroeiing van bepaalde overdraagbare spongiforme encefalopathieën (16) met het oog op de bescherming van de volksgezondheid verplicht is dergelijke BSE-tests uit te voeren. Ter staving van zijn stelling haalt het twee arresten (17) aan waarin het Hof van Justitie oordeelt dat de kosten van controles ten behoeve van de bescherming van de volksgezondheid niet beschouwd kunnen worden als een vergoeding voor een dienst en dat de overheid deze kosten zelf behoort te dragen. België erkent dat deze arresten betrekking hebben op het vrije verkeer van goederen en niet op staatssteun, maar is van mening dat de redenering van deze arresten tevens kan worden toegepast op staatssteun.
(38)
Bovendien geeft België aan dat gezien het feit dat Verordening (EG) nr. 999/2001 niet bepaalt dat de kosten van de controles gedragen moeten worden door de ondernemingen, het de lidstaten vrij staat om voor een „normaal” stelsel ter financiering van de BSE-tests te opteren. Dientengevolge dient, aldus België, het selectiviteitscriterium dat eigen is aan staatssteun te worden afgemeten aan dit normale stelsel (18). Er zou slechts sprake kunnen zijn van staatssteun indien bepaalde sectoren of ondernemingen een betere behandeling krijgen dan binnen het door België gekozen normale stelsel beschikbaar is. België geeft aan dat de Commissie van mening lijkt te zijn dat de kosten in de regel gedragen dienen te worden door de veehouders, hoewel dit niet uit de toepasselijke regelgeving blijkt. Indien verschillen in de vormgeving van de financiering van de BSE-tests zouden kunnen leiden tot verstoring van de mededinging, dan dient dit volgens België te worden opgelost door middel van harmonisering van de wetgeving (19) en kan dit op generlei wijze worden opgevat als problematische staatssteun. België haalt tevens het GEMO-arrest (20) aan, maar is van mening dat het geen gevolgen heeft voor zijn aanpak in deze specifieke kwestie. In zijn schrijven van 16 oktober 2009 stelt België nog eens het niet eens te zijn met het feit dat de Commissie in haar besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure de maatregel als staatssteun aanmerkt. Desalniettemin heeft België er met het oog op de goede samenwerking voor gekozen in eerste instantie mee te gaan met de logica van de Commissie en gaat het in op de in het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure gestelde punten.
3.2. Kwalificatie van de retributie
(39)
België is van mening dat de retributie van 10,70 EUR per getest rund niet als staatssteun beschouwd mag worden.
(40)
Volgens België is er slechts sprake van staatssteun indien één of meer ondernemingen een groter voordeel wordt toegekend. Bij een retributie kan derhalve slechts sprake zijn van enig voordeel indien het ontvangen bedrag hoger is dan het betaalde bedrag. Indien een deel van de BSE-tests wordt gefinancierd door de overheid, is het uiteindelijke voordeel dat de veehouder geniet gelijk aan de kosten van de test na aftrekking van de betaalde retributie.
(41)
België trekt deze redenering verder door, door te argumenteren dat wanneer gelden teruggevorderd worden, dit er op neerkomt dat van de veehouder een hogere totale betaling geëist wordt. Indien de totale kosten van de test dienen te worden terugbetaald, houdt dit immers in dat die kosten uiteindelijk worden verhoogd met het bedrag van de reeds betaalde retributie.
(42)
België voert aan dat in de rechtspraak van het Hof slechts sprake is van staatssteun indien de inkomsten uit de heffingen gebruikt worden ten gunste van een specifieke groep en deze niet in gelijke mate ten goede komen van de subjecten die aan de heffing hebben bijgedragen (21). In het onderhavige geval geldt de retributie van 10,70 EUR per getest rund voor de bij de productie van rundvlees betrokken economische subjecten. Het voor de test aangewende bedrag van 10,70 EUR vertegenwoordigt voor hen geen enkel economisch voordeel en kan dientengevolge niet worden aangemerkt als staatssteun in de zin van artikel 107 VWEU.
(43)
Volgens België heeft de Commissie in haar Beschikking N 9/05 en N 10/05 een soortgelijke redenering gevolgd. België geeft aan dat de retributie van 10,70 EUR in die beschikking niet als staatssteun is aangemerkt (zie overweging 98 van die beschikking). In Beschikking N 21/02 werd een soortgelijke redenering gevolgd. Daarin werd een gedeelte van de deels door de heffingen op de sector gefinancierde kosten van de BSE-tests niet als staatssteun aangemerkt.
(44)
In hun schrijven van 16 oktober 2009 gaven de Belgische autoriteiten aan dat de retributie ten laste kwam van de veehouder en dat die een deel van de kosten van de BSE-tests betrof. In antwoord op de vraag van de Commissie of het bedrag van de retributie overeenstemde met de daadwerkelijke economische kosten van de door de laboratoria verrichte diensten, antwoordde België dat de retributie slechts betrekking had op een deel van de kosten van de BSE-tests, zoals aangegeven in Beschikking N 9/05 en N 10/05. De door de Commissie in de overwegingen 61 t/m 66 van die beschikking gevolgde redenering, te weten dat de kosten van de verrichte diensten overeenkwamen met het bedrag van de retributies, had betrekking op andere diensten dan de BSE-tests. België herhaalt dat wat de BSE-tests betreft in Beschikking N 9/05 en N 10/05 werd geconcludeerd dat de dienstverrichting in de vorm van BSE-tests wel degelijk staatssteun was, maar dat het bedrag van de retributie (10,70 EUR) daarentegen geen steun was en van de kosten van de tests diende te worden afgetrokken.
3.3. Geen overcompensatie en testprijzen overeenkomstig de marktprijzen
(45)
België verwijst naar punt 132 van de Communautaire richtsnoeren voor staatssteun in de landbouw- en de bosbouwsector 2007-2013 (22) (hierna „landbouwrichtsnoeren 2007-2013” genoemd), waarin is vermeld dat een bedrag van 40 EUR per test „momenteel zowat de beste prijs in de Gemeenschap” is. Sinds juli 2005 bedragen de tarieven van het FAVV minder dan 40 EUR. Volgens de Belgische autoriteiten betekent dit dat de in België gehanteerde tarieven in overeenstemming zijn met de marktprijs. In haar Beschikking N 9/05 en N 10/05 heeft de Commissie erkend dat de laboratoria aangewezen zijn na open, transparante en non-discriminatoire procedures en dat niet kan worden gesteld dat de dienstverleners (de laboratoria) staatssteun ontvangen. Sindsdien is de situatie ongewijzigd gebleven. Daarnaast voeren de Belgische mededingingsautoriteiten momenteel een onderzoek uit naar mogelijke prijsafspraken tussen de laboratoria voor de BSE-tests. Volgens de Belgische autoriteiten geeft dit duidelijk aan dat zij op geen enkele wijze bereid zijn de laboratoria een extra hoog tarief te betalen. In het schrijven van 16 oktober 2009 gaven de Belgische autoriteiten aan dat het onderzoek naar mogelijke prijsafspraken tussen de laboratoria zou worden voortgezet en dat dit onderzoek in principe in het eerste kwartaal van 2010 moest zijn afgerond.
3.4. Heffingen op de uitvoer en de invoer
(46)
De Belgische autoriteiten geven aan dat de heffingen en retributies nimmer zijn toegepast op de invoer en uitvoer. Uitsluitend in België gevestigde ondernemingen dienen een heffing te betalen en de retributie van 10,70 EUR dient uitsluitend te worden betaald voor in België geslachte runderen van meer dan 30 maanden.
(47)
België benadrukt dat de Commissie deze maatregelen reeds in het kader van Beschikking N 9/05 en N 10/05 heeft onderzocht en toen tot de slotsom was gekomen dat deze heffingen niet discriminerend waren ten opzichte van ingevoerde of uitgevoerde producten, noch strijdig met de bepalingen van het Verdrag.
3.5. Geen vast mechanisme waarmee de slachthuizen de retributie verhalen op de producenten of andere marktdeelnemers
(48)
De Belgische autoriteiten geven aan dat de slachthuizen de kosten van de retributies aan hun klanten doorberekenen, net zoals enig ander normaal bedrijf zijn kosten aan zijn klanten doorberekent. Vervolgens doen de normale marktmechanismen hun werk met deze doorberekening. Bovendien is het volstrekt gangbaar dat de kosten van de retributie worden weergegeven als aparte post op de facturen aan de producenten. In dit verband verwijst België naar de overwegingen 93 en 95 van Beschikking N 9/05 en N 10/05, waarin wordt aangegeven dat voldaan is aan de criteria van punt 25 van de TSE-richtsnoeren.
3.6. Kwalificatie van de begunstigden als kleine of middelgrote onderneming (kmo)
(49)
België geeft aan dat alle boerenbedrijven in België kmo's zijn, en wel op basis van de volgende criteria: zij hebben minder dan 250 personen in dienst, de jaarlijkse omzet bedraagt niet meer dan 40 miljoen EUR of anderszins heeft de balans een waarde van minder dan 27 miljoen EUR, en de onderneming is tot slot niet voor 25 % of meer in handen van een andere onderneming of andere ondernemingen die geen kmo's zijn.
3.7. Opmerkingen ten aanzien van de verenigbaarheid van de steun gedurende de drie in het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure genoemde perioden (2001-2003; 2003-2007; na 2007)
(50)
België maakt geen bijzondere opmerkingen ten aanzien van de periode van 1 januari 2001 tot 1 januari 2003, aangezien de Commissie zelf in overweging 80 van het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure tot de slotsom komt dat het geheel naar alle waarschijnlijkheid verenigbaar is. Wel geeft het aan dat de steun niet meer bedragen heeft dan 100 % van de gemaakte kosten en dat het bereid is om indien nodig nadere inlichtingen te verstrekken daaromtrent.
(51)
België wijst er daarbij echter op dat deze inlichtingen slechts subsidiair zijn, omdat het ervan uitgaat dat er in het onderhavige geval geen sprake kan zijn van staatsteun gezien het feit dat het België vrij staat om zelf te bepalen hoe de BSE-tests worden gefinancierd.
(52)
België geeft aan dat er gedurende de periode van 1 januari 2003 tot 1 januari 2007 op geen enkele wijze steun is uitbetaald die de prijs van de test te boven gaat. België verwijst daarbij naar Beschikking N 9/05 en N 10/05 waarin deze kwestie reeds was onderzocht.
(53)
Wat de periode na 1 januari 2007 betreft, heeft België nimmer steun verleend van meer dan 40 EUR, aangezien de kosten van de tests onder de 40 EUR lagen.
(54)
In aanvulling op zijn opmerkingen geeft België een gedetailleerde chronologie van de in het kader van de financiering van de BSE-tests getroffen maatregelen. Aangezien deze inlichtingen voor het leeuwendeel in het beschrijvende deel van het onderhavige besluit zijn weergegeven, is deze chronologie niet nog eens uitgebreid in dit onderdeel weergegeven. Niettemin is een aantal elementen hierna uiteengezet.
(55)
De chronologie van de financiering van de BSE-tests is als volgt:
-
1 januari 2001 - 31 december 2001: de tests worden volledig gefinancierd door de Schatkist;
-
1 januari 2002 - 30 juni 2004: voorfinanciering van de tests door het BIRB. De totale door het BIRB voorgefinancierde som bedraagt 67 156 527,65 EUR;
-
1 juli 2004 - 30 november 2004: voorfinanciering door het FAVV;
-
1 december 2004 - 31 december 2005: retributie van 10,70 EUR per getest rund krachtens het Koninklijk Besluit van 15 oktober 2004, aangevuld met financiering door het FAVV uit zijn reserves en een door de Schatkist ter beschikking gesteld terug te betalen voorschot;
-
vanaf 1 januari 2006: financiering met een retributie van 10,70 EUR per getest rund en met door zeven verschillende sectoren te betalen heffingen (23). Deze heffingen zijn tevens bedoeld ter terugbetaling van de sinds 1 januari 2002 voorgefinancierde BSE-tests. Op 1 januari 2008 werd de retributie verhoogd tot 11,07 EUR.
(56)
De prijzen voor de BSE-tests zijn als volgt:
(in EUR)
Periode
Totale kosten van de tests (24)
Hoogte van de retributie
1.1.2001-31.1.2001
111,81
/
1.2.2001-31.3.2001
89,50
/
1.4.2001-31.12.2001
64,71
/
1.1.2002-15.3.2002
64,74
/
16.3.2002-31.12.2003
63,45
/
1.1.2004-15.1.2004
63,42
/
16.1.2004-30.6.2004
53,88
/
1.7.2004-30.11.2004
43,44
/
1.12.2004-31.12.2004
43,44
10,70
1.1.2005-30.6.2005
43,47
10,70
1.7.2005-31.12.2005
38,62
10,70
1.1.2006-30.9.2006
40,35
10,70
1.10.2006-31.12.2006
39,32
10,70
1.1.2007-31.12.2007
39,35
10,70
1.1.2008-31.12.2008
39,38
11,07
3.8. Antwoorden op de aanvullende vragen van de Commissie
(57)
In zijn schrijven van 16 oktober 2009 heeft België een aantal verduidelijkingen aangebracht in antwoord op de door de Commissie op 24 juli 2009 gestelde vragen naar aanleiding van de door België ingediende opmerkingen. Allereerst herhaalde België daarin zijn standpunt dat de lidstaten niet verplicht zijn om de kosten van de BSE-tests door te berekenen aan de marktdeelnemers. Aangezien het gaat om kosten in verband met de bescherming van de volksgezondheid, kunnen de kosten van de door de overheid opgelegde controles slechts worden beschouwd als vergoeding voor een dienst en opgelegd aan de marktdeelnemers. Desalniettemin heeft België er met het oog op de goede samenwerking voor gekozen de vragen van de Commissie te beantwoorden en daarmee in eerste instantie mee te gaan met de logica van het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure.
(58)
Wat betreft de financiering door de Gemeenschap bevestigde België dat deze wel degelijk in de eerder overgedragen cijfers was opgenomen.
(59)
Vervolgens zette België wat betreft de financiering in die periode van 30 juni 2004 tot en met 31 december 2005 uiteen dat deze was uitgevoerd door het FAVV met gebruikmaking van financiële middelen die het had overgenomen van de organisatie waaruit het was voortgekomen. Er was in deze periode dus geen sprake van parafiscale heffingen.
(60)
De Commissie had vragen gesteld ten aanzien van het verband tussen het bedrag van 15 237 646 EUR en het in de opmerkingen van België genoemde bedrag van 67 156 527,65 EUR (zie overweging 55). België antwoordde daarop dat het bedrag van 15 237 646 EUR integraal onderdeel uitmaakt van het bedrag van 67 156 527,65 EUR. Bovendien gaven de Belgische autoriteiten aan nog nadere berekeningen te willen uitvoeren om te bekijken of het genoemde bedrag wel geheel correct was.
(61)
Wat de retributies betreft, gaf België uitdrukkelijk aan dat deze ten laste kwamen van de veehouders en dus niet als staatssteun beschouwd kunnen worden. België verwijst dienaangaande naar Beschikking N 9/05 en N 10/05, waarin stond dat van de totale prijs van 44,08 EUR slechts een bedrag van 33,38 EUR kon worden aangemerkt als staatssteun. De 10,70 EUR vormden dus geen steun en zijn dientengevolge bij de beoordeling of al dan niet aan het maximale bedrag van 40 EUR per test werd voldaan, van de testprijs afgetrokken.
(62)
Ten overvloede gaf België nog aan dat het enige verschil met het in Beschikking N 9/05 en N 10/05 door de Commissie goedgekeurde stelsel bestond uit de indexering van het retributiebedrag, dat gestegen is van 10,70 EUR naar 11,07 EUR.
(63)
In zijn schrijven van 1 december 2009 brengt België enige correcties aan op de eerder ingediende cijfers ten aanzien van het aantal uitgevoerde tests. België geeft daarbij aan dat deze alle voordien zowel voorafgaand als na het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure verstrekte cijfers vervangen.
(64)
Genoemde correcties zijn gebaseerd op het feit dat het eerder in aanmerking genomen aantal afgenomen monsters incorrect was. De eerste berekeningen waren namelijk gebaseerd op de aanname dat er drie monsters per uur zouden worden afgenomen, terwijl er in het veld in werkelijkheid 12 monsters per uur werden afgenomen. Deze stijging van het aantal tests per uur heeft geleid tot lagere kosten per afgenomen monster, hetgeen ook gevolgen heeft voor de totale kosten per test, gezien het feit dat de kosten van de test deels gebaseerd zijn op een kostprijs per uur, die nu dus dankzij het grotere aantal afgenomen monsters per uur lager is komen te liggen. Bovendien is het aantal gedurende 2003 en 2004 geslachte dieren verlaagd ten opzichte van de eerder verstrekte gegevens. De in het schrijven van België van 1 december 2009 genoemde getallen betreffen het aantal voor menselijke consumptie bestemde geslachte runderen dat voor de jaren 2003 en 2004 is gemeld aan de Commissie.
(in EUR)
2003
Laboratoriumkosten
Uurtarief dierenarts
Kosten monsterneming
Kosten testkit
Totale kosten
Tussenkomst
40 EUR/test
januari
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
februari
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
maart
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
april
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
mei
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juni
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
juli
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
augustus
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
september
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
oktober
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
november
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
december
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
(in EUR)
2003
Laboratoriumkosten
Uurtarief dierenarts
Kosten monsterneming
Kosten testkit
Totale kosten
Tussenkomst
40 EUR/test
1-15 januari
52,06
32,02
2,67
0,69
55,42
15,42
16-31 januari
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
februari
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
maart
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
april
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
mei
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juni
42
32,02
2,67
0,69
45,36
5,36
juli
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
augustus
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
september
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
oktober
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
november
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
december
31,90
32,02
2,67
0,69
35,26
-4,74
(65)
Op basis van de in overweging 64 weergegeven tabel komt België tot de slotsom dat de totale kostprijs van de BSE-tests sinds 1 juli 2004 onder de 40 EUR ligt.
(66)
De Belgische autoriteiten hebben op basis hiervan tevens een rectificatie aangebracht op de voor de inleiding van de formele onderzoeksprocedure verstrekte en in overweging 25 van het inleidingsbesluit weergegeven tabel. De laatste geleverde cijfers geven de werkelijke toestand weer en niet langer schattingen. Uit deze inlichtingen blijkt dat het totale voorgefinancierde bedrag niet zoals eerder geschat 15 237 789,90 EUR bedraagt, maar 6 619 810,74 EUR.
Periode
Prijs test (EUR)
Aantal tests
Totaal (EUR)
1.1.2003
15.1.2004
Indirecte staatssteun
40,00
373 550
14 942 015,90
Testkosten 40 EUR
31,08
373 550
5 759 524,54
Totaal
71,08
373 550
20 701 540,44
16.1.2004
30.6.2004
Indirecte staatssteun
40,00
160 551
6 422 043,10
Recht
22,02
160 551
860 286,19
Totaal
62,02
160 551
7 282 329,29
1.1.2003
30.6.2004
Totaal voorgefinancierd bedrag boven de maximaal toegelaten 40 EUR
6 619 810,74
(67)
België geeft tevens aan dat indien uit het onderzoek van de Belgische mededingingsautoriteiten blijkt dat de prijzen voor de door de laboratoria uitgevoerde BSE-tests als gevolg van mogelijke illegale prijsafspraken tussen de laboratoria kunstmatig hoog waren, het alles in het werk zal stellen om het te veel betaalde terug te vorderen, zo nodig door gerechtelijke procedures voor de bevoegde rechtbanken aan te spannen.
(68)
In hun schrijven van 6 april 2011 stellen de Belgische autoriteiten nog eens dat de retributie van 10,70 EUR uitsluitend betrekking heeft op de betaling van de BSE-tests door de ontvangende partij die deze dienst daadwerkelijk op dat moment ontvangt en dat deze niet wordt aangewend voor de terugbetaling van de voorfinanciering van de eerdere BSE-tests.
(69)
In hetzelfde schrijven van 6 april 2011 geven de Belgische autoriteiten aan dat het totale door de BIRB voorgefinancierde bedrag 67 156 527,65 EUR bedraagt. Het FAVV heeft deze som als volgt deels terugbetaald:
Terugbetaald door het FAVV:
2005
4 477 102 EUR
2006
4 477 102 EUR
2007
Geen terugbetaling (verlenging aangevraagd en verkregen op voorwaarde van betaling van rente)
2008
194 901 EUR (rente op de uitgestelde terugbetaling)
Vanaf 2008
geen terugbetalingen aan het BIRB meer - programmawet van 22.12.2008
Nog terug te betalen
58 202 323 EUR
(70)
België heeft aangegeven dat de regering had besloten de terugbetaling van de voorfinanciering aan het BIRB op te schorten en dat de terugontvangen bedragen dientengevolge zouden worden opgenomen in het positieve saldo van het FAVV. Het saldo dient te worden beschouwd als de terugbetaling van de BSE-tests.
(71)
Wat betreft de betaling door de producent van de kosten van de BSE-tests, stelt België nogmaals dat er geen specifiek stelsel bestaat in het kader waarvan slachthuizen verplicht zijn het retributiebedrag voor de BSE-tests aan de producent te factureren, maar dat dit spontaan gebeurde. België heeft een aantal voorbeelden van facturen overgelegd waaruit duidelijk blijkt dat het retributiebedrag als aparte post op de factuur in rekening wordt gebracht. Het gaat om de aankooplijst van het slachthuis voor de producent, waarop het retributiebedrag wordt afgetrokken van het totale door het slachthuis aan de producent voor de aankoop van het dier te betalen bedrag. Voor België is dit een bewijs dat de producent uiteindelijk degene is de BSE-tests aan het FAVV betaalt.
(72)
In hun laatste schrijven van 25 mei 2011 geven de Belgische autoriteiten aan dat voor de steunbedragen een cumulatie zou kunnen worden toegepast van de de-minimissteun krachtens Verordening (EG) nr. 1860/2004 van de Commissie van 6 oktober 2004 betreffende de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op de de minimis-steun in de landbouwsector en de visserijsector (25) met de 40 EUR verenigbare steun per test, en dit voor de periode waarin die verordening van toepassing was.
4. OPMERKINGEN VAN DERDEN
(73)
De Commissie heeft in het kader van de onderhavige procedure geen opmerkingen van belanghebbenden ontvangen.
5. BEOORDELING
5.1. Beoordeling of er al dan niet sprake is van staatssteun
(74)
Om te beginnen heeft België in zijn opmerkingen naar aanleiding van het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure aangegeven dat het van mening is dat de kosten van de BSE-tests, wegens het verplichte karakter ervan, door de lidstaten worden gefinancierd en dat de communautaire wetgeving op generlei wijze bepaalt dat de kosten van de controles gedragen moeten worden door de ondernemingen. Uit de landbouwrichtsnoeren 2007-2013 alsook uit de staande praktijk van de Commissie blijkt evenwel duidelijk dat wanneer de tests niet overal evenveel kosten, dit tot verstoring van de mededinging kan leiden en dat de meeste lidstaten steun biedt ter dekking van de prijzen van deze test. Dit maakt het noodzakelijk de omvang van die steun te reguleren teneinde de door deze steun veroorzaakte verstoring van de mededinging tot een minimum te beperken. In het bijzonder is in de TSE-richtsnoeren duidelijk vermeld dat door de lidstaten verstrekte steun het risico van verstoring van de mededinging met zich brengt. Zo staat in punt 24 van de TSE-richtsnoeren bijvoorbeeld dat „Met ingang van 1 januari 2003 mag het totaal van de directe en de indirecte overheidssteun voor verplichte BSE-tests van voor menselijke consumptie geslachte runderen, met inbegrip van betalingen door de Gemeenschap, niet meer bedragen dan 40 EUR per test. Het maakt daarbij niet uit of de verplichting om te testen op communautaire dan wel op nationale wetgeving berust.” Deze richtsnoeren zijn aan de lidstaten voorgelegd met de oproep de nodige nuttige maatregelen te treffen en hun stelsels in overeenstemming te brengen met deze richtsnoeren. Verder komt de kwalificatie als staatssteun in verband met de BSE-tests in punt 132, onder f), en volgende van de landbouwrichtsnoeren 2007-2013. Er zij bovendien nog op gewezen dat de Belgische autoriteiten geen beroep hebben aangetekend tegen Beschikking N 9/05 en N 10/05, waarin een deel van de financiering van de BSE-tests als staatssteun werd aangemerkt. Dat betekent impliciet dat de Belgische autoriteiten instemden met het feit dat steun ter financiering van de BSE-tests als staatssteun werd aangemerkt.
(75)
Uit deze elementen kan worden afgeleid dat voor zover België betwist dat steun ter financiering van de BSE-tests als staatssteun wordt aangemerkt, op grond van het verplichte karakter van de tests, zulks geheel ongefundeerd is gezien de reeds jarenlang geldende en daadwerkelijk toegepaste regelgeving.
(76)
De Commissie gaat bijgevolg nader in op de maatregelen in kwestie op basis van artikel 107 VWEU. Artikel 107, lid 1, VWEU bepaalt dat, behoudens de afwijkingen waarin de Verdragen voorzien, steunmaatregelen van de staten of in welke vorm ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de interne markt zijn, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.
(77)
Een maatregel valt binnen de werkingssfeer van artikel 107, lid 1, VWEU indien aan de vier volgende voorwaarden wordt voldaan: 1) de maatregel moet door de staat of via staatsmiddelen worden gefinancierd en aan de staat zijn toe te schrijven; 2) hij moet op selectieve wijze betrekking hebben op bepaalde ondernemingen of productiesectoren; 3) hij moet een economisch voordeel voor de begunstigde ondernemingen opleveren, en 4) hij moet het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloeden en de mededinging vervalsen of dreigen te vervalsen.
(78)
In de volgende overwegingen worden deze vier criteria toegepast op de maatregelen die mogelijkerwijze een vorm van staatssteun zijn.
(79)
Zoals reeds vermeld in overweging 55, is er gebruikgemaakt van meerdere financieringsstelsels ter bekostiging van de BSE-tests. In het onderhavige besluit wordt bij het onderzoek van de vraag of er al dan niet staatsmiddelen bij betrokken waren, een onderscheid gemaakt tussen de verschillende financieringswijzen van de BSE-tests.
5.1.1. Aanwezigheid van staatsmiddelen
5.1.1.1. 1 januari 2001 - 31 december 2001
(80)
In de periode van 1 januari 2001 tot en met 31 december 2001 werden de kosten van de BSE-tests in hun geheel door de Schatkist gefinancierd. Het lijdt dan ook geen twijfel dat de financiering plaatsvond met staatsmiddelen.
5.1.1.2. 1 januari 2002 - 30 juni 2004
(81)
In de daaropvolgende periode, d.w.z. van 1 januari 2002 tot en met 30 juni 2004, werden de tests in afwachting van een permanente financieringsregeling voorgefinancierd door het BIRB. Het BIRB is een federale publieke instantie met rechtspersoonlijkheid en komt voort uit de reorganisatie van de Belgische dienst voor bedrijfsleven en landbouw (BDBL) en de afdeling Landbouw van de voormalige Centrale Dienst voor Contingenten en Vergunningen (CDCV). Het is een semioverheidsinstantie van de categorie „B” onder de hoede van de minister van Landbouw en Middenstand. Het BIRB is een erkend betaalorgaan binnen het kader van het gemeenschappelijke landbouwbeleid en wordt gefinancierd door het EOGFL (26). Het bureau kan onder meer belast worden met taken voortvloeiend uit het landbouwbeleid van de federale regering of de gewestelijke regeringen. Met het oog op een evenwichtige administratieve begroting ontvangt het BIRB financiële middelen van de overheid, die als post op de begroting van het federale overheidsorgaan waaronder het valt (de Federale Overheidsdienst Economie) voorkomen, alsook bepaalde eigen middelen (inkomsten uit een aantal retributies en een aantal bescheiden beleggingen). Uit het voorgaande kan worden afgeleid dat financiering via het BIRB gelijk staat aan financiering uit staatsmiddelen.
5.1.1.3. 1 juli 2004 - 30 november 2004
(82)
In de periode van 1 juli 2004 tot en met 30 november 2004 werden de tests voorgefinancierd door het FAVV. De toentertijd van kracht zijnde wetgeving (d.w.z. in hoofdzaak de wet van 4 februari 2004 inzake de oprichting van het FAVV (27)) gaf aan dat het FAVV met name gefinancierd werd uit uiteenlopende bronnen, zoals opbrengsten uit rechten, heffingen en retributies, opbrengsten uit administratieve boeten, toevallige baten, giften en legaten, enz. (28). Het FAVV is een overheidsinstantie met rechtspersoonlijkheid van de categorie A overeenkomstig de wet van 16 maart 1954 betreffende de controle op sommige instellingen van openbaar nut (29). Uit het voorgaande blijkt dat het, ingeval van door het FAVV verstrekte financiële middelen, om staatsmiddelen gaat en dat de overheid beslist over de besteding daarvan, gezien het feit dat het FAVV onder de voor de volksgezondheid bevoegde minister ressorteert.
5.1.1.4. 1 december 2004 - 31 december 2005
(83)
In de periode van 1 december 2004 (datum van inwerkingtreding van het Koninklijk Besluit van 15 oktober 2004) tot en met 31 december 2005 (datum van inwerkingtreding van de Koninklijke Besluiten van 10 november 2005) werden de BSE-tests gefinancierd middels een retributie van 10,70 EUR per getest rund, aangevuld met financiering door het FAVV uit diens reserves en het door de Schatkist ter beschikking gestelde terug te betalen voorschot.
(84)
De deelfinanciering voor rekening van het FAVV en afkomstig uit eigen middelen, staat gelijk aan financiering met staatsmiddelen (zie overweging 82).
(85)
Wat betreft de vraag of de retributies al dan niet staatsmiddelen zijn, dient te worden opgemerkt dat dit inderdaad het geval kan zijn indien blijkt dat de retributies niet het totaal van de werkelijke kosten dekken van de diensten waarvoor deze worden afgedragen. Indien de kosten van de verrichte diensten en de retributie niet overeenkomen, vormt het overige gedeelte staatsmiddelen waarover de overheidsinstantie waaraan de retributie wordt overgemaakt, vrij kan beschikken. Om die reden is het van belang na te gaan of de aan het FAVV voor de BSE-test afgedragen retributies al dan niet betalingen zijn voor daadwerkelijk door het FAVV aan de bedrijven geleverde diensten en of die al dan niet gebaseerd zijn op de marktprijs (zie overweging 54 van het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure). Deze vraag wordt hierna behandeld bij het onderzoek betreffende het begrip voordeel.
5.1.1.5. Vanaf 1 januari 2006
(86)
Ten aanzien van de periode volgend op de inwerkingtreding van de Koninklijke Besluiten van 10 november 2005, d.w.z. de periode vanaf 1 januari 2006, is het de vraag of de bij die Koninklijke Besluiten vastgestelde retributies en heffingen al dan niet staatsmiddelen zijn. Deze vraag is reeds onderzocht in het kader van Beschikking N 9/05 en N 10/05. In overweging 44 werd in algemene zin aangegeven dat de heffingen staatsmiddelen waren en dat de retributies staatsmiddelen zouden kunnen zijn indien zou blijken dat deze retributies niet de totale werkelijke kosten zouden dekken van de diensten die zij werden geacht te vergoeden. Wat de BSE-tests betreft, dient te worden vastgesteld dat deze gedeeltelijk gefinancierd werden door de retributies en gedeeltelijk middels heffingen. In Beschikking N 9/05 en N 10/05 werd geconcludeerd dat de financiering van een deel van de met de BSE-tests gemoeide kosten geen staatssteun was, alsook dat de financiering middels de heffingen verenigbare staatssteun was. Zoals in overweging 34 van het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure is aangegeven, zijn de bij beschikking van de Commissie goedgekeurde steunmaatregelen geen onderwerp van het onderhavige besluit en zullen deze dan ook niet opnieuw worden onderzocht.
(87)
Niettemin blijkt uit de na het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure door België overgelegde informatie dat in 2005 en 2006 de inkomsten uit de heffingen gedeeltelijk zijn aangewend ter terugbetaling van de voorfinanciering van de BSE-tests die in de periode van 1 januari 2003 tot 1 december 2004 het bedrag van 40 EUR te boven ging. Daarvan werd in Beschikking N 9/05 en N 10/05 echter geen gewag gemaakt. Een deel van de heffingen werd dientengevolge aangewend ter financiering van de in de periode van 1 januari 2003 tot 1 december 2004 uitgevoerde BSE-tests, dit met het doel om de voorgefinancierde kosten van de verplichte BSE-tests boven het maximaal toegestane bedrag van 40 EUR op niet-individuele basis van de veehouders terug te verkrijgen.
(88)
Het feit dat een deel van de heffingen werd aangewend ter terugbetaling van de voorfinanciering van de tests verandert niets aan de kwalificatie als staatsmiddelen, zoals in Beschikking N 9/05 en N 10/05.
5.1.2. Selectief voordeel voor een onderneming
(89)
Om na te gaan of er een voordeel bestaat, moet onderscheid worden gemaakt tussen de uit staatsmiddelen, inclusief de heffingen, gefinancierde maatregelen enerzijds en de uit de retributies gefinancierde maatregelen anderzijds.
(90)
Wat de uit staatsmiddelen, inclusief de heffingen, gefinancierde maatregelen betreft, is de Commissie altijd van mening geweest (30) dat indien een lidstaat de kosten van verplichte controles ten aanzien van de productie of de verkoop van producten financiert, dit dient te worden beschouwd als een selectief voordeel voor de ondernemingen (31). De staat heeft immers de lasten verlicht die normaliter deel uitmaken van het budget van een onderneming. Uit het voorgaande kan worden afgeleid dat de veehouders, slachthuizen en andere entiteiten die zich toeleggen op de verwerking, behandeling, verkoop en afzet van van runderen afkomstige producten waarvoor krachtens de in de betrokken periode geldende wetgeving BSE-tests moesten worden verricht, een economische activiteit uitoefenen en middels de financiering van de BSE-tests door de overheid staatssteun genoten hebben, en dit vanaf 1 januari 2001.
(91)
De door België aangevoerde argumenten (zie overweging 37 en volgende) dat de financiering van de BSE-tests is opgelegd teneinde de volksgezondheid te beschermen en dat het aan de lidstaat is om al dan niet te opteren voor het normale financieringsstelsel voor de BSE-tests, kunnen om de in overweging 74 genoemde redenen niet worden aanvaard. Ten aanzien van de specifiekere vraag of er al dan niet sprake is van selectiviteit, heeft België aangevoerd dat er slechts sprake kan zijn van selectiviteit voor zover bepaalde sectoren of ondernemingen een voorkeursbehandeling zouden krijgen ten opzichte van het normale stelsel. Dat er ten aanzien van de financiering van de BSE-tests verschillen bestaan tussen de lidstaten en dat dit tot verstoring van de mededinging kan leiden, is volgens België geen staatssteunkwestie, maar een kwestie van harmonisering van de wetgevingen.
(92)
Dat argument kan echter niet worden aanvaard. Zoals reeds in Beschikking N 9/05 en N 10/05 is weergegeven, wordt aan het selectiviteitscriterium voldaan indien enkele specifieke ondernemingen of economische sectoren als enige voordeel uit een regeling trekken. In het onderhavige geval komt de financiering van de BSE-tests door de overheid op nationaal niveau slechts ten goede aan een specifieke sector, te weten de sector die de aan BSE-tests onderworpen dieren fokt. Op communautair niveau levert de financiering van de BSE-tests ten gunste van Belgische ondernemingen door de overheid of met behulp van staatsmiddelen deze ondernemingen een voordeel op ten opzichte van de buitenlandse concurrenten die de verplichte BSE-tests niet door hun overheid of uit staatsmiddelen gefinancierd zien. In de preambule van de TSE-richtsnoeren (punten 8 en 9) was duidelijk aangegeven dat de harmonisering uit hoofde waarvan de sector de kosten zou moeten gaan dragen, slechts langzaam voortschreed en dat de Commissie om die reden had besloten haar beleid ten aanzien van staatssteun in verband met de kosten van BSE-tests te verduidelijken en te wijzigen. In punt 24 van de TSE- richtsnoeren staat dat de verplichting tot uitvoering van de tests op communautaire dan wel op nationale wetgeving berust. Daaruit blijkt duidelijk dat er geen sprake is van communautaire harmonisering ten aanzien van de verplichting tot het uitvoeren van de tests, hetgeen op zijn beurt impliceert dat er om die reden sprake kan zijn van selectieve steunmaatregelen die de ondernemingen van een bepaalde lidstaat bevoordelen. De uit staatsmiddelen, waaronder de heffingen, gefinancierde maatregelen verschaffen bijgevolg een selectief voordeel aan de veehouders, slachthuizen en andere entiteiten die zich toeleggen op de verwerking, behandeling, verkoop en afzet van van runderen afkomstige producten die krachtens de geldende wetgeving aan een BSE-onderzoek moesten worden onderworpen, doordat zij de door deze begunstigden te dragen kosten verlichten. Deze voordelen worden niet toegekend door middel van directe betalingen, maar door de tenlasteneming van de kosten van de BSE-tests door de overheid, die deze kosten rechtstreeks betaalt aan de laboratoria die deze tests verrichten op verzoek van de slachthuizen en de kosten vervolgens factureren aan het FAVV.
(93)
Wat de uit de retributies gefinancierde steunmaatregelen betreft, is het van belang na te gaan of er met deze retributies al dan niet een voordeel is toegekend. Zoals aangegeven in het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure (overwegingen 61 en 62) is er slechts dan sprake van een voordeel wanneer de retributies in kwestie lager zijn dan de werkelijke kosten van de daadwerkelijk door het FAVV aan de marktdeelnemers geleverde diensten. Tevens dient te worden nagegaan of die retributies specifiek geïnd zijn voor diensten die het FAVV daadwerkelijk aan de ondernemingen geleverd heeft. In concreto rijst de vraag of er een voordeel is toegekend aan de slachthuizen en producenten die gedurende de periode van 1 december 2004 tot en met 31 december 2005 de retributie van 10,70 EUR per getest rund hebben betaald en of de door het FAVV verrichte diensten hun daadwerkelijk ten goede kwamen.
(94)
De Belgische autoriteiten hebben in antwoord op het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure aangegeven dat de retributie van 10,70 EUR per getest rund, naast de eigen reserves van het FAVV en de terug te betalen voorschotten van de Schatkist, voor het FAVV de enige financieringsbron was ter dekking van de kosten van de BSE-tests. De retributie wordt betaald door de slachthuizen. De Belgische autoriteiten hebben vermeld dat er voor de slachthuizen geen enkele wettelijke verplichting bestaat om het bedrag aan hun klanten te factureren, maar dat de slachthuizen in de dagelijkse praktijk de kosten van de retributie als aparte post factureren. België heeft dat aangetoond met een aantal voorbeelden van facturen waaruit duidelijk blijkt dat de slachthuizen het bedrag van de retributie afzonderlijk aan de producenten factureren. België is van mening dat het niet nodig is om de manier waarop de slachthuizen de door hen betaalde retributie aan de producenten of andere potentiële ontvangers van de diensten doorberekenen formeel te reguleren, omdat de kosten op soortgelijke wijze bij de producenten in rekening wordt gebracht als de overige aan de slacht verbonden kosten.
(95)
Uit het voorgaande kan worden afgeleid dat de in overweging 44 van het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure geuite twijfel ten aanzien van de hoogte van de retributie voor de slachthuizen, in die zin dat deze veel hoger zouden zijn dan voor de overige ontvangers van de dienst, nu is weggenomen door de door België overgelegde informatie ten aanzien van de facturering van het bedrag van de retributie aan de producenten.
(96)
Wat betreft de vraag of de prijs voor de BSE-tests in België overeenkomt met de marktprijs, heeft België de Commissie in de eerste plaats laten weten dat de door het FAVV berekende prijzen sinds juli 2005 onder de 40 EUR liggen, terwijl in de landbouwrichtsnoeren 2007-2013 wordt gesteld dat 40 EUR destijds zowat de beste prijs was in de Gemeenschap. Dat duidt erop dat de prijzen overeenstemmen met de in de betrokken periode elders in Europa gangbare prijzen. In de tweede plaats heeft België op het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure geantwoord dat de situatie identiek was aan de in Beschikking N 9/05 en N 10/05 onderzochte situatie. In die beschikking werd geconcludeerd dat de aanwijzing van de dienstverrichters had plaatsgevonden op basis van open en non-discriminatoire procedures (zie overweging 82 van Beschikking N 9/05 en N 10/05). In de derde plaats neemt de Commissie nota van de toezegging van België om alle beschikbare juridische middelen in te zetten om het te veel voor de tests betaalde bedrag terug te vorderen indien de Belgische mededingingsautoriteiten constateren dat er sprake was van illegale prijsafspraken tussen de laboratoria en dat zij de prijzen kunstmatig hoog hebben gehouden. Op basis van deze overwegingen komt de Commissie tot de slotsom dat de retributies niet als staatsmiddelen kunnen worden beschouwd aangezien de aan het FAVV afgedragen retributies voor de BSE-tests niets anders dan betalingen voor daadwerkelijk door het FAVV aan de bedrijven geleverde diensten zijn en dat deze waren gebaseerd op de marktprijs.
(97)
Er kan in overeenstemming met Beschikking N 9/05 en N 10/05 worden geconcludeerd dat noch de slachthuizen, noch de producenten met de retributie een voordeel is verschaft, omdat de retributie bestemd is ter dekking van de kosten van een dienst die de tot betaling van de retributie verschuldigde partij daadwerkelijk ten goede is gekomen, alsook omdat de prijs van de test gebaseerd is op de marktprijs. Met deze conclusie kan tevens tot de slotsom worden gekomen dat er geen sprake was van bekostiging met staatsmiddelen doordat de prijs van de test conform is aan de marktprijs.
5.1.3. Verstoring van de mededinging en gevolgen voor het handelsverkeer tussen de lidstaten
(98)
Wat betreft de overige voorwaarden voor de toepasselijkheid van artikel 107, lid 1, VWEU zij vermeld dat de maatregel van invloed kan zijn op de positie van België in de betrokken sector (32). Daar Belgische ondernemingen op een uiterst concurrerende internationale markt opereren, vervalst de maatregel de mededinging of dreigt deze de mededinging te vervalsen (33) en heeft deze gevolgen voor het handelsverkeer tussen de lidstaten.
5.1.4. Conclusies ten aanzien van de aard van de steunmaatregel in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU
(99)
De Commissie is in het licht van het voorgaande van mening dat de financiering van de BSE-tests met heffingen en andere staatsmiddelen zoals hiervoor beschreven een met staatsmiddelen bekostigd voordeel vormt. Zodra dit voordeel de handel tussen lidstaten mogelijk ongunstig beïnvloedt, vervalst het de mededinging of dreigt het deze te vervalsen doordat bepaalde ondernemingen en producten worden bevoordeeld. Het voordeel is toegekend aan de veehouders, slachthuizen en entiteiten die zich toeleggen op de verwerking, behandeling, verkoop en afzet van van runderen afkomstige producten die krachtens de geldende wetgeving aan een BSE-onderzoek moesten worden onderworpen. De Commissie komt aldus tot de slotsom dat deze maatregelen onder artikel 107, lid 1, VWEU vallen. Bij het deel van de BSE-tests dat met retributies is gefinancierd, is daarentegen geen sprake van steun, aangezien de tot betaling van de retributie verschuldigde partijen de diensten ontvangen tegen de marktprijs.
5.2. Onwettigheid van de steun
(100)
Sinds 1 januari 2001 hebben de Belgische autoriteiten de Commissie geen kennisgeving gedaan, in de zin van artikel 108, lid 3, VWEU, van de steunmaatregelen ter financiering van de BSE-test. De onder Verordening (EG) nr. 1/2004 vallende steunmaatregelen zijn vrijgesteld van de aanmeldingsplicht, mits zij aan de in die verordening gestelde voorwaarden voldoen. Zij zijn evenwel onwettig indien niet aan die voorwaarden is voldaan.
5.3. De financiering van de steunmaatregelen
(101)
Aangezien het om gedeeltelijk door middel van een parafiscale heffing gefinancierde staatssteun gaat, te weten de zogenoemde „heffing”, dienen de met de steun gefinancierde maatregelen alsook de financiering van de steunmaatregelen zelf door de Commissie te worden onderzocht. De mogelijke onverenigbaarheid van de financiering van de staatssteun met de interne markt zou namelijk tevens de steunmaatregelen zelf onverenigbaar maken, zelfs indien bij de toekenning van de steun de toepasselijke mededingingsregels in acht zouden zijn genomen.
(102)
Volgens vaste rechtspraak vallen heffingen niet binnen de werkingssfeer van de bepalingen van het VWEU betreffende staatssteun, tenzij zij de wijze van financiering van een steunmaatregel vormen, zodat zij integrerend onderdeel uitmaken van deze maatregel (34). Om een heffing of een gedeelte van een heffing als integrerend deel van een steunmaatregel te kunnen aanmerken, moet er krachtens de relevante nationale regeling noodzakelijkerwijs een dwingend bestemmingsverband bestaan tussen de heffing en de steun (35), in die zin dat de opbrengst van de heffing noodzakelijkerwijs voor de financiering van de steun wordt bestemd. Indien een dergelijk verband bestaat, heeft de opbrengst van de heffing rechtstreeks invloed op de omvang van de steun (36) en bijgevolg op de beoordeling van de verenigbaarheid ervan met de interne markt (37).
(103)
Er dient dan ook te worden onderzocht of de sinds 1 juli geïnde heffing aan de in overweging 102 genoemde criteria voldoet, waarna dient te worden vastgesteld welke rechtsinstrumenten tijdens de verschillende perioden van toepassing waren. De gefinancierde steun viel onder een vrijstelling, doch deze vrijstelling is niet van toepassing op het financieringsstelsel van de steun. Dat betekent dat er een oordeel dient te worden geveld over de wettigheid van het financieringsstelsel gedurende de gehele periode in kwestie.
5.3.1. Van 1 juli 2004 tot 31 december 2005
(104)
In deze periode werd de steun voorgefinancierd door het FAVV alsook met de retributies krachtens het Koninklijk Besluit van 15 oktober 2004 (laatstgenoemde zijn evenwel geen onderwerp van dit onderdeel aangezien het geen steunmaatregelen betreft - zie overweging 97). Er dient te worden nagegaan of het financieringsstelsel integrerend onderdeel uitmaakt van de steunmaatregel. Uit de geldende wetgeving blijkt in ieder geval niet dat er sprake zou zijn van een dwingend bestemmingsverband tussen de financieringswijze van het FAVV en de financiering van de BSE-tests, noch dat de opbrengst van de heffing noodzakelijkerwijs wordt aangewend ter financiering van de steunmaatregel. De wet van 4 februari 2000 inzake de oprichting van het FAVV voorziet in meerdere financieringsbronnen voor het FAVV (zie overweging 82). Bovendien kan niet worden vastgesteld of de opbrengst van de heffing rechtstreeks invloed heeft op de omvang van de steun, aangezien de tests enerzijds worden gefinancierd met de retributies en anderzijds - wat het overige gedeelte betreft - door het FAVV. Het bedrag van de door het FAVV betaalde steun varieert aldus naargelang de hoogte van de prijs van de tests en niet naargelang de aan het FAVV afgedragen heffingen. Er bestaat bijgevolg geen dwingend bestemmingsverband tussen de inkomsten uit de heffingen en de terugbetaling van de voorfinanciering.
5.3.2. Vanaf 1 januari 2006
(105)
Vanaf die datum werden de heffingen gereguleerd bij het Koninklijk Besluit inzake de heffingen ter financiering van het FAVV. In Beschikking N 9/05 en N 10/05 is het stelsel van financiering middels de heffingen onderzocht en werd de conclusie getrokken dat de financieringswijze van een deel van de kosten in verband met de BSE-tests niet discriminerend was voor ingevoerde of uitgevoerde producten en dat deze niet strijdig was met de bepalingen van het Verdrag (38). Zoals aangegeven in overweging 31, heeft dit besluit geen betrekking op de eerder goedgekeurde maatregelen. Gezien het feit dat België heeft aangegeven dat een deel van de heffingen sinds 1 januari 2006 wordt aangewend voor de terugbetaling van de voorgefinancierde bedragen voor voorafgaand aan die datum uitgevoerde BSE-tests, is de Commissie evenwel bevoegd het financieringsstelsel te onderzoeken, voor zover de heffingen dienen ter financiering van de terugbetaling van de voorgefinancierde BSE-tests.
(106)
België heeft aangegeven dat, afgezien van de indexering van de retributie, het financieringsstelsel niet is gewijzigd. Het enige element dat is veranderd, betreft de aanwending van de uit de heffingen voortvloeiende inkomsten, ter terugbetaling van de voorfinanciering van de BSE-kosten in 2006.
(107)
Op de vraag of de financiering integrerend onderdeel uitmaakt van de steunmaatregel, dient ontkennend te worden geantwoord. De aanwending van de heffingen na 2006 ten behoeve van de terugbetaling van de voorfinanciering van de tests is niet van invloed geweest op het bedrag van de toegekende steun. Bovendien hebben de Belgische autoriteiten aangegeven dat de terugbetaling op basis van het solidariteitsbeginsel plaatsvindt, en wel zodanig dat elke marktdeelnemer een afdracht aan het FAVV doet en een deel van deze heffing wordt aangewend ter dekking van de in het verleden in verband met de voorfinanciering van de BSE-tests gemaakte kosten. Alle actieve marktdeelnemers die in de betrokken periode houders waren van runderen dragen in gelijke mate bij aan het stelsel, doch zijn niet de enige partij die aan het geheel bijdragen. Dientengevolge komt de Commissie tot de slotsom dat de financiering van de steun geen integrerend onderdeel uitmaakt van de steunmaatregel in kwestie.
5.4. Beoordeling van de verenigbaarheid van de steunmaatregelen
(108)
Indien steun staatssteun is en onder artikel 107, lid 1, VWEU valt, dient te worden onderzocht of de steun als verenigbaar met de interne markt kan worden beschouwd op grond van artikel 107, leden 2 en 3, VWEU.
(109)
Ten aanzien van de maatregel in kwestie zou enkel artikel 107, lid 3, onder c), VWEU toepasselijk kunnen zijn. Daarin wordt bepaald dat steunmaatregelen ter vergemakkelijking van de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën als verenigbaar met de interne markt kunnen worden beschouwd, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijk belang wordt geschaad.
(110)
Overeenkomstig punt 23.3 van de Communautaire richtsnoeren inzake staatssteun in de landbouwsector (39) voor 2000-2006 (hierna „landbouwrichtsnoeren 2000/2006” genoemd) en de mededeling van de Commissie betreffende de vaststelling van regels voor de beoordeling van onrechtmatig verleende staatssteun (40), dient elke vorm van onwettige steun in de zin van artikel 1, onder f), van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad van 22 maart 1999 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 93 van het EG-Verdrag (41) te worden beoordeeld volgens de regels en richtsnoeren die van toepassing zijn op het tijdstip waarop de steun is verleend. De Commissie heeft in 2002 de TSE-richtsnoeren vastgesteld. Die richtsnoeren waren tussen 1 januari 2003 en 31 december 2006 van toepassing (42). In punt 44 van de TSE-richtsnoeren is bepaald dat, afgezien van gevallen betreffende, onder meer, BSE-tests, onrechtmatige steun in de zin van artikel 1, onder f), van Verordening (EG) nr. 659/1999 wordt beoordeeld overeenkomstig de regels en de richtsnoeren die op het tijdstip van de steunverlening golden. Aangezien de steun is toegekend tussen 1 januari 2001 en 31 december 2005 vormen de TSE-richtsnoeren het voor het onderzoek naar deze steunmaatregelen relevante kader.
(111)
Overeenkomstig punt 194, onder c), van de landbouwrichtsnoeren 2007-2013 past de Commissie vanaf 1 januari 2007 de TSE-richtsnoeren uitsluitend nog toe op de in punt 43 en volgende van deze TSE-richtsnoeren genoemde onwettige steunmaatregelen.
(112)
Er kunnen wat betreft de toepasselijkheid van de verschillende wettelijke bepalingen twee perioden worden onderscheiden.
5.4.1. De periode van 1 januari 2001 tot en met 31 december 2002: toepasselijkheid van punt 11.4 van de landbouwrichtsnoeren 2000-2006 waarnaar verwezen wordt in punt 45 van de TSE-richtsnoeren
(113)
Punt 45 van de TSE-richtsnoeren bepaalt dat wat onrechtmatige staatssteun voor BSE-tests betreft die vóór de toepassingsdatum van de TSE-richtsnoeren (d.w.z. voor 1 januari 2003) is verleend, de Commissie de verenigbaarheid zal beoordelen aan de hand van punt 11.4 van de landbouwrichtsnoeren 2000-2006 en haar sinds 2001 gevolgde praktijk om dergelijke steun tot 100 % toe te staan.
(114)
Overeenkomstig punt 11.4 van de landbouwrichtsnoeren 2000-2006 dient de steunmaatregel, om als verenigbaar te worden beschouwd:
-
deel uit te maken van een passend communautair, nationaal of regionaal programma ter voorkoming, beheersing of uitroeiing van de betrokken ziekte (punt 11.4.2);
-
gericht te zijn op preventie of compensatie, of een combinatie van beide (punt 11.4.3);
-
verenigbaar te zijn met zowel de doelstellingen als de specifieke bepalingen van de communautaire veterinaire of fytosanitaire wetgeving (punt 11.4.4);
-
niet meer te bedragen dan 100 % van de subsidiabele kosten (punt 11.4.5).
Ingeval de steun is toegekend in het kader van communautaire en/of nationale en/of regionale steunregelingen, zal de Commissie verzoeken om bewijs dat er geen risico op overcompensatie bestaat als gevolg van een mogelijke cumulatie van maatregelen in het kader van verscheidene regelingen. Ingeval steun van de Gemeenschap is goedgekeurd, dienen de datum en de kenmerken van de desbetreffende beschikking of het desbetreffende besluit van de Commissie te worden vermeld.
(115)
Reeds in het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure werd geconcludeerd dat aan de eerste drie voorwaarden was voldaan (zie overweging 80 van dat besluit). De Belgische autoriteiten hebben in hun opmerkingen naar aanleiding van het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure overigens bevestigd aldus te werk te zijn gegaan. BSE is een overdraagbare ziekte die een gevaar vormt voor de gezondheid van de mens. Bij deze dierziekte dient de primaire haard rechtstreeks te worden gemeld aan de Commissie en de overige lidstaten overeenkomstig Richtlijn 82/894/EEG van de Raad van 21 december 1982 inzake de melding van dierziekten in de Gemeenschap (43). Met de steunmaatregel wordt beoogd BSE te bestrijden door geslachte en gestorven dieren te onderzoeken. Met de compensatie van de door de veehouders gedragen kosten werd beoogd te bewerkstelligen dat de maatregelen daadwerkelijk ten uitvoer zouden worden gelegd. Alle maatregelen worden getroffen overeenkomstig het Gemeenschapsrecht of worden erdoor aanbevolen (44).
(116)
Wat de vierde voorwaarde betreft, wordt in de door België verstrekte informatie gewag gemaakt van de financiering van BSE-tests met een prijs tussen de 111,81 EUR en 63,45 EUR gedurende deze periode (zie overweging 56). Deze prijs bestaat uit de kosten van de laboratoriumanalyse, de kosten van de monsterneming door een dierenarts, alsook de kosten van de testkit. De Commissie acht deze kosten in overeenstemming met de in punt 11.4.5 van de landbouwrichtsnoeren 2000-2006 weergegeven kosten, waaronder de sanitaire controles, de tests en andere opsporingsmaatregelen.
(117)
Al met al kan worden geconcludeerd dat de gedurende de periode van 1 januari 2001 tot en met 31 december 2002 verleende steun verenigbaar is.
5.4.2. De periode van 1 januari 2003 tot en met 31 december 2005: toepasselijkheid van punt 21 en volgende van de TSE-richtsnoeren
(118)
De Commissie heeft conform punt 23 van de TSE-richtsnoeren besloten steunmaatregelen tot 100 % van de kosten van TSE-tests te blijven toestaan, overeenkomstig de beginselen van punt 11.4 van de landbouwrichtsnoeren 2000-2006 (zie overweging 114).
(119)
Overeenkomstig de TSE-richtsnoeren dient bovendien tevens aan de volgende voorwaarden te worden voldaan:
-
vanaf 1 januari 2003 mag de steun voor verplichte BSE-tests van voor menselijke consumptie bestemde geslachte runderen, met inbegrip van betalingen door de Gemeenschap, niet meer dan 40 EUR per test bedragen (zie punt 24 van de TSE-richtsnoeren);
-
staatssteun voor de kosten van TSE-tests moet worden betaald aan de marktdeelnemer bij wie de monsters voor de tests genomen moeten worden. Indien de steun aan de laboratoria wordt uitgekeerd, dient te worden aangetoond dat het volledige bedrag van de staatssteun aan de marktdeelnemer wordt doorgegeven (punt 25 van de TSE-richtsnoeren).
(120)
Zoals reeds in de overwegingen 115 en 116 werd aangegeven, is aan alle vier voorwaarden van de landbouwrichtsnoeren 2000-2006 voldaan.
(121)
Ten aanzien van de voorwaarde van maximaal 40 EUR per test merkt de Commissie op dat dit maximale bedrag tussen 1 januari 2003 en 30 juni 2004 is overschreden. Overeenkomstig de door België verstrekte informatie bedroeg het totale over deze periode teveel uitgekeerde bedrag 6 619 810,74 EUR. Vanaf 1 juli 2004 bedroegen de totale kosten per test minder dan 40 EUR (zie overweging 64). De Belgische autoriteiten hebben aangegeven dat deze bedragen zowel de nationale als de betalingen van de Gemeenschap betroffen (zie overweging 58).
(122)
Ten aanzien van de voorwaarde dat de steun moet worden betaald aan de marktdeelnemer bij wie de monsters voor de tests zijn genomen en dat indien de steun aan de laboratoria wordt uitgekeerd, er dient te worden aangetoond dat het volledige bedrag van de staatssteun aan de marktdeelnemer wordt doorgegeven (punt 25 van de TSE-richtsnoeren), komt de Commissie tot de slotsom dat deze is vervuld.
(123)
Zoals reeds aangegeven in het besluit tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure, hebben de Belgische autoriteiten te kennen gegeven dat de kosten van de BSE-tests rechtstreeks aan de laboratoria worden betaald. De marktdeelnemers hoeven in verband met de BSE-tests op runderen op geen enkele wijze laboratoriakosten te betalen. Dit is conform hetgeen in overweging 95 van Beschikking N 9/05 en N 10/05 werd vastgesteld voor het soortgelijke systeem. Zoals eerder aangegeven, vormt de retributie het enige deel van de kosten dat aan de producenten wordt doorberekend (zie overweging 93 en volgende). Dit deel van de financiering van de BSE-tests kan echter niet worden aangemerkt als staatssteun. Dientengevolge komt het volledige steunbedrag ten goede aan de marktdeelnemer.
5.4.3. Vanaf 1 januari 2006
(124)
Wat de periode vanaf 1 januari 2006 betreft, verwijst de Commissie naar Beschikking N 9/05 en N 10/05 aangezien met dit besluit niet wordt beoogd terug te komen op de in die beschikking goedgekeurde staatssteun.
5.4.4. Conclusie
(125)
Tot besluit dient te worden vastgesteld dat de staatssteun ter financiering van de BSE-tests die gedurende de periode 1 januari 2003 tot en met 30 juni 2004 het bedrag van 40 EUR per test te boven gaat (een totaalbedrag van 6 619 810,74 EUR) niet verenigbaar is met de interne markt.
5.5. Terugbetaling van de voorgefinancierde bedragen
(126)
Zoals eerder aangegeven, werden de tests bekostigd met staatsmiddelen waarbij gedurende de periode van 1 januari 2003 tot en met 30 juni 2004 het maximumbedrag van 40 EUR per test werd overschreden.
(127)
België heeft besloten om met ingang van 1 januari 2006 het teveel betaalde bedrag te doen terugbetalen door middel van de heffingen ter financiering van het FAVV, aanvankelijk over een periode van 15 jaar, doch later geheel afgeblazen. De Belgische autoriteiten geven voor dat laatste als reden op dat het in de praktijk moeilijk is om de gelden op individuele basis terug te vorderen, aangezien een aantal marktdeelnemers is overleden of de bedrijfsactiviteiten heeft gestaakt.
(128)
In een later schrijven, gedateerd 6 april 2011, hebben de Belgische autoriteiten aangegeven dat het FAVV in de loop van de 2005 en 2006 was overgegaan tot terugbetaling met behulp van FAVV-middelen.
(129)
De voorgestelde wijze van terugvordering voldoet echter niet aan de vereisten ten aanzien van de terugvordering van onwettige en niet verenigbare staatssteun. Overeenkomstig de rechtspraak bestaat het doel van de terugvordering eruit de situatie op de markt van voor de toekenning van de steun te herstellen. Dat doel is bereikt wanneer de onwettige en met de interne markt onverenigbare steun is terugbetaald door de begunstigde en deze daarmee het uit deze steun voortvloeiende voordeel ten opzichte van zijn concurrenten verliest en aldus de voorafgaand aan de verstrekking van de steun bestaande situatie wordt hersteld (45). Dit terug te betalen steunbedrag wordt vermeerderd met een door de Commissie vast te stellen passende rente lopend vanaf de datum dat de onwettige steun aan de begunstigde ter beschikking is gesteld tot aan het moment van terugbetaling ervan (46). Er dient overeenkomstig Verordening (EG) nr. 794/2004 van de Commissie van 21 april 2004 tot uitvoering van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 93 van het EG-Verdrag (47) samengestelde interest te worden aangerekend, hetgeen in dit geval niet is gebeurd. Bovendien bepaalt artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 dat de lidstaten alles in het werk moeten stellen om te zorgen voor een onmiddellijke en daadwerkelijke tenuitvoerlegging van de beschikking van de Commissie. De door België voorgestelde en deels uitgevoerde terugvorderingsregeling voldoet niet aan de in deze overweging genoemde vereisten en kan dan ook niet worden beschouwd als terugvordering in de zin van artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999.
6. CONCLUSIES
(130)
De Commissie komt tot de slotsom dat de financiering van de BSE-tests met de retributies geen steunmaatregel is.
(131)
De Commissie concludeert dat de financiering van de BSE-tests uit staatsmiddelen een steunmaatregel is ten gunste van de veehouders, slachthuizen en andere entiteiten die zich toeleggen op de verwerking, behandeling, verkoop en afzet van van runderen afkomstige producten die krachtens de geldende wetgeving aan een BSE-onderzoek moesten worden onderworpen. De steunmaatregel is verenigbaar voor de periode van 1 januari 2001 tot en met 31 december 2002 en voor de periode van 1 juli 2004 tot en met 31 december 2005. De steunmaatregel is onverenigbaar voor de periode van 1 januari 2003 tot en met 30 juni 2004, en wel voor een door België aangegeven bedrag van 6 619 810,74 EUR, zijnde de totale steun die het maximumbedrag van 40 EUR per test te boven ging.
(132)
De Commissie constateert dat België gedurende de periode van 1 januari 2001 tot en met 30 juni 2004 de steun voor de financiering van de BSE-tests in strijd met artikel 108, lid 3, VWEU onwettig ten uitvoer heeft gelegd. Vanaf 1 januari 2003 viel de steunmaatregel onder een vrijstellingsverordening, maar omdat niet aan de voorwaarden van die vrijstellingsverordening is voldaan, is de steunmaatregel onwettig.
(133)
De onwettige en niet met de interne markt verenigbare steun die het maximumbedrag van 40 EUR per test te boven ging, dient te worden teruggevorderd, met uitzondering van steun voor specifieke projecten die op het moment van de toekenning van de steun voldeden aan alle in de toepasselijke de-minimisverordening gestelde voorwaarden,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
1. De met de retributies gefinancierde maatregelen zijn geen steunmaatregelen.
2. De financiering van de BSE-tests uit staatsmiddelen is voor de periode van 1 januari 2001 tot en met 31 december 2002 en voor de periode van 1 juli 2004 tot en met 31 december 2005 een met de interne markt verenigbare steunmaatregel ten gunste van de veehouders, slachthuizen en andere entiteiten die zich toeleggen op de verwerking, behandeling, verkoop en afzet van van runderen afkomstige producten die aan een BSE-onderzoek moesten worden onderworpen.
3. De financiering van de BSE-tests uit staatsmiddelen gedurende de periode van 1 januari 2003 tot en met 30 juni 2004 is wat betreft de bedragen onder de 40 EUR per test een met de interne markt verenigbare steunmaatregel ten gunste van de veehouders, slachthuizen en andere entiteiten die zich toeleggen op de verwerking, behandeling, verkoop en afzet van van runderen afkomstige producten die aan een BSE-onderzoek moesten worden onderworpen. De bedragen boven de 40 EUR per test zijn niet met de interne markt verenigbaar en moeten worden teruggevorderd, met uitzondering van steun voor specifieke projecten die op het moment van de toekenning van de steun voldeden aan alle in het toepasselijke de-minimisverordening gestelde voorwaarden.
4. België heeft gedurende de periode van 1 januari 2001 tot en met 30 juni 2004 de steun voor de financiering van de BSE-tests in strijd met artikel 108, lid 3, VWEU onwettig ten uitvoer gelegd.
Artikel 2
1. België treft de nodige maatregelen om de in artikel 1, leden 3 en 4, bedoelde onwettige en onverenigbare steun terug te vorderen van de begunstigden.
2. De terug te vorderen steun omvat rente te rekenen vanaf de datum waarop de steun de begunstigden ter beschikking is gesteld tot aan de datum van terugvordering ervan.
3. De rente wordt op samengestelde grondslag berekend overeenkomstig de bepalingen van hoofdstuk V van Verordening (EG) nr. 794/2004.
4. De terugvordering geschiedt onverwijld overeenkomstig de nationaalrechtelijke procedures, voor zover deze procedures een onmiddellijke en daadwerkelijke tenuitvoerlegging van dit besluit toelaten.
Artikel 3
De terugvordering van de in artikel 1, leden 3 en 4, bedoelde steun geschiedt onmiddellijk en daadwerkelijk.
België zorgt ervoor dat dit besluit binnen vier maanden na de datum van kennisgeving ervan wordt uitgevoerd.
Artikel 4
1. Binnen een termijn van twee maanden na de datum van kennisgeving van dit besluit verstrekt België de Commissie de volgende informatie:
a)
de lijst van begunstigden die de in artikel 1, leden 3 en 4, bedoelde steun hebben ontvangen en het totale bedrag aan steun dat elke begunstigde heeft ontvangen;
b)
het totale bedrag (hoofdvordering plus terugvorderingsrente) dat van de begunstigden moet worden teruggevorderd;
c)
een gedetailleerde beschrijving van reeds genomen of geplande maatregelen om aan het onderhavige besluit te voldoen;
d)
documenten die aantonen dat de begunstigden zijn aangemaand de steun terug te betalen.
2. België houdt de Commissie op de hoogte van de voortgang van de voor de uitvoering van dit besluit genomen nationale maatregelen, totdat de in artikel 1, leden 3 en 4, bedoelde steun volledig is teruggevorderd.
3. Na afloop van de in lid 1 genoemde termijn van twee maanden dient België op eenvoudig verzoek van de Commissie een verslag in over de reeds genomen en geplande maatregelen om aan dit besluit te voldoen. Het verslag verstrekt ook gedetailleerde informatie over de reeds van de begunstigden teruggevorderde steunbedragen en terugvorderingsrente.
Artikel 5
Dit besluit is gericht tot het Koninkrijk België.
Gedaan te Brussel, 27 juli 2011.