ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. dubna 2011
o státní podpoře č. C 19/09 (ex N 64/09), kterou Dánsko hodlá poskytnout na restrukturalizaci společnosti TV2 Danmark A/S
(oznámeno pod číslem K(2011) 2614)
(Pouze dánské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/109/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (1), a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) uvedené dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 4. srpna 2008 oznámila Komise Dánsku své rozhodnutí, že nevznese námitky ohledně podpory na záchranu, která měla být poskytnuta společnosti TV2 Danmark A/S v podobě úvěru ve výši 1 miliardy DKK (dále jen „rozhodnutí o podpoře na záchranu“) (3). Uvedené rozhodnutí dospělo k závěru, že plánovaná podpora je slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES, nynějším čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, a zejména s pravidly stanovenými v pokynech Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (4) (dále jen „pokyny“).
(2)
Podle rozhodnutí o podpoře na záchranu a pokynů měl být Komisi předložen plán restrukturalizace nebo likvidace či důkaz, že půjčka byla plně splacena nejpozději do šesti měsíců po povolení opatření podpory na záchranu, tj. nejpozději do 4. února 2009.
(3)
Dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo Komisi na základě čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 3 SFEU, plán restrukturalizace společnosti TV2 Danmark A/S.
(4)
Dopisem ze dne 2. července 2009 informovala Komise Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES, nyní čl. 108 odst. 2 SFEU.
(5)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(6)
Komise obdržela následující připomínky od zúčastněných stran.
-
1.10.2009
TDC A/S a You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (příjemce podpory)
-
2.10.2009
MTG Viasat (která předložila další přílohy dopisem ze dne 15. října 2009)
-
2.10.2009
Dánské sdružení kabelové televize (Danish Cable Television Association)
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd a SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
Komise předala tyto připomínky Dánsku dne 27. října 2009. Naposledy obdržené připomínky od společnosti Telia Stofa byly Dánsku předány dne 30. listopadu 2009. Dánsku byla poskytnuta příležitost odpovědět a jeho připomínky byly předloženy ve dvou dopisech, které se zabývaly různými aspekty připomínek třetích stran: v dopise dánské vlády ze dne 29. ledna 2010, který byl zaslán přes stálé zastoupení a zaevidován dne 23. února 2010, v dopise ze dne 29. března 2010, jehož příjem byl zaevidován dne 30. března 2010, a v přílohách k posledně uvedenému dopisu, jejichž příjem byl zaevidován dne 14. dubna 2010. Dne 8. června 2010 předložila dánská vláda některé dodatečné informace o přijetí nové dohody o mediální politice na období 2011-2014.
(8)
Dne 9. června 2010 předložila společnost TV2 Danmark A/S informační memorandum o prodeji přenosové sítě TV2.
(9)
Dne 8. června 2010 jednala Komise s příjemcem podpory, společností TV2 Danmark A/S. V návaznosti na jednání zaslala Komise Dánsku dne 30. června 2010 otázky, na které Dánsko odpovědělo dne 9. července 2010.
(10)
Společnost Viasat předložila další informace e-mailem ze dne 26. května 2010 a dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 1. června 2010 a dne 6. července 2010.
(11)
Na dodatečné otázky Komise ze dne 23. a 28. července 2010 Dánsko odpovědělo dne 17. srpna 2010. Komise s Dánskem jednala dne 14. září 2010 a Dánsko po jednání předložilo další připomínky v podání ze dne 15. října 2010.
(12)
Společnost Viasat předložila Komisi více informací dne 22. prosince 2010 a společnost SBS učinila totéž dne 7. února 2011.
(13)
Dne 14. ledna 2011 zaslala Komise Dánsku žádost o informace, na kterou Dánsko odpovědělo dopisem ze dne 3. února 2011. Dánsko požádalo dopisem ze dne 28. ledna 2011 o další jednání. Toto jednání proběhlo dne 7. února 2011. Další informace byly předloženy dne 24. února 2011.
(14)
Na žádost dánských orgánů proběhlo dne 4. března 2011 další jednání. Dánsko poté předložilo další informace dopisy, jejichž příjem byl zaevidován dne 11., 17. a 18. března 2011 a dne 6. a 14. dubna 2011. V dopise ze dne 11. března 2011 Dánsko informovalo Komisi, že části plánu restrukturalizace (tzv. systém „výlučné karty TV2“, jenž je podrobněji vysvětlen níže) nebudou provedeny. Dne 17. a 18. března a dne 6. a 14. dubna 2011 Dánsko předložilo pozměněné finanční údaje zohledňující tuto změnu.
(15)
Dále je nutno uvést, že společnost Viasat Broadcasting UK Ltd podala dne 24. března 2009 u Soudu prvního stupně Evropských společenství (nyní Tribunál) žalobu na neplatnost rozhodnutí o podpoře na záchranu (6). Viasat Broadcasting UK Ltd k tomu dne 15. května 2009 požádala, aby Komise zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU s cílem odvolat rozhodnutí o podpoře na záchranu (7). Tato podání se týkají odlišného rozhodnutí a nebrání Komisi v tom, aby zaujala názor ohledně plánu restrukturalizace. Usnesením ze dne 17. května 2010 bylo ovšem řízení v soudní věci pozastaveno až do té doby, než Komise přijme konečné rozhodnutí ve věci restrukturalizace (8).
(16)
Dne 14. prosince 2009 podala společnost MTG/Viasat stížnost, podle které Dánsko údajně porušuje mimo jiné články 106 a 102 SFEU tím, že zavádí uživatelské poplatky ve prospěch TV2.
II. PŘÍJEMCE: TV2 DANMARK A/S
(17)
Společnost TV2 Danmark A/S byla zapsána do obchodního rejstříku v roce 2003 jako soukromá akciová společnost v plném vlastnictví dánského státu. Společnost převzala činnosti autonomního veřejnoprávního subjektu TV2, který byl založen v roce 1986. Danmark A/S má podíly v řadě různých společností, které zahrnují plně vlastněné dceřiné společnosti, sdružení, společné podniky a holdingové společnosti s menšinovou účastí. Společnost TV2 Danmark A/S (dále jen „TV2“) je mateřskou společností skupiny TV2 Group a provozuje veřejnoprávní televizní kanál TV2 (dále uváděn také jako „hlavní kanál“).
(18)
Stávající obchodní model: hlavní kanál TV2 byl dříve financován z televizních koncesionářských poplatků a příjmů z reklamy. Ačkoliv regionální televizní stanice jsou nadále částečně financovány tímto způsobem, financování hlavního kanálu z televizních koncesionářských poplatků bylo ukončeno v červenci 2004 a zůstalo pouze financování prostřednictvím příjmů z reklamy. Tyto příjmy z reklamy jsou v současnosti jediným zdrojem příjmů hlavního kanálu, s výjimkou zisku z provozování komerčních kanálů. TV2 není v současné době oprávněna vybírat pro svůj hlavní kanál předplatné.
(19)
Závazky veřejné služby: oddíl 38a odst. 1 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání stanoví pro TV2 závazky veřejné služby a uvádí, že „programové činnosti veřejné služby budou poskytovány široké veřejnosti v souladu se zásadami uvedenými v oddílu 10“. Tyto obecné povinnosti jsou doplněny podrobnějším popisem v licenci na poskytování veřejné služby a v jejích dodatcích.
(20)
Komise souhlasila s tím (9), že hlavní kanál TV2 plní závazek veřejné služby, v čemž ji Tribunál podpořil (10). Na činnost veřejné služby TV2 připadá více než […] (11) jejích nákladů (12).
(21)
Podle bodu 2.5 licence TV2 na poskytování veřejné služby (13) musí hlavní kanál TV2 dále v rámci závazku veřejné služby vysílat regionální programy. Regionální obsah produkují regionální stanice TV2. Osm regionálních stanice je na TV2 nezávislých. Řídí se oddílem 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání (14). V čele každé z osmi regionálních stanic TV2 stojí výbor zástupců, jehož složení odráží široké spektrum různých aspektů regionální kultury a společenství. TV2 nesmí v těchto výborech zástupců zasedat. Regionální provozy jsou pověřeny veřejnou službou na základě oddílu 31 a násl. dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání a jejich programy musí zdůrazňovat regionální příslušnost. Činnost regionálních stanic je financována v první řadě z koncesionářských poplatků (15). TV2 má za povinnost vysílat tyto regionální programy ve „volných oknech“ svého běžného programu (16). TV2 nemá žádný vliv na zvolené uspořádání televizního programu, např. kvůli zajištění souladu s obecným televizním programem vysílaným na hlavním kanálu. Mezi celostátními a regionálními programy vysílá TV2 reklamy, jež jsou přímo zaměřeny na regionální trh, a příjmy z této reklamy si ponechává.
(22)
Povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“): v současné době má hlavní kanál tuto povinnost na základě oddílu 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, podle kterého musí distributoři SMATV (včetně distributorů komerční kabelové televize) poskytovat ve všech svých balíčcích přístup ke kanálům, které jsou uvedeny v ustanovení (tj. TV2 a DR) (17).
Distributoři televizního vysílání, kteří používají jako hlavní nástroj satelit, nejsou povinni zahrnout do programových balíčků hlavní kanál TV2, ale přesto tak činí, protože je velmi oblíbený (18).
(23)
Šíření televizního vysílání v Dánsku: televizní vysílání je v Dánsku šířeno pěti různými způsoby na základě alternativních prostředků pro příjem televizního signálu. Jedná se o šíření pomocí kabelové sítě (distributoři YouSee a Stofa), SMATV (lokální kabelové šíření), šíření pomocí satelitních parabol (Viasat a Canal Digital), širokopásmové šíření (IPTV) a pozemní šíření. K 1. listopadu 2009 byl vypnut analogický pozemní signál a dánské pozemní televizní vysílání bylo digitalizováno. Veřejnou soutěž na komerčního „strážce“ vyhrála společnost Boxer, která je tak odpovědná za pozemní přenos televizních kanálů, u kterých se platí předplatné. V současné době je hlavní kanál TV2 vysílán „volně“, aniž by se jeho sledování podléhalo jakémukoliv předplatnému (19).
(24)
Činnosti TV2: TV2 vyvíjí činnost především v oblasti vysílání a prodeje televizní reklamy. Kromě toho také na mezinárodních trzích kupuje a prodává audiovizuální práva (např. Euro 2008 nebo olympijské hry), která může sama využít nebo je prodat dále. TV2 působí téměř výlučně na dánském trhu televizního vysílání a dalších dánských trzích spojených s médii. Hlavní kanál TV2 je spolu s Danmarks Radio (veřejnoprávní podnik, který je financován výlučně z koncesionářských poplatků a provozuje dva veřejnoprávní kanály) největším televizním kanálem.
V současné době si hlavní kanál TV2 konkuruje na trhu televizní reklamy např. s kanály TV3 a TV3 + společnosti Viasat. Viasat vlastní švédská společnost Modern Times Group A/S (MTG), která je rovněž činná jako distributor v segmentu satelitního vysílání. TV2 si u příjmů z reklamy konkuruje také s SBS A/S, kterou vlastní německá společnost ProSiebenSat. Placené televizní kanály TV2, jako jsou TV2 Zulu a TV2 Charlie, soutěží s ostatními komerčními kanály na velkoobchodním trhu při distribuci placených televizních balíčků.
(25)
Obchodní činnosti: TV2 provozuje řadu neveřejnoprávních komerčních kanálů, včetně TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film a TV2 News. Vlastní také 50 % podíl v TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie a TV2 News jsou financovány z předplatného a reklamy, zatímco kanál TV2 Film je financován výlučně z předplatného.
(26)
Jak uznalo Dánsko (20), TV2 Danmark A/S a její konkurent Viasat (21), provozování hlavního kanálu je životně důležité pro dosažení příjmů vytvářených komerčními kanály.
(27)
Společnost TV2 je od roku 2001 povinna vést oddělené účetnictví pro své komerční a veřejnoprávní činnosti - viz vyhláška č. 740 (22). Účty kontrolují vnější auditoři.
(28)
Ostatní podnikatelská činnost: TV2 Danmark A/S k tomu vlastní několik dceřiných společností nebo se podílí na řadě společných podniků spojených s televizní činností jak z hlediska obsahu, tak šíření a dříve také společně s DR vlastnila přenosovou síť (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M a Fordelingsnet). Podle informací poskytnutých Dánskem se v případě Broadcast Service Denmark jedná o hlavního dánského poskytovatele vysílacích služeb, pokud jde o plánování, výstavbu, provozování a údržbu přenosových sítí. Přenosová síť byla vlastněna společnostmi Danske Radio a TV2 buď přímo nebo přes společně vlastněné partnerské společnosti (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV). TV2 ovšem v rámci své restrukturalizace podíly v této síti prodala.
(29)
Vnitrostátní antimonopolní případy týkající se TV2: Komise bere na vědomí, že chování TV2 na reklamním trhu je předmětem vyšetřování dánských orgánů na ochranu hospodářské soutěže. Dánská Rada pro hospodářskou soutěž dne 21. prosince 2005 rozhodla, že TV2 porušila článek 102 SFEU a odpovídající vnitrostátní právní předpisy tím, že na reklamním trhu používala věrnostní slevy. Toto rozhodnutí bylo zrušeno odvolacím soudem pro hospodářskou soutěž dne 1. listopadu 2006, ale poté dne 22. června 2009 potvrzeno vrchním soudem pro východní Dánsko. Proti poslednímu rozhodnutí bylo podáno odvolání u nejvyššího soudu, který dne 18. března 2011 rozsudek vrchního soudu potvrdil. Tento případ následoval po předchozím případu ze dne 29. listopadu 2000, ve kterém dánská Rada pro hospodářskou soutěž shledala, že slevy poskytované TV2 v roce 2000 představovaly zneužití dominantního postavení.
III. DALŠÍ OTEVŘENÉ SOUDNÍ SPORY TÝKAJÍCÍ SE TV2
(30)
Podpora provozu TV2 z veřejných prostředků před jejím zapsáním do obchodního rejstříku a její následná rekapitalizace byly předmětem rozhodnutí Komise ze dne 19. května 2004 a 2. února 2005 (23). V prvním rozhodnutí Komise nařídila vrácení neslučitelné podpory poskytnuté TV2 ve výši 628,1 milionu DKK. Dánsko nařídilo příjemci podpory její vrácení s úroky a od TV2 získalo zpět částku 1,050 miliardy DKK. Druhé rozhodnutí nevzneslo žádné námitky vůči rekapitalizaci, jež spočívala v navýšení kapitálu ve výši 440 milionů DKK a další kapitalizaci dluhu ve výši 394 milionů DKK, pokud jde o její slučitelnost se společným trhem.
(31)
Dne 22. října 2008 Soud prvního stupně rozhodnutí Komise o vrácení zrušil (24). Dne 24. září 2009 (25) vydal Soud prvního stupně usnesení ve věci rozhodnutí o rekapitalizaci, v němž prohlásil, že nebyl žádný důvod rozhodnutí přijímat, protože rozhodnutí o rekapitalizaci, jež vycházelo z rozhodnutí o vrácení, bylo založeno na předpokladech, které již dávno neexistovaly, a rozhodnutí proto ztratilo jakoukoliv podstatu a smysl. Soud byl názoru, že obě rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky.
(32)
Šetření Komise ve výše uvedeném případě probíhalo souběžně s tímto řízením a její rozhodnutí ve výše uvedeném případě bude přijato ve stejném okamžiku jako toto rozhodnutí.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
1. Souvislosti původního plánu restrukturalizace
(33)
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí Komise, kterým se v roce 2008 povoluje podpora na záchranu ve výši 1 miliardy DKK, čelila společnost TV2 Danmark vážným problémům s likviditou, což byl důsledek vysokých investic zejména do rozhlasového vysílání, nižších příjmů z reklamy, než se očekávalo, a vyšších úroků. Tyto potřeby hotovosti nebylo možno řešit získáním úvěrů od soukromých věřitelů (bank). Po přijetí rozhodnutí o podpoře na záchranu Dánsko oznámilo plán restrukturalizace v šestiměsíční lhůtě, již stanoví pokyny.
(34)
Plán restrukturalizace předložený Komisi dne 4. února 2009 následoval po dohodě velké většiny dánských politických stran ohledně dodatku k dohodě o mediální politice na období 2007-2010, jež byla zveřejněna dne 9. ledna 2009.
(35)
Ve svém oznámení ze dne 4. února 2009 Dánsko oznámilo různá restrukturalizační podpůrná opatření, protože podle něj problémy s krátkodobou likviditou a se zadlužeností, které zjistilo rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, nadále přetrvávaly. Tyto problémy daly podnět k označení TV2 Danmark A/S jako podniku v obtížích ve smyslu pokynů (26), od čehož Komise neměla důvod se v rozhodnutí o zahájení řízení odchýlit a což podle Dánska nadále platí i poté, co TV2 obdržela podporu na záchranu. Uvedené lze prokázat na základě údajů uvedených v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (27).
(36)
V pozdější fázi řízení a zejména v reakci na připomínky třetích stran Dánsko předložilo další aktualizovanou studii vypracovanou společností PriceWaterhouse Coopers a věnovanou finanční situaci TV2. Aktualizované údaje jsou shrnuty v níže uvedené tabulce (28).
Vývoj společnosti TV2 Danmark A/S - Klíčové údaje
(v milionech DKK)
2006
2007
2008
2009
Zisk před zdaněním
142
- 213
18
-28
Obrat
1 980
2 251
2 206
2 029
Čistý peněžní tok
79
- 550
-73
-60
Čistý úročený dluh
232
564
622
659
Čisté úroky
10
19
41
31
Čistá hodnota aktiv
815
598
616
601
Podle Dánska vyplývají potíže TV mimo jiné z rostoucí nerentabilnosti veřejnoprávního kanálu (29), jenž nemá udržitelný obchodní model, a z některých ztrát vyvolaných neúspěšnými investicemi.
(37)
Ztráty: vzhledem ke skutečnosti, že příjmy z reklamy byly nižší, než se v rozpočtu počítalo, a ve spojení s neúspěšnými investicemi (jde zejména o TV2 Radio) vykázala společnost TV2 Danmark A/S v roce 2007 výrazné ztráty (214 milionů DKK s návratností kapitálu ve výši -36 %). Na konci března 2008 k tomu prognóza finančních výsledků na rok 2008 vykazovala další ztrátu před zdaněním ve výši […] milionů DKK, ačkoliv tato prognóza měla údajně velmi citlivě zohledňovat vývoj na trhu s reklamou. Společnost vykázala podobně ztráty i v roce 2009.
(38)
Obrat/podíl na trhu: v období před poskytnutím podpory na záchranu zaznamenával hlavní kanál TV2 klesající podíl na trhu a tento vývoj pokračuje i nadále. S ukončením analogického pozemního televizního vysílání došlo ke zrušení tradiční obchodní výhody TV2 a zavedení digitálního pozemního televizního vysílání vedlo počínaje listopadem 2009 k vyrovnanějšímu rozdělení příležitostí. Předpokládá se, že zrušení povinnosti ve veřejném zájmu („must carry“) (viz 52. bod odůvodnění) povede k dalšímu snížení podílu na trhu. Již v období 2003-2009 „komerční“ podíl hlavního kanálu TV2 na trhu (věková skupina 21 až 50 let, což je z obchodního hlediska nejzajímavější skupina diváků) klesl o 19 %, a to z 56,2 % na 45,6 % (30). Předpokládá se, že v roce 2013 bude komerční podíl TV2 na trhu ve výši […] % (31).
(39)
Rostoucí zadlužení / peněžní tok / úroky: jak vyplývá z tabulky, čistý úročený dluh TV2 Danmark A/S plynule rostl, a to z 232 milionů DKK v roce 2006 na 622 milionů DKK v roce 2008 (před prodejem sítě a splacením většiny dluhu počítal rozpočet v roce 2010 s čistým úročeným dluhem ve výši […] milionů DKK). Z tabulky dále vyplývá, že TV2 Danmark A/S vykazovala v období od 31. prosince 2006 do 31. prosince 2009 záporný peněžní tok, rostoucí zadlužení, vzrůstající úrokové platby a klesající čistou hodnotu aktiv.
(40)
Analýza optimistického/pesimistického scénáře: Původní plán restrukturalizace obsahuje základní, pesimistický a optimistický scénář s výpočty citlivosti. Vychází z tržních prognóz, které byly vypracovány mimo společnost (v podobě sestavené společností PriceWaterhouse Coopers). Scénáře předvídají skutečný růst HDP a z něj odvozují pravděpodobný růst (nebo pokles) na trhu televizní reklamy, který je ve spojení s prognózou podílu na trhu určující pro prognózy příjmů TV2 z reklamy. Základní scénář počítá s mírným růstem HDP ([…] % v roce 2009 a roce 2010, […] % v roce 2011 a […] % v roce 2012). U trhu televizní reklamy se mezi rokem 2009 a rokem 2012 počítá s […], a to z […] milionů DKK na […] milionů DKK ([…] %). Pesimistický scénář počítal s méně kladným růstem skutečného HDP (nulový růst v roce 2009 a roce 2010 a nárůst o […] % a […] % v roce 2011 a 2012) a u výdajů na reklamu s […] z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Optimistický scénář předpokládal mírně vyšší růst HDP, než s jakým počítal základní scénář, a proto i s mírným růstem na trhu televizní reklamy, a to z […] milionů DKK v roce 2009 na […] milionů DKK v roce 2012 ([…] %). Ve spojení s předpokládanou ztrátou podílu na trhu se odhadovaly příjmy TV2 z reklamy za období 2009-2012 podle základního, pesimistického a optimistického scénáře […] o […] %, […] % a […] %, což odpovídá […] ve výši […] %, […] % a […] %.
(41)
V období 1999-2009 rostly příjmy TV2 z reklamy v průměrné (geometrické) míře o 1,9 % se standardní odchylkou ve výši 12 % (32). Vzhledem k citlivosti, s jakou příjmy TV2 z reklamy reagují na hospodářské cykly, a k obecným hospodářským vyhlídkám pro období 2009-2012 proto nelze prognózy společnosti PriceWaterhouse Coopers odmítnout jako nepodložené.
(42)
Zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers byla v září 2009 aktualizována, aby zohlednila poslední předpoklady ohledně příjmů z reklamy, a přinesla horší výsledky, než s jakými se počítalo v základním scénáři (33). Ve srovnání s rokem 2008 zaznamenal trh televizní reklamy v roce 2009 pokles o 18,7 % (34). Příjmy TV2 z reklamy se v roce 2008 snížily o 4 % (z 1,667 miliardy DKK na 1,597 miliardy DKK) a v roce 2009 klesly o dalších 24 % (z 1,597 miliardy DKK na 1,220 miliardy DKK) (35).
(43)
Dánsko tvrdí, že potíže TV2 jsou výsledkem zadlužení, které vzniklo kvůli vysokým investicím v minulém období, nejistoty ohledně výsledku probíhajícího řízení ve věci státní podpory ve prospěch TV2 a v neposlední řadě obchodního modelu pro veřejnoprávní kanál, jenž je založen pouze na příjmech z reklamy. Výrazné ztráty vyvolalo od svého zahájení v roce 2007 zejména rozhlasové vysílání. V dubnu 2008 bylo rozhodnuto rozhlasové vysílání ukončit.
(44)
Chybějící vnější financování bankami: plán restrukturalizace zohledňuje pochybnosti, které mají banky financující TV2 ohledně současného obchodního modelu hlavního kanálu a možného výsledku probíhajících soudních řízení ve věci minulé podpory ve prospěch TV2. Plán restrukturalizace omezuje vystavení bank rizikům spojeným se společností pomocí dalšího snižování současných půjček či úvěrových facilit. Dánsko doložilo, že po zveřejnění účetní závěrky společnosti požádala její hlavní banka […] dne 22. dubna 2009 o snížení své půjčky a úvěrových facilit poskytnutých společnosti (36).
(45)
TV2 měla potíže se zastavením svých nemovitostí v Odense a oznámila, že se snížila nejenom hodnota budov, ale také výše možných hypoték (37). TV2 se nakonec podařilo získat od banky Nordea půjčku ve výši 80 milionů DKK, jež byla nižší, než se očekávalo. Dánsko poskytlo později aktualizované informace o nezájmu bank poskytovat komerční úvěry. Z těchto informací vyplývá, že žádná z kontaktovaných bank (([…], […], […] a […]) nepovažovala TV2 za důvěryhodnou pro poskytnutí úvěru. Důvodem byly předpoklady ohledně vývoje trhu s reklamou, který je jediným zdrojem příjmů TV2. Existovaly pochybnosti o schopnosti TV2 vytvářet zisk a za další rizikový faktor byla považována probíhající soudní řízení (38).
2. Popis původně oznámeného plánu restrukturalizace a jeho změn
(46)
Plán restrukturalizace TV2 v podobě, v jaké byl oznámen, probíhá od 4. února 2009 do 31. prosince 2012. Jeho cílem bylo vyřešit podnikatelské slabé stránky TV2, a to zejména nevyváženost krátkodobého dluhu v rozvaze a obchodní model veřejnoprávního kanálu, jenž je považován za neudržitelný kvůli své závislosti na financování z příjmů z reklamy, které jsou citlivé na hospodářské cykly. Plán se skládal z následujících pěti hlavních prvků: i) finanční restrukturalizace s dopadem na rozvahu, ii) provozní restrukturalizace, iii) nového způsobu financování veřejnoprávního kanálu TV2 zavedením nového obchodního modelu, iv) opatření podpory a v) kompenzačního/kompenzačních opatření.
(47)
Opatření finanční restrukturalizace měla spočívat v první řadě v následujících krocích: prodeji 50 % vlastnického podílu v přenosové síti BSD (39); zatížení obchodních nemovitostí v Odense (Kvaegtorvet) hypotékou, u níž se počítalo, že vynese […] milionů DKK; odložení a snížení kapitálových investic a převodu menšinových podílů v některých společnostech, které vyvíjejí činnost v příbuzných mediálních odvětvích, […], Momondo, […] a […]. U těchto opatření se očekávalo, že vynesou částku […] milionů DKK, z níž část měla být použita na snížení krátkodobého zadlužení.
(48)
Opatření provozní restrukturalizace se skládají z opatření na úsporu nákladů ve výši 280 milionů DKK, která byla zahájena již v roce 2008 a která zahrnují uzavření společnosti East Production a její zahrnutí do TV2, převod nebo snížení podílů TV2 v […] a další úspory nákladů v celkové hodnotě 40 milionů DKK. TV2 nadto po oznámení zařídila, aby byly do plánu přijatého dne 30. března 2009 zavedeny další úspory nákladů, které zahrnují snížení kapitálových investic v roce 2009 o 30 milionů DKK a dalších opakujících se nákladů v celkové výši 97 milionů DKK (40).
(49)
Zdroje stabilních příjmů veřejnoprávního kanálu TV2 má rozšířit nové finanční opatření (poplatek hrazený konečným uživatelem) (41). Rozhodnutí v tomto smyslu bylo přijato hlavními politickými stranami v dohodě ze dne 9. ledna 2009 o změně dohody o mediální politice na období 2007-2010.
(50)
Uložení předplatného: obchodní model hlavního kanálu se má stát udržitelný tím, že se TV2 povolí počínaje 1. lednem 2012 zavést poplatky hrazené konečným uživatelem, tj. předplatné, za účelem financování veřejnoprávního kanálu. TV2 k tomu bude nadále dostávat příjmy z reklamy.
(51)
Poplatky budou konečným uživatelům účtovány distributory. Výše poplatku, který bude muset konečný uživatel uhradit, nebude stanovena vládou, ale bude dohodnuta v rámci běžných obchodních vyjednávání mezi TV2 a distributory (tj. pro digitální pozemní televizi se společností Boxer). TV2 počítá s tím, že se měsíční poplatek účtovaný TV2 distributorovi bude pohybovat ve výši 10-12 DKK (bez DPH) na domácnost (42). Zavedení uživatelských poplatků počínaje rokem 2012 má za cíl poskytnout domácnostem, které jsou v současnosti vybaveny zařízeními používajícími technologii MPEG 2, jež umožňuje příjem „volného“ digitálního pozemního televizního vysílání (DR1, DR2 a TV2), dostatečný čas na přechod na zařízení ve formátu MPEG 4. Dánsko očekává, že zavedení tohoto prvku plánu restrukturalizace obnoví dlouhodobou životaschopnost TV2. TV2 počítá s tím, že v roce 2012 navýší z uživatelských poplatků své příjmy o částku odhadovanou na […] milionů DKK (43).
(52)
Žádný právní akt nebude nutit distributory, aby zahrnuli TV2 do svých balíčků. Po zavedení uživatelských poplatků bude naopak zrušena stávající povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) (44). Vyplývá to ze znění kap. 6 odd. 38a odst. 2 současného dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání, kde se uvádí, že v případě, povolí-li ministr kultury TV2 účtovat si uživatelské poplatky, přestává platit povinnost ve veřejném zájmu. Jinými slovy, zavedením uživatelských poplatků přestává povinnost ve veřejném zájmu automaticky platit. Očekává se, že hlavní kanál TV2 bude ve skutečnosti šířen kabelovou sítí a přes společné antény stejně jako dnes. Ve složení balíčků může dojít ke změně v tom, že TV2 nahradí jeden ze stávajících placených kanálů.
(53)
Původně se počítalo s tím, že při uložení poplatků konečným uživatelům budou moci existovat výjimky a že TV2 nebude požadovat poplatky po konečných uživatelích, kteří nepřijímají žádný jiný placený televizní kanál (systém známý pod názvem „výlučná karta TV2“). Znamenalo by to, že koneční uživatelé, kteří mohou přijímat pouze „volné“ kanály, by mohli nadále sledovat TV2, aniž by museli hradit poplatek. Tato možnost, již obsahovala předloha návrhu ministerstva kultury ze dne 18. listopadu 2010, nebude ale využita. TV2 proto uplatní počínaje rokem 2012 poplatek na všechny konečné uživatele, kteří si přejí přijímat TV2, aby mohli sledovat veřejnoprávní kanál. Možnost účtovat si poplatky hrazené konečnými uživateli vyžaduje změnit podmínky licence TV2, jež provede ministerstvo kultury.
(54)
Původně oznámená opatření podpory: jak bylo původně oznámeno, počítalo se při restrukturalizaci se třemi doprovodnými opatřeními podpory v celkové výši 1,375 miliard DKK. Jednalo se o
-
podřízenou půjčku ve výši 300 milionů DKK,
-
vystavení záruky v rámci prodeje přenosové sítě, při němž se předpokládalo, že se síť prodá za částku 475 milionů DKK, a
-
dočasnou úvěrovou facilitu v původní výši 600 milionů DKK, pokud si TV2 nebude schopna zajistit vnější financování.
(55)
Dánsko uvedlo, že se budou uplatňovat podobné úrokové míry a podobné poplatky za poskytnutí záruky jako v případě zdravých podniků. Tato opatření nebyla nikdy zavedena. Další podrobnosti lze nalézt v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení (45).
(56)
Podpora na záchranu v podobě úvěrové facility ve výši 1 miliardy DKK, již povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008, zůstává zachována.
(57)
Dánsko předložilo informace o nákladech na restrukturalizaci a nabízí v tomto ohledu dvě různé možnosti výpočtu. Dánsko zaprvé tvrdí, že se u restrukturalizace TV2 jedná o finanční restrukturalizaci, při níž náklady spojené s odstraněním nedostatku hotovosti ve skutečnosti představují náklady spojené s restrukturalizací, tj. náklady na zajištění dlouhodobé životaschopnosti. Dánsko se domnívá, že bez ohledu na to, o jaké náklady se v tomto případě jedná, budou stejně plně hrazeny samotnou TV2. Důvodem pro toto tvrzení je skutečnost, že Dánsko má za to, že v době rozhodnutí Komise by buď nebyla všechna opatření podpory provedena, nebo by byla plně splacena (46). Dánsko také tvrdí, že ve zvláštním případě restrukturalizace TV2 je nutno chápat úspory nákladů rovněž jako náklady na restrukturalizaci, protože tyto úspory mají nejenom zvýšit konkurenceschopnost, ale také zajistit finanční životaschopnost TV2 z čistě obchodního hlediska (47). Alternativní tradičnější výpočet nákladů na restrukturalizaci, který nezohledňuje úspory nákladů, by se zaměřil na jednotlivé mimořádně vzniklé náklady, které Dánsko uvádí ve výši […] milionů DKK jako náklady na transakci ve spojení s přenosovou sítí, náklady spojené s přechodem na placenou televizi (uživatelské poplatky), náklady spojené s právními záležitostmi a poradenstvím a náklady spojené s ukončením zaměstnaneckých smluv (48).
(58)
Kompenzačním opatřením byl původně závazek TV2, že během restrukturalizačního období, tj. do 31. prosince 2012, nebude zahajovat vysílání nových televizních kanálů. Dánsko zdůrazňuje, že se ze strany společnosti jedná o oběť, protože by nové kanály učinily TV2 méně závislou na příjmech z reklamy. V digitálním světě se diváci oslovují častěji přes specializované divácké kanály a TV2 zdůrazňuje, že během tohoto období její konkurenti vysílání nových kanálů zahájili.
(59)
Pokud jde o délku trvání plánu restrukturalizace, který má podle oznámení probíhat do 31. prosince 2012, dánské orgány tvrdily, že je v zájmu TV2 vrátit celou státní podporu dříve, a tak umožnit ukončení restrukturalizačního období v pokud možno kratší lhůtě (49).
3. Další vývoj během restrukturalizace
(60)
Jak stanovil plán restrukturalizace, TV2 prodala dne 30. září 2010 svou přenosovou síť švédské společnosti Teracom AB, jež vlastní společnost Boxer. Výnos z prodeje přinesl TV2 částku ve výši přibližně 640 milionů DKK před zdaněním a byl použit ke snížení jejího zadlužení.
(61)
TV2 se také podařilo zastavit své obchodní nemovitosti v Odense, ale za menší částku, než se původně předpokládalo. Místo […] milionů DKK získala hypotéku pouze ve výši 80 milionů DKK.
(62)
Dne 4. října 2010 splatila TV2 všechna svá čerpání z dočasné úvěrové facility, již Komise povolila ve svém rozhodnutí o podpoře na záchranu. TV2 vyčerpala z podpory na záchranu celkovou částku ve výši 223 milionů DKK. Do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního období podpory na záchranu, vyčerpala TV2 částku ve výši 208 milionů (50). Vzhledem k prodeji přenosové sítě, jenž byl úspěšnější, než se v plánu restrukturalizace předpokládalo, zaslalo Dánsko následující upravené číselné údaje o finanční situaci TV2 (založené na předplatném na hlavní kanál) (51).
(v milionech DKK)
Skutečnost
2009
Odhad
2010
Plán
2011
Plán
2012
Plán
2013
Příjmy
2 029
2 147
(…)
(…)
(…)
Náklady
-1 910
-1 974
(…)
(…)
(…)
Hrubý hospodářský výsledek (EBIT)
-2
25
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, pokračující činnosti
-28
42
(…)
(…)
(…)
Zisk před zdaněním, přerušované činnosti
1
397
(…)
(…)
(…)
Zisk po zdanění
-14
353
(…)
(…)
(…)
Kapitál na konci roku
601
952
(…)
(…)
(…)
Čistý úročený dluh na konci roku
659
-84
(…)
(…)
(…)
(63)
Dne 13. října 2010 nabídla […] TV2 poskytnutí dodatečných úvěrových facilit v celkové hodnotě […] milionů DKK. Tím by dlouhodobé facility TV2 u […] vzrostly z […] milionů DKK na […] milionů DKK (52). K této nabídce se však váží dvě následující podmínky:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Na tomto základě TV2 počítá s tím, že do konce roku 2012 bude mít finanční facility řádově ve výši okolo […] až […] milionů DKK. Spočívá to v […] až […] milionech DKK a dodatečných vnějších úvěrových facilitách ve výši […] milionů DKK (53).
(65)
Dánsko poskytlo také údaje o kapitálové struktuře TV2. Vzhledem k potížím se získáváním vnějšího financování, jež jsou zase spojeny s nejistotou obklopující probíhající soudní řízení a s obchodním modelem TV2, který je citlivý na příjem z reklamy, Dánsko tvrdilo, že TV2 by se měla spoléhat méně na zadlužení a více na vlastní kapitál. Komise také zjišťuje nesoulad mezi stupněm financování z vlastního kapitálu TV2 v porovnání s jejími protějšky.
(66)
Řečeno konkrétněji, kapitálovou strukturu lze posuzovat z hlediska míry solventnosti, tj. poměru účetního kapitálu k celkové rozvaze. Společnost PriceWaterhouse Coopers (finanční poradenská společnost Dánska) dokládá, že průměrná (mediánová) míra solventnosti protějšků TV2 je přibližně […] % ([…] % na konci roku 2009) (54). Průměrná míra solventnosti protějšků TV2 je výrazně nižší než míra solventnosti, která se u TV2 předpokládá na konci restrukturalizačního období. Po prodeji přenosové sítě dosahuje míra solventnosti TV2 na konci roku 2010 výše […] %. Předpokládá se, že na konci roku 2011 dosáhne výše […] % a na konci roku 2012 výše […] %. Podle posledních prognóz předložených TV2 by čistá míra zadlužení (čistý úročený dluh na EBITDA) měla dosáhnout […] na konci roku 2010, […] na konci roku 2011 a […] v roce 2012. Průměrné (mediánové) čisté zadlužení v poměru k vlastnímu kapitálu dosáhlo na konci roku 2009 výše […] ([…] u vzorku protějšků TV2) (55).
4. Dopad nových finančních parametrů na oznámený plán restrukturalizace
(67)
Dánsko potvrdilo, že žádné ze tří původně navržených opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace nebylo nikdy provedeno, ale že v souladu s povinností pozastavení stanovenou v článku 3 nařízení (ES) č. 659/1999 čekalo na rozhodnutí Komise (56). Vzhledem k poslednímu vývoji zůstávají v rámci současné podoby plánu restrukturalizace relevantní pouze půjčka a úvěrová facilita (57). Oznámené opatření podpory v podobě navrhnuté záruky ve spojení s prodejem přenosové sítě přestalo být relevantní a funkční (58), protože prodej proběhl úspěšně i bez vystavení záruky (59). Mezitím existuje pouze dočasná úvěrová facilita.
Vzhledem ke zlepšené finanční pozici TV2 po prodeji přenosové sítě Dánsko prohlásilo, že lze zrušit všechna opatření podpory za podmínky, že bude schválen plán restrukturalizace (včetně možnosti zavést poplatky pro konečného uživatele) a že Komise přijme rozhodnutí v případech „staré“ státní podpory, které nebude obsahovat žádná dodatečná vrácení státní podpory dánské vládě (60). Při tomto scénáři TV2 tvrdí, že bude mít zajištěno dostatečné financování až do roku 2012, kdy bude zavedeno předplatné na hlavní kanál (61). Plán restrukturalizace jako takový stažen nebyl. Pokud jde o stále existující podporu na záchranu, nemůže z ní v současnosti TV2 čerpat žádné prostředky, protože nejsou splněny její podmínky (potřeba hotovosti potvrzená odborníkem) (62).
(68)
V původním plánu restrukturalizace Dánsko stanovilo závazek, že TV2 nezahájí vysílání žádného nového televizního kanálu. Tento závazek byl později vyjasněn v tom smyslu, že se týká také rozhlasových kanálů, ale dánské orgány zastávají názor, že toto kompenzační opatření by mělo skončit se zrušením všech opatření podpory, protože se domnívají, že tím končí období restrukturalizace (63). Během vyšetřování Komise se dánská vláda rozhodla nabídnout ve veřejné soutěži provozování veřejnoprávního rozhlasového kanálu (64). Cílem tohoto nového rozhlasového kanálu je zavést na dánském rozhlasovém trhu veřejnoprávních programů hospodářskou soutěž, protože tento trh je v současnosti ovládán veřejnoprávní rozhlasovou stanicí DR, jež má téměř 80 % poslechovost. TV2 se původně této veřejné soutěže, ve které bylo možno podat nabídku pouze po ukončení opatření podpory, hodlala zúčastnit. Během vyšetřování ovšem Dánsko potvrdilo, že se TV2 této veřejné soutěže kvůli probíhajícímu vyšetřování Komise nezúčastní (65).
(69)
TV2 prohlašuje, že dokud trvají soudní řízení, jsou jediným odpovídajícím měřítkem pro posouzení finanční situace TV2 v porovnání s jejími konkurenty ukazatele příjmů. TV2 přitom uznává, že míry vlastního kapitálu (jako je míra solventnosti) se stanou smysluplnými pouze v okamžiku, kdy budou vyřešeny nejistoty spojené s obchodním modelem a právními spory (66). Dánská vláda vyjádřila svůj záměr v tom smyslu, že by nemělo dojít k překapitalizování TV2, a je připravena zavést opatření, aby se zajistilo, že tento cíl bude po zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem v roce 2012 splněn. Dánská vláda jako vlastník TV2 zajistí, že po zavedení uživatelských poplatků a normalizaci finanční situace bude kapitálová struktura TV2 v souladu s běžnými tržními podmínkami.
(70)
Za tímto účelem se Dánsko zavázalo, že na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 pověří nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od středu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, přijala dánská vláda závazek, že kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 upraví, aby tento stav napravila. Pokud budou zásadní důvody kapitálovou strukturu neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace. Za účelem dosažení restrukturalizace základu kapitálu dánská vláda přistupuje k vyplácení dividend, jež musí schválit valná hromada v dubnu 2013, a ne k navýšení dluhu TV2, čímž uvolňuje rozvahu.
(71)
Dánsko také přislíbilo předložit Komisi tuto analýzu společně s plány vlády jednat v souladu s ní, a to v dostatečném časovém předstihu před zasedáním valné hromady v dubnu 2013.
V. SHRNUTÍ ROZHODNUTÍ KOMISE ZE DNE 2. ČERVENCE 2009 O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(72)
V rozhodnutí zahájit formální vyšetřování Komise shledala, že oznámené půjčky a záruka v rámci plánu restrukturalizace představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 1 SFEU), a přezkoumala slučitelnost plánu restrukturalizace podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES (nyní čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU) ve spojení s pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (67). Komise přitom vyzvala k podání připomínek k otázce, zda uplatnění článku 87 Smlouvy o ES (článku 107 SFEU) nebude bránit provedení úkolu veřejné služby v oblasti vysílání, jímž byla TV2 pověřena.
(73)
Komise vyjádřila pochyby o slučitelnosti oznámeného plánu restrukturalizace v následujících ohledech:
-
Zatímco Komise prozatím uznala, že se u TV2 Danmark A/S jedná o podnik v obtížích ve smyslu pokynů, vyzvala k podání připomínek vzhledem k tomu, že konkurenti TV2 zdůrazňovali, že potíže s peněžními toky si TV2 způsobila sama, že jsou snadno řešitelné a nemají vliv na zásadní životaschopnost společnosti. Konkurenti také tvrdili, že TV2 byla v roce 2008 zisková.
-
Při zohlednění skutečnosti, že plán restrukturalizace musí zahrnovat ukončení činností, jež by ze strukturálního hlediska zůstaly ztrátové i po restrukturalizaci (68), si Komise k tomu položila otázku, zda opatření obsažená v plánu restrukturalizace jsou schopna učinit z TV2 ziskovou a soběstačnou společnost. Komise nebyla schopna potvrdit platnost obecných tržních předpokladů, na kterých byl plán postaven (např. vývoj na reklamním trhu, růst HDP, zachování podílů TV2 na sledovanosti).
-
Vzhledem k hospodářské situaci, ve které byl plán restrukturalizace zahájen, vyvolalo jeho dlouhé trvání otázky.
-
Protože by úspěšné provedení finančních a provozních restrukturalizačních opatření zahrnutých do plánu restrukturalizace na období 2010-2011 mohlo vést k tomu, že by se zavedení uživatelských poplatků za sledování kanálu TV2 ukázalo jako zbytečné pro zajištění dlouhodobé životaschopnosti společnosti TV2 Danmark A/S, a protože neexistovalo žádné posouzení dopadů těchto poplatků na hospodářskou soutěž, vyvstala otázka, zda je automatické zavedení těchto poplatků v roce 2012, o kterém již bylo rozhodnuto, přiměřené.
-
Komise vyjádřila obavy, zda je jediné kompenzační opatření spočívající v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů úměrné podpoře, velikosti a relativnímu významu společnosti TV2 Danmark A/S na trzích, na nichž vyvíjí činnost (69).
-
Komise si položila otázku, zda by podpora nemohla být vedle přispění k nákladům na restrukturalizaci použita na financování agresivního tržního chování.
VI. SHRNUTÍ NÁZORŮ DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
(74)
Je nutno poznamenat, že v následujícím shrnutí připomínek Dánska a třetích stran nejsou převzaty žádné připomínky, které se týkají provozování systému „výlučné karty TV2“, protože tato část plánu restrukturalizace nebude prováděna.
(75)
Dánské orgány tvrdí, že TV2 je podnikem v obtížích, jak dokládá zpráva společnosti PriceWaterhouse Coopers (70), jež byla později aktualizována (71). Na tomto názoru trvaly i v reakci na připomínky třetích stran (72).
(76)
Podle zprávy společnosti PriceWaterhouse Coopers, jež byla vypracována krátce před oznámením restrukturalizace, se společnost TV2 nemůže vzchopit prostřednictvím vlastních prostředků nebo pomocí tržního financování. Dánsko také tvrdí, že plán restrukturalizace předložený Komisi vychází z realistických předpokladů a scénářů a přitom prokazuje, že bude obnovena dlouhodobá životaschopnost společnosti. Situace na trhu s reklamou se přesto vzhledem k základnímu scénáři plánu restrukturalizace zhoršila. Trh s reklamou v první polovině roku 2009 zaznamenal pokles o 19 % a příjmy TV2 z reklamy se v roce 2009 propadly o 24 %. Restrukturalizační opatření budou prováděna co možná nejdříve, s výjimkou zavedení uživatelských poplatků, u nichž provozní a technické obtíže vyžadují, aby se odložily na rok 2012. Dánsko v pozdějším podání, jež opět vycházelo z prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers, tvrdilo, že od původního plánu restrukturalizace se výhledy ve skutečnosti zhoršily a že hrubý hospodářský výsledek TV2 (EBIT) byl v roce 2009 o […] milionů DKK nižší, než se v plánu restrukturalizace počítalo (73). Dánsko také zdůrazňuje a dokládá prohlášeními různých bank, že společnost není schopna získat vnější financování, protože banky mají pochyby o obchodním modelu hlavního kanálu, kriticky se staví k cyklickým příjmům z reklamy coby zdrojům příjmů a nahlížejí na nejistoty pramenící z probíhajících soudních řízení jako na problematické.
(77)
Provozní a finanční restrukturalizační opatření jsou analyzována jako maximum, jež může být podniknuto, aniž by došlo k ohrožení kvality programů na veřejnoprávním kanálu TV2. Opatření donutí TV2 k lepšímu nakládání se svými aktivy, a omezí tak podporu na nejnižší nutnou úroveň.
(78)
Protože se prodej přenosové sítě ukázal jako úspěšnější, než se předpokládalo, vláda později ujistila, že všechna opatření podpory mohou být zrušena a nebudou prováděna, jakmile Komise schválí plán restrukturalizace a probíhající záležitost státní podpory ze dne 19. května 2004 bude vyřešena bez vracení vyšších částek (74).
(79)
Poplatky uživatelů, které nepředstavují státní podporu, poskytují stabilnější provozní příjem a uklidní banky, pokud jde o obchodní model TV2. Výsledkem restrukturalizace bude, že se rozpětí hrubého hospodářského výsledku (EBIT) společnosti jako celku bude údajně pohybovat mezi […] a […] %, což jí umožní fungovat ze svých vlastních prostředků.
(80)
Ačkoliv je nemožné předvídat změny v cenách a ve složení balíčků distributorů, zavedení uživatelských poplatků ve prospěch TV2 by nemělo vést k nepřímému financování ze strany konkurentů TV2 nebo k omezení jejich kapacit. Toto nové financování je považováno za změnu ve výchozích podmínkách dlouhodobého financování, které postaví TV2 na stejnou úroveň s jejími soukromými konkurenty (75).
(81)
Dánské orgány nakonec tvrdí, že navrhované kompenzační opatření, jež spočívá v pozastavení zahájení vysílání nových televizních kanálů (a nyní také rozhlasových kanálů), představuje ze strany TV2 Danmark A/S skutečnou oběť kvůli jejímu zájmu na strategii diversifikace za účelem udržení svého celkového podílu na trhu, vzniklým ztrátám příjmu a výhodě průkopníka, kterou to poskytuje konkurentům, kteří v současné době zahajují vysílání nových kanálů a budou tak činit i nadále. Dánsko později vyjádřilo názor, že toto opatření by mělo skončit v okamžiku, kdy budou zrušena všechna opatření podpory, tj. v den přijetí tohoto rozhodnutí.
(82)
Pokud jde o myšlenku navrženou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. změnit schopnost TV2 vysílat prémiový obsah, Dánsko zdůrazňuje, že povinnost veřejné služby TV2 zahrnuje sportovní přenosy, včetně hlavních sportovních událostí, a podporu filmové produkci. Dánsko k tomu tvrdí, že standardní smlouvy předem TV2 znemožňují postoupit práva třetím stranám, což stojí v cestě jejich vydražování.
(83)
Dánsko se domnívá, že restrukturalizace je v souladu s ustanoveními čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Dánsko ale uznává, že podle prognóz společnosti PriceWaterhouse Coopers týkajících se příjmů zůstane provozování hlavního kanálu ztrátové i po konci restrukturalizačního období (76). Dánsko zdůrazňuje, že TV2 je povinna plnit úkoly veřejné služby, při jejichž výkonu nesmí selhat. Tuto zvláštní situaci TV2, která vyplývá z jejího pověření veřejnou službou, je nutno zohlednit při posuzování případu podle pokynů pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nebo podle čl. 106 odst. 2 SFEU. Obchodně by bylo nesmyslné uzavřít veřejnoprávní kanál, protože vytváří významné součinnosti mezi hlavním kanálem a malými, úzce specializovanými kanály.
VII. SHRNUTÍ NÁZORŮ ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN
(84)
Ve svých připomínkách se TV2 nejprve obecně odvolává na to, co považuje za klíčové body při posuzování plánu restrukturalizace.
(85)
TV2 tvrdí, že její hlavní činnost spočívá v rozsáhlých a nákladných povinnostech veřejné služby, které ovládají hlavní kanál podniku. TV2 prohlašuje, že taková činnost v současnosti představuje více než […] % nákladů hlavního kanálu.
(86)
TV2 se odvolává na politické rozhodnutí, které k dnešní situaci vedlo. Dánská vláda a strany, jež podpořily současnou dohodu o mediální politice, se dohodly na tom, že v rámci restrukturalizačního plánu nebude zavedeno vyrovnání z veřejných prostředků za výdaje vzniklé TV2 při plnění jejích závazků veřejné služby. Bylo rozhodnuto zavést pro TV2 udržitelný obchodní model založený na trhu, který zajistí, že podnik bude na příslušných trzích konkurenceschopný bez ohledu na své povinnosti veřejné služby, což je rozhodnutí, které TV2 uvítala. TV2 tvrdí, že v těchto souvislostech je nejdůležitějším prvkem zrušení předchozího zákazu vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu, což vstoupí v platnost dne 1. ledna 2012. TV2 prohlašuje, že podpora nepředstavuje provozní nebo obchodní zvýhodnění, ale pouze zajišťuje, že TV2 bude schopna využívat finančních možností, ke kterým mají přístup její konkurenti. TV2 tvrdí, že na její hlavní kanál nelze nahlížet izolovaně, protože jak hlavní kanál, tak úzce specializované kanály vytvářejí základ finančního výsledku skupiny. TV2 nemůže v žádném případě při plnění svých úkolů veřejné služby selhat, což by mělo být při uplatňování pokynů nebo čl. 106 odst. 2 SFEU uznáno.
(87)
TV2 poznamenává, že bez ohledu na skutečnost, že na dánském trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení, je konkurence na tomto trhu silná a vyznačuje se přítomností finančně silných nadnárodních skupin. TV2 také prohlašuje, že jejím hlavním konkurentům nic při vstupu na trh nebrání, protože na dánském televizním trhu zahájila vysílání řada nových kanálů (např. SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) a Canal 9 (Bonnier)).
(88)
V souvislosti se stavem hospodářské soutěže na dánském televizním trhu TV2 navíc tvrdí, že zažila výrazné snížení jak podílu na trhu, tak sledovanosti (77), které […], mezi jiným kvůli ukončení analogového vysílání v listopadu roku 2009. TV2 také tvrdí, že zákaz zahajovat vysílání nových televizních kanálů až do roku 2012 dále sníží její konkurenceschopnost, a tak podnik oslabí.
(89)
Pokud jde o trh placené televize, TV2 zdůrazňuje, že skupina na tomto trhu dominantní postavení nemá, přičemž poznamenává, že jediným hlavním dánským komerčním televizním kanálem, který na tomto trhu nepůsobí, je právě veřejnoprávní kanál TV2. TV2 k tomu odhaduje, že v současné době mají malé, úzce specializované kanály na trhu placené televize podíl ve výši přibližně […] %, a očekává, že celkový podíl stanice na trhu dosáhne okolo […] až […] %, jakmile TV2 začne v roce 2012 vybírat uživatelské poplatky za sledování hlavního veřejnoprávního kanálu.
(90)
TV2 zdůrazňuje, že nebyla schopna získat od bank žádnou půjčku a že měla dokonce potíže se zastavením svého majetku v Kvaegtorvet. Zdůrazňuje také, že nejistota vyplývající mimo jiné z neuzavřených případů státní podpory odrazovala banky od poskytnutí nezbytného financování. TV2 se domnívá, že délka plánu restrukturalizace je přiměřená, a zdůrazňuje, že zlepšení její finanční situace bude mít dopad pouze na její čerpání úvěrové facility a ne na její obchodní model, který by měl zajistit střednědobou a dlouhodobou ziskovost TV2.
(91)
TV2 tvrdí, že zavedení poplatků pro konečné uživatele u hlavního veřejnoprávního kanálu neznamená státní podporu, ale spíše poskytuje kanálu stejné možnosti jako v případě jejích konkurentů při používání nejběžnějších tržních prostředků při působení na trhu, což konkrétně znamená nechat platit uživatele, kteří se rozhodnou využít jejích služeb. Narušení hospodářské soutěže lze řešit uplatněním článku 101 nebo článku 102 SFEU. Podle TV2 neznamená poplatek konečného uživatele jako jeden z prvků plánu restrukturalizace žádné narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích. TV2 v tomto ohledu tvrdí, že plán zajistí, aby skupina TV2, a především hlavní veřejnoprávní kanál, měla až do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem dostatečnou likviditu. TV2 také prohlašuje, že z hlediska právních předpisů o státní podpoře představuje zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem lepší řešení než případné opětovné zavedení netržního financování jako vyrovnání za veřejnou službu.
(92)
TV2 klade důraz na skutečnost, že zákaz spouštění nových kanálů pro ni představuje skutečnou oběť. Zdůrazňuje, že přechodem na digitální televizi a prodejem své sítě přišla o dosavadní výhodu, kterou měla ze spoluvlastnictví sítě. Jako odpověď na otázku vznesenou v rozhodnutí o zahájení řízení, tj. zda by se měl zohlednit prodej některých programů třetím stranám nebo omezení v oblasti vysílání (např. u sportu), TV2 uvádí, že standardní smlouvy TV2 zabraňují postupovat práva třetím stranám. Dánská filmová tvorba a sport jsou součástí veřejnoprávního programu TV2.
(93)
Společnost SBS nevidí důvod, proč by řada případně špatných manažerských rozhodnutí měla vést ke změně finančního modelu se značně rušivými dopady na hospodářskou soutěž. SBS zdůrazňuje, že při ponechání neúspěšných investic stranou dosahovala TV2 v období 2004-2008 kladných výsledků a na trhu televizní reklamy zaujímá dominantní postavení. Společnost dále zastává názor, že plán restrukturalizace přesahuje nezbytně nutnou míru. Čistá současná hodnota práva vybírat poplatky od konečných uživatelů výrazně přesahuje odhadovaný optimální kapitál, jak je stanoven v rozhodnutí o rekapitalizaci. SBS také zdůrazňuje, že do posouzení dopadu plánu restrukturalizace by se měla zahrnout podpora poskytovaná regionálním televizním stanicím v podobě koncesionářských poplatků, které představují celkovou roční částku ve výši 400 milionů DKK.
(94)
SBS tvrdí, že podle pokynů pro restrukturalizaci není TV2 a ani žádná z jejích dceřiných společností způsobilá pro podporu. V tomto ohledu SBS zdůrazňuje, že TV2 Denmark vykázala ve své výroční zprávě za první polovinu roku 2009 čistý vlastní kapitál ve výši 644,9 milionu DKK a že společnost nesplňuje kritéria pro úpadkové řízení. Všechny ztráty vyplývající z plnění závazků veřejné služby by se měly analyzovat podle čl. 106 odst. 2 SFEU, který dánská vláda nezmínila.
(95)
SBS tvrdí, že je nutno řádně posoudit rozdělení nákladů mezi různé části skupiny TV2, a to zejména proto, že náklady úzce specializovaných kanálů jsou ve srovnání s náklady konkurentů velmi nízké. Hlavní kanál byl považován za samostatný subjekt, který lze dovést k ziskovosti vlastními standardy stanovení cen.
(96)
SBS trvá na tom, že TV2 Group byla v období 2004-2008 zisková, pokud se při výpočtu odhlédne od nyní ukončených ztrátových činností, jako bylo provozování TV2 Radio, a od dopadu rozhodnutí Komise o vrácení. V každém případě se TV2 ziskovou stát mohla, a to např. snížením nákladů.
(97)
SBS se dále kriticky staví k analýze trhu předložené Dánskem. SBS vyjadřuje nesouhlas zejména s výhledem pro reklamní trh, u nějž sama od roku 2010 počítá s růstem (78).
(98)
SBS prohlašuje, že plán restrukturalizace, pokud by měl být již vůbec schválen, by měl být omezen na dobu nezbytnou na prodej aktiv kvůli vyřešení otázky likvidity.
(99)
SBS prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem bude mít v praxi stejný důsledek jako zvýšení koncesionářských poplatků a že by se mělo označit v souladu s věcí C-206/06 Essent Netwerk Noord BV za státní podporu. V tomto případě existují důležité odlišnosti od věci C-345/02 (Pearle), protože opatření bylo zavedeno pouze z podnětu Dánska a TV2 a protože uživatelské poplatky nejsou vyhrazeny k specifickým účelům, které si divák vybral.
(100)
SBS klade důraz na to, aby se poplatky hrazené konečným uživatelem analyzovaly v rámci podpory na restrukturalizaci. Dohoda o zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem pravděpodobně ovlivní tržní chování TV2 a příslušných třetích stran, jako jsou banky, a to ode dne schválení plánu restrukturalizace, a nikoliv ode dne uplatnění poplatků hrazených konečným uživatelem. SBS se dále staví kriticky ke skutečnosti, že pro výši poplatků hrazených konečným uživatelem, které TV2 může uložit, neexistuje žádný strop a ani žádné podmínky pro jejich použití. Poplatky hrazené končeným uživatelem tak mohou být použity na financování komerčních činností.
(101)
SBS dále prohlašuje, že zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem nelze skloubit s pojetím veřejné služby. Znamená to, že podporu na restrukturalizaci jako takovou nelze odůvodnit podle čl. 106 odst. 2 SFEU, dokud nebude upuštěno od plánů na uživatelské poplatky. SBS také prohlašuje, že protisoutěžní důsledky uživatelských poplatků jsou zřejmé, že mohou vést zejména k tomu, že někteří provozovatelé televizního vysílání budou muset odejít z trhu, a že také umožní TV2 investovat ještě agresivnějším způsobem do nového obsahu. To není v pořádku už z toho důvodu, že TV2 je výjimečná v tom, že na reklamním trhu zaujímá dominantní postavení.
(102)
SBS tvrdí, že jsou nutná dostatečně striktní kompenzační opatření. Navrhuje proto, že by zaprvé nemělo být TV2 povoleno zavedení uživatelských poplatků. Zadruhé by měla být zavedena veřejná soutěž, aby se zajistily adekvátnější ceny při vnitřním převodu programů, které TV2 prodává svým dceřiným společnostem. Zatřetí by regionální stanice TV2 mohly být převedeny společnosti Danmarks Radio (DR), protože regionální stanice dostávají státní podporu ve značné výši a protože domácnosti, které platí koncesionářské poplatky a zároveň také přijímají placenou televizi, by tak za regionální stanice TV2 platily dvakrát. Začtvrté by se po TV2 mělo požadovat nejenom, aby nezahajovala vysílání nových komerčních kanálů, ale také, aby prodala alespoň některé z existujících kanálů. Konečně by TV2 měla být přinucena, aby umožnila na své síti vysílání reklamy od konkurenčních provozovatelů televizního vysílání.
(103)
SBS také navrhuje, že by se měly zavést určité záruky, jež by se zajistily, že TV2 nepoužívá podporu a/nebo uživatelské poplatky k narušení hospodářské soutěže. Zaprvé by se Dánsku nemělo umožnit uplatňování diskriminačních uživatelských poplatků. Zadruhé by se TV2 nemělo umožnit vázat na distribučním trhu do jednoho balíčku hlavní kanál s dalšími kanály a TV2 by měla být povinna poskytovat TV2 jako samostatný kanál. Zatřetí by se TV2 mělo zabránit, aby podporu nebo uživatelské poplatky používala na jinou činnost než na provozování hlavního kanálu a aby na reklamním trhu uplatňovala cenový dumping. Začtvrté by TV2 měla být povinna se zavázat, že nebude používat netransparentní slevy.
(104)
Společnost Viasat tvrdí, že se u TV2 nejedná o podnik v obtížích, a zdůrazňuje zejména její zisk v roce 2008. Tvrdí, že TV2 by se v budoucnu stala ziskovou a odvolává se mimo jiné na zisk TV2 v první polovině roku 2009 (který předjímal zisk před zdaněním ve výši 249 milionů DKK). Vzhledem k pozdější informaci o tom, že TV2 vykázala ve skutečnosti v roce 2009 ztrátu, se Viasat domnívá, že je nutno tuto mírnou ztrátu spojovat s celkovým poklesem na reklamním trhu, který ve srovnání s rokem 2008 klesl o 18,7 %. Dokládá, že TV2 nyní dokázala přizpůsobit své náklady současnému obchodnímu a finančnímu prostředí. Pokud jde o ztráty v roce 2007, Viasat zdůrazňuje, že za ně může hlavně TV2 Radio, které bylo následně prodáno. TV2 v roce 2008 na rozdíl od většiny podniků nezaznamenala pokles obratu a vždy dokázala zvyšovat své zisky před zdaněním.
(105)
Viasat tvrdí, že neexistuje žádný důkaz o potřebě krátkodobých peněžních toků. TV2 naopak nedávno vydala značnou částku na zakoupení nových filmů a také zaznamenala růst nákladů, což podle Viasat způsobilo navýšení její zásoby programů, růst nákladů v oblasti filmů pro široké publikum a neúměrně vysoké investice do nákladné dánské filmové produkce (79).
(106)
Viasat klade podrobnějším způsobem důraz na skutečnost, že ačkoliv je značná část úročeného dluhu TV2 stále krátkodobá, nepředstavuje to problém, dokud ho TV2 dokáže financovat. Finanční náklady TV2 klesly v roce 2009 ze 49,2 milionu DKK na 19 milionů DKK. TV2 vydala také značné finanční prostředky na zakoupení nových obsahů. K záporným peněžním tokům v období 2006-2008 došlo převážně kvůli neobvykle rozsáhlé investiční činnosti a ne kvůli nákladům spojeným s provozní činností TV2. Záporné peněžní toky by proto šlo odstranit odložením nebo omezením investic. Stejně tak byla důvodem nárůstu zadlužení TV2 skutečnost, že společnost v období 2006-2008 výrazně investovala.
(107)
Viasat také zdůrazňuje, že úroková zátěž zřejmě od roku 2008 klesla. Viasat si také klade otázku, zda má TV2 opravdu potíže se získáním půjček, protože zřejmě usiluje o půjčky pouze u banky Danske Bank. Navíc k tomu došlo v době, kdy získat půjčku bylo obtížnější než dnes.
(108)
Pokud jde o vnější faktory, Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 % za rok, jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení řízení. Viasat zejména uvádí, že výhledy ohledně růstu reklamního trhu vypracované společností PriceWaterhouse Coopers, na kterých staví dánská vláda, jsou značně zdrženlivější než výhledy vypracované jinými subjekty, a to zejména výhledy připravené podniky, které na trhu působí. Ve svých připomínkách k rozhodnutí o zahájení řízení Viasat předkládá své vlastní výhledy pro skupinu TV2 na období 2009-2019 (zpráva společnosti Audon Partners), které dokládají, že TV2 nebude v krátkodobém či střednědobém horizontu nucena k ukončení činnosti.
(109)
Pokud jde o ziskovost veřejnoprávního kanálu, Viasat zdůrazňuje, že činnost TV2 Group sestává z takových synergií, že je nemožné zvažovat ziskovost každé činnosti osamoceně. Hlavní kanál by proto neměl být posuzován samostatně. Bez ohledu na tuto skutečnost je stanovení cen za převod programů mezi TV2 a úzce specializovanými kanály vadné, protože ceny jsou výrazně nižší než náklady. Viasat předkládá výpočty ziskovosti, ve kterých jsou náklady rozděleny podle obratu kanálů. Viasat rovněž prohlašuje, že při srovnání s výkonností srovnatelných mediálních společností svědčí finanční výkonnost úzce specializovaných kanálů silně o tom, že se ve skupině TV2 na segmentované podávání zpráv zřejmě příliš nehledí. Viasat konečně poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů s výjimkou sportovních událostí, např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál. Viasat se také obává, že by podpora mohla být využita pro agresivní chování na trhu, a prohlašuje, že TV2 v minulosti investovala do nákupu hraných seriálů a nabízela přitom vyšší ceny než konkurenti, zvyšovala ceny za zprávy TV2 a poskytovala slevy.
(110)
Pokud by Komise dospěla k závěru, že podpora je nutná, měla by tato podpora být zaměřena spíše na okamžitý problém, tj. peněžní tok, než na provoz. Znamená to, že by TV2 nemělo být povoleno, aby se stala placeným televizním kanálem, protože by stačilo poskytnout jí úvěrovou facilitu. Zavedení uživatelských poplatků by nadto TV2 poskytlo finanční prostředky, se kterými by mohla pokračovat v nepatřičném chování na reklamním trhu s rizikem, že z tohoto trhu odstraní konkurenty. Viasat také klade otázku, zda je plán v souladu se závazkem TV2 v oblasti univerzální veřejné služby.
(111)
Viasat v první řadě zdůrazňuje protisoutěžní dopad uživatelských poplatků, protože tyto poplatky vytlačí programy ostatních provozovatelů vysílání do dražších programových balíčků, což povede ke ztrátám jejich příjmů z předplatného a reklamy.
(112)
Viasat tvrdí, že navrhovaná kompenzační opatření nejsou ve skutečnosti žádnou obětí, protože pro další kanály již stejně není žádný prostor. Jak je uvedeno výše, Viasat poznamenává, že TV2 by mohla dražit právo na přenos svých nejpřitažlivějších programů (s výjimkou sportovních událostí), např. divadelních her, filmů a dokumentárních filmů, aby podpořila vytváření zisků pro hlavní kanál.
(113)
Viasat konečně také prohlašuje, že není pravděpodobné, že by se dánská vláda mohla dovolávat čl. 106 odst. 2.
(114)
Společnost Boxer prohlašuje, že zavedení uživatelských poplatků by částečně vyřešilo současný protisoutěžní stav, kdy Boxer na rozdíl od jakéhokoliv jiného poskytovatele platformy nemůže obchodně využívat skutečnost, že vysílá TV2. Boxer navrhuje, že by stanovení ceny za příjem TV2 mělo být kontrolováno buď politickými orgány nebo orgány na ochranu hospodářské soutěže.
(115)
Pokud jde o podporu na restrukturalizaci, některé strany kladou otázku, zda je TV2 skutečně v obtížích (ASK) a zda nejsou kompenzační opatření při nasyceném trhu příliš nedostatečná (FDA). Některé strany ale prohlašují, že o uživatelských poplatcích by bylo možno uvažovat, pokud je společnost v obtížích (DI, TDC). Některé považují období restrukturalizace za příliš dlouhé (Discovery). Jiné prohlašují, že zavedení uživatelských poplatků by nemělo být povoleno, pokud bude TV2 v roce 2012 hospodářsky stabilní společností.
(116)
K poplatkům hrazeným konečným uživatelem: některé strany (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) jsou názoru, že uživatelské poplatky povedou k tomu, že malé kanály budou vytlačeny ze stávajících balíčků placené televize, nebo k tomu, že zákazníci budou muset platit více.
(117)
Některé strany považují poplatek hrazený konečným uživatelem ve výši 25 DKK za příliš vysoký (FDA, TDC). FDA se také domnívá, že odvádění takových uživatelských poplatků není slučitelné s úlohou TV2 jako veřejnoprávní televizní společnosti.
VIII. POSOUZENÍ PODLE PŘEDPISŮ O STÁTNÍ PODPOŘE
1. Rozsah posouzení
(118)
Jak dokládá podání Dánska, nebyl oznámený plán restrukturalizace stažen. Dánsko prohlašuje, že opatření podpory nejsou nutná a že všechna opatření podpory budou zrušena, jakmile bude schválen plán restrukturalizace včetně poplatků hrazených konečným uživatelem a po TV2 se nebudou požadovat dodatečné platby vyplývající ze dvou předchozích rozhodnutí Komise, která se týkají TV2 (80). Jinými slovy, Komise dosud neobdržela od Dánska bezpodmínečné potvrzení, že tato opatření nejsou nadále součástí plánu restrukturalizace, a nespadají tak nadále do rámce formálního vyšetřování vedeného Komisí.
(119)
Jedinou výjimku představuje navrhovaná záruka při prodeji přenosové sítě, která nebude konkretizována, protože k prodeji již došlo, a záruka proto není nadále pro tento případ relevantní. Komise nadále nepovažuje toto opatření za opatření, které musí být oznámeno.
(120)
V následující části bude Komise proto nadále posuzovat zbývající oznámená opatření (půjčku, dočasnou úvěrovou facilitu a úvěrovou facilitu na restrukturalizaci) a úvěrovou facilitu na základě povolení podpory na záchranu, která zůstává v platnosti.
2. Existence státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU
(121)
V čl. 107 odst. 1 SFEU stojí:
„Podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“.
(122)
Aby byl čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno, aby opatření podpory bylo přičitatelné státu, bylo poskytnuto ze státních prostředků, ovlivňovalo obchod mezi členskými státy a narušovalo hospodářskou soutěž na společném trhu tím, že by poskytovalo některým podnikům selektivní hospodářské zvýhodnění. Uplatnění těchto podmínek na tento konkrétní případ je zkoumáno níže.
2.1 Státní prostředky
(123)
Podřízená půjčka a dočasné úvěrové facility v rámci původní podpory na záchranu a v rámci plánu restrukturalizace (81) zahrnují finanční prostředky uvolněné vládou se souhlasem dánského parlamentu Folketinget ze souhrnného rozpočtu Dánska, a představují tak státní prostředky.
(124)
Dánsko tvrdí, že úroková míra a poplatky odpovídají úrokové míře a poplatkům uplatňovaným na trhu v případě zdravých podniků. Uplatněním stejných podmínek na podnik v obtížích, jako je TV2, se Dánsko zříká státních prostředků. Důvodem tohoto tvrzení je skutečnost, že soukromý věřitel by zohlednil finanční potíže TV2 a buď by půjčku nebo úvěrovou facilitu vůbec neposkytl, nebo by tak učinil s úroky vyššími než v případě zdravých společností.
(125)
Komise shledává, že právo poskytnuté TV2 účtovat si od roku 2012 poplatky hrazené konečným uživatelem nepředstavují státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Poplatky hrazené konečným uživatelem jsou soukromého původu (82) a jsou placeny přímo distributorovi jako odměna za možnost sledovat kanál TV2. TV2 musí vstoupit do běžných obchodních jednání s distributorem, aby byl její kanál zahrnut do digitálního balíčku, a dohodnout se na přijatelné odměně. Neexistuje žádné právní ustanovení, které by distributora nutilo zahrnout hlavní kanál TV2 do svého balíčku, protože povinnost ve veřejném zájmu („must-carry“) stanovená v článku 6 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání bude zrušena ihned po zavedení systému poplatků hrazených konečným uživatelem. Dánská vláda nemá nad poplatky hrazenými konečným uživatelem nebo jejich výší žádnou stálou kontrolu a nemůže jimi ani disponovat (83). Vláda není zapojena do stanovení cen, jež zůstává obchodním rozhodnutím TV2, poplatky pro TV2 nevybírá a ani je žádným způsobem nekontroluje či jimi nedisponuje.
(126)
Uživatelské poplatky nelze stavět na rovinu s účtováním koncesionářského poplatku, jak to požaduje SBS. SBS tvrdí, že uživatelské poplatky budou mít ve skutečnosti pro domácnosti stejný důsledek jako zvýšení koncesionářského poplatku, protože provozní balíčky distributorů budou vždy obsahovat TV2 Danmark. Tento vynucený prvek spolu se skutečností, že uživatelské poplatky lze změnit pouze změnou právních předpisů (84), by měl stačit k tomu, aby poplatky představovaly státní podporu (85). V tomto ohledu uvádí SBS judikaturu Soudního dvora ve věci Essent Netwerks (86).
(127)
Na rozdíl od předchozího systému koncesionářských poplatků v Dánsku, který Komise skutečně považovala za státní podporu (87), nejsou koneční uživatelé povinni hradit poplatky ze zákona, ale platí odměnu jako součást smluvního svazku, do kterého vstupují dobrovolně. Poplatky také nevybírá žádný veřejný subjekt, jak tomu bylo v případě koncesionářských poplatků, ale soukromý provozovatel Boxer a další soukromí distributoři na jiných platformách. V případech, kdy uživatelé poplatky neplatí, není stát zapojen do žádného vynucovacího opatření a distributor musí úhradu vymáhat občanskoprávní žalobou.
(128)
Skutečnost, že TV2 má právo účtovat si předplatné na základě změny koncese provedené ministerstvem kultury, nestačí k závěru, že jsou zapojeny státní prostředky. Nejedná se o případ státního zásahu, který by vedl ke ztrátě státních prostředků. V tomto ohledu není odkaz SBS na věc Essent Netwerks relevantní. Bod 73 uvedeného rozsudku stanoví rozdíl mezi situací ve věci Essent a ve věci Pearle (88) tím, že uvádí, že v prvním případě byl dotčený poplatek součástí politiky definované státními orgány. Aby Soudní dvůr věci odlišil, odvolává se ve věci Essent na zavedení poplatku zákonodárcem, ale neříká, že každý státní zásah pomocí právních předpisů vede automaticky k zapojení státních prostředků. To jasně vyplývá ze samotného uvedeného rozsudku ve věci Essent, protože bod 75 tohoto rozsudku dále odlišuje tento případ od věci Preussen Elektra, kde neexistoval žádný právní akt (a ve které nebyla shledána existence žádné státní podpory), který by stanovil dodavatelům elektřiny povinnost vykupovat elektřinu vyrobenou z obnovitelných zdrojů energie v jejich oblasti zásobování za minimální stanovené ceny. Soudní dvůr ve věci Essent stanoví, že dotčené podniky nebyly na rozdíl od situace ve věci Preussen Elektra (89) pověřeny, aby „spravovaly státní prostředky“. V dotčeném případě stát TV2 nevyzývá, aby spravovala státní prostředky. Změna v koncesi pouze uskutečňuje již existující právo na dodatečné zdroje příjmů (ohledně právních předpisů viz odd. 38a odst. 2 dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání).
(129)
Komise proto soudí, že poplatky hrazené konečným uživatelem nemají dopad na státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
2.2 Selektivní zvýhodnění
(130)
Příslušné státní prostředky poskytují TV2 hospodářské zvýhodnění v tom smyslu, že stejné finanční nástroje poskytnuté za tržních podmínek by znamenaly vyšší náklady na půjčku nebo vyšší poplatky, pokud by tržní subjekty vůbec souhlasily s poskytnutím dalších finančních prostředků příjemci v plánované výši. Podle podkladů předložených Dánskem k tomu žádný z nich nebyl ochoten.
2.3 Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu
(131)
Uvedené prostředky umožní TV2 další působení na trzích, na nichž v současnosti působí. Tyto trhy zahrnují trh(y) prodeje a nákupu vysílacích práv, trh(y) služeb placené televize a trh televizní reklamy v Dánsku. Na těchto trzích si TV2 konkuruje s ostatními provozovateli televizního vysílání, jako jsou mimo jiné společnosti SBS nebo Viasat. Vyplývá z toho, že dotčená podpora tím, že upřednostňuje TV2, narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na těchto trzích.
(132)
Na dotčených trzích, jako je trh nákupu a prodeje vysílacích práv a trh televizní reklamy pro výrobky z jiných členských států, které mají být prodávány v Dánsku, probíhá obchod mezi členskými státy (90). Někteří konkurenti společnosti TV2 Danmark A/S nadto vysílají své programy ze Spojeného království a/nebo mají dceřiné společnosti zapsané v obchodních rejstřících jiných členských států a plánovaná podpora může ovlivnit jejich rozhodnutí zůstat nebo zvýšit činnost na dánském trhu. Dotčená státní podpora proto ovlivňuje nebo může ovlivnit systém obchodu mezi členskými státy.
(133)
Protože je čl. 107 odst. 1 SFEU použitelný, je nutno posoudit restrukturalizační podpůrný balíček z hlediska jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.
3. Povinnost pozastavení (standstill)
(134)
Dánsko dodrželo povinnost pozastavení uvedenou v článku 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (91), protože opatření podpory v rámci plánu restrukturalizace oznámilo a k dnešnímu dni je nezačalo uskutečňovat. Provádění podpory na záchranu povolilo rozhodnutí Komise ze dne 4. srpna 2008.
4. Slučitelnost státní podpory s vnitřním trhem
4.1 Právní základ
(135)
Slučitelnost opatření bude posuzována podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny. Použití čl. 106 odst. 2 SFEU na dotčená opatření v souvislosti s financováním veřejnoprávního televizního vysílání není analyzováno. Zatímco hlavním důvodem finančních obtíží TV2 je provozování veřejnoprávního televizního kanálu a neexistence obchodního modelu se stabilním zdrojem příjmů, nejsou opatření státní podpory omezena na provozování veřejné služby, ale jsou adresována TV2 jako skupině, tj. včetně jejích komerčních činností. Dánské orgány dále podrobně nedoložily, že opatření státní podpory jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 106 odst. 2 SFEU, a Komise neobdržela dostatečné informace k tomu, aby mohla provést posouzení podle čl. 106 odst. 2 SFEU ve spojení se sdělením o vysílání (92).
(136)
Pokyny umožňují poskytnout podporu na záchranu jako dočasnou pomoc podnikům v obtížích čekajícím na vypracování plánu restrukturalizace nebo jako řešení naléhavé krizové situace s likviditou. Podle bodu č. 26 pokynů se lhůta pro ukončení podpory prodlužuje do té doby, dokud Komise o tomto plánu neučiní rozhodnutí. Skutečnost, že podpora na záchranu TV2 se stále provádí, je v souladu s tímto ustanovením, protože TV2 předložila plán restrukturalizace včas.
(137)
Podpora na restrukturalizaci musí být založena na uskutečnitelném a vnitřně provázaném plánu s širokým pokrytím, jehož cílem je obnovit dlouhodobou životaschopnost podniku v přiměřeném časovém rámci. Restrukturalizace obvykle zahrnuje následující prvky: restrukturalizaci všech aspektů fungování společnosti, reorganizaci a racionalizaci činností podniku včetně ukončení ztrátových činností a finanční restrukturalizaci. Restrukturalizace, je-li při ní čerpána státní podpora, se nemůže omezovat na vyrovnání ztrát z minulosti, aniž by se zabývala jejich příčinami. Restrukturalizace musí být dále alespoň částečně financována z vlastních prostředků společnosti. Za účelem omezení rušivých dopadů podpory musí být přijata kompenzační opatření. Komise v následující části prošetří, zda jsou tyto podmínky splněny.
4.2 Způsobilost - podnik v obtížích
(138)
Podle bodu č. 9 pokynů se za podnik v obtížích považuje podnik, který není schopen z vlastních zdrojů nebo finančních prostředků, které získá od vlastníků/akcionářů, zamezit ztrátě, která by jej bez vnějšího zásahu ze strany orgánů veřejné moci téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti. Bod č. 11 pokynů uvádí určitá kritéria, podle nichž je podnik považován za podnik v obtížích, i když není splněna žádná z podmínek stanovených v bodě č. 10 pokynů. Bod č. 11 stanoví, že „podnik v obtížích je v každém případě způsobilý k podpoře pouze v případě, že prokazatelně není schopen se zotavit z vlastních zdrojů ani z prostředků, které získá od svých vlastníků/akcionářů či společníků nebo z tržních zdrojů“.
(139)
Komise dochází k závěru, že v době oznámení plánu restrukturalizace TV2 takovým podnikem v obtížích byla. Dokládají to číselné údaje v rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a ještě zřetelněji to vyplývá z údajů uvedených v 36. až 42. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, které byly předloženy později v lednu 2010 a které vykreslují obrázek společnosti se ztrátami, klesajícím podílem na trhu, rostoucím zadlužením a mimořádně záporným peněžním tokem, a to z důvodů klesajících příjmů z reklamy, neúspěšných investic a rostoucích úroků. I když se později ukázalo, že společnost byla v roce 2008 ve skutečnosti zisková, jak se její konkurenti domnívali (odhad z konce března 2008 stále ukazoval na […] ve výši […] milionů DKK), jednalo se o mírný zisk, který sám o sobě nemění nic na tom, že bez vnějšího financování by společnost nebyla schopna pokračovat v činnosti. Soukromé úvěry, které měla společnost k dispozici, byly krátkodobé a mohly být kdykoliv zrušeny. Společnost měla naléhavou potřebu hotovosti, kterou nemohla vyřešit z vlastních prostředků.
(140)
Nemohla ani získat vnější financování. Existovalo nebezpečí, že krátkodobé úvěrování bude pozastaveno. Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, požádala hlavní financující banka TV2, tj. banka […], v roce 2008 o snížení své půjčky a úvěrových facilit. K doplnění potíží TV2, jež zahrnovaly dokonce zatížení jejích vlastních nemovitostí v Odense hypotékou, předložilo Dánsko doklady o tom, že rovněž další banky odmítly poskytnout TV2 dlouhodobé půjčky (viz 44. bod odůvodnění a násl. tohoto rozhodnutí). Banky poukazovaly na slabé stránky cyklického zdroje příjmů TV2, který byl založen na příjmech za vysílání reklamy a který byl jako obchodní model považován za neudržitelný. Neuzavřená soudní řízení k potížím jen přidala. Výsledkem bylo, že se financování TV2 ve stoupající míře klonilo ke krátkodobým, a tudíž nestabilním závazkům. Jinými slovy, TV2 nebyla ve smyslu bodu č. 11 pokynů schopna zotavit se z tohoto stavu pomocí prostředků, které by se daly získat z tržních zdrojů.
(141)
Podání konkurentů tato zjištění nezpochybňují. Pro úplnost je nutno zmínit, že pokyny nevyžadují, aby společnost byla ve skutečném úpadkovém řízení. Podpora může být naopak za přísných podmínek poskytnuta právě proto, aby se tomu předešlo.
(142)
Pokud jde o tvrzení konkurentů, že TV2 je ziskovou společností nebo by se jí mohla stát, výše uvedené výsledky TV2 ukazují, že společnost vykázala v roce 2008 zisk, ale na rozdíl od domněnky společnosti Viasat v roce 2009 vykázala ztrátu ve výši 27 milionů DKK, což se značně rozchází s odhadem Viasat ohledně zisku ve výši 249 milionů DKK. Zisk za rok 2010 je také odhadován jako značně nižší, než domnívala Viasat. Komise neshledala žádné chyby v metodice používané TV2 a její poradenskou společností PriceWaterhouse Coopers (viz také 41. bod odůvodnění).
(143)
Pokud jde o studii úvěrového ratingu TV2 předloženou společností Viasat a vypracovanou společností Audon Partners (93), podle které TV2 mohla úvěr získat, jednání bank ukazuje zcela jiný obrázek. Analýza k tomu vychází pouze z údajů a předpokladů, které nebyly u TV2 ověřeny. Některé z těchto údajů jsou zcela odtrženy od reality, jak to dokládají číselné údaje za rok 2009 a 2010. Zpráva sama zdůrazňuje, že se nejedná o analýzu v plném rozsahu (protože s TV2 nebyl navázán ze zřejmých důvodů žádný kontakt) a že použitý model je z tohoto důvodu omezený (94).
(144)
Skutečnost, že společnost čerpala z úvěrové facility v rámci podpory na záchranu méně, než by mohla, neznamená, že ji nelze považovat za podnik v obtížích. Bylo by absurdní označit příjemce podpory na záchranu a restrukturalizaci za nezpůsobilého pro podporu, protože se opatření na úsporu nákladů a další opatření plánovaná později v plánu restrukturalizace ukazují jako úspěšná a pomáhají společnosti řešit její finanční potíže při značném využití jejích vlastních zdrojů. To by ovšem mohlo vést k tomu, že v určitém okamžiku přestane být probíhající státní podpora nutná, což bude probráno níže (viz 149. bod odůvodnění). V každém případě byla úvěrová facilita vždy nastavena tak, aby k ní měla společnost přístup jen v případě prokázané potřeby. Bylo tomu tak z důvodu udržení podpory na nezbytně nutné výši a jednání TV2, která se snažila provést restrukturalizaci co možná nejvíce za použití svých vlastních prostředků, je v souladu s tímto požadavkem.
(145)
Dále je nutno zdůraznit, že četná nařčení ze strany Viasat a SBS ohledně toho, že si TV2 svou křehkou finanční situaci způsobila sama špatnými manažerskými rozhodnutími nebo pochybnými investicemi, nejsou z hlediska způsobilosti podle pokynů podstatná, protože pokyny se neptají po příčině finančních potíží příjemce podpory, ale snaží se pouze zjistit, zda je příjemce podpory skutečně podnikem v obtížích.
(146)
Konkurenti rovněž v tomto ohledu tvrdili, že potíže TV2 ve velké míře pocházejí z veřejnoprávního kanálu a že úprava vnitřních nákladů a cen za převod programů mohou tento stav napravit. Komise ale nepovažuje tento argument za relevantní v situaci, kdy je podpora poskytnuta skupině jako takové, a to včetně její komerční činnosti. Komise však podotýká, že TV2 vede oddělené a auditované účetnictví pro veřejnou službu a pro ostatní činnosti a má plně zdokumentovanou a auditovanou politiku stanovení cen za převody programů, která je poměrně jednoduchá, transparentní a snaží se podat přesný obrázek různých činností založených na převodních cenách v tržním smyslu.
(147)
U vnějších faktorů Viasat souhlasí s předpokladem růstu HDP o 1,02 %. U vývoje reklamního trhu zúčastněné strany souhlasí s tím, že příjem TV2 z vysílání reklamy klesl v roce 2008 o 19 %. Viasat a SBS ale nesprávně chápou prognózu Dánska ohledně budoucího vývoje reklamního trhu. Na rozdíl od toho, jak to pochopily, Dánsko neodhadovalo, že reklamní trh bude v období 2009-2013 klesat o 10 % každý rok, ale pouze uvedlo, že očekává, že reklamní trh bude […].
(148)
Pokud jde o tvrzení, že by koncesionářské poplatky poskytované regionálním televizním stanicím měly být zahrnuty do posouzení finanční situace TV2, Komise soudí, že koncesionářské poplatky financují programovou produkci regionálních provozovatelů vysílání a mají význam pouze v tomto spojení. V tomto ohledu Komise poznamenává, že regionální stanice TV2 jsou na TV2 nezávislé a podle dánského zákona o rozhlasovém a televizním vysílání mají své vlastní závazky veřejné služby, za které jsou financovány z koncesionářských poplatků. Pokud jde o tvrzení SBS, že diváci budou za program platit dvakrát, je nutno zdůraznit, že jedna z plateb, a to předplatné na hlavní kanál TV2, vyplývá z volby zákazníka a u ní bylo shledáno, že neobsahuje žádnou státní podporu. V každém případě bylo výše doloženo, že TV2 jako skupina byla podnikem v obtížích, jenž naléhavě potřeboval financování, protože nebyl schopen získat vnější financování od bank. Zahrnovalo to každý možný zisk vyplývající z její povinnosti vysílat tyto programy.
(149)
Tíživá situace TV2 se ovšem prodejem televizní přenosové sítě změnila. TV2 použila výnos z prodeje přenosové sítě na splacení části svého dluhu a jak je zřejmé z číselných údajů uvedených v 62. až 64. bodě odůvodnění, finanční vyhlídky se značně zlepšily. Trendy na reklamním trhu jsou také příznivější (95). TV2 byla schopna splatit státní půjčku, kterou vyčerpala z podpory na záchranu. TV2 sice čeká na výsledek probíhajících řízení ve věcech státní podpory a na schválení plánu restrukturalizace, domnívá se ale, že má zajištěno dostatečné financování až do ledna 2012, kdy vstoupí v platnost předplatné (96).
(150)
Vzhledem k této nové situaci Komise soudí, že TV2 nelze v současnosti nadále považovat za podnik v obtížích. Neexistuje proto potřeba žádného opatření podpory nad rámec schválený tímto rozhodnutím a oznámené a neuskutečněné půjčky a úvěrové facility obsažené v plánu restrukturalizace musí být zrušeny. Ze stejného důvodu musí být ukončena také stávající podpora prováděná v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu.
4.3 Obnova dlouhodobé životaschopnosti
(151)
Podle bodu 34 pokynů musí být poskytnutí podpory podmíněno prováděním plánu restrukturalizace, který musí obnovit životaschopnost společnosti v přiměřené lhůtě. Plán restrukturalizace popisuje okolnosti, které způsobily obtíže společnosti, jako okolnosti, které byly zapříčiněny novými činnostmi, jež se neukázaly jako ziskové, a rostoucí nerentabilností veřejnoprávního kanálu. Podle názoru Komise řeší plán restrukturalizace tyto otázky odpovídajícím způsobem.
(152)
Komise bere na vědomí, že plán restrukturalizace obsahuje finanční a provozní restrukturalizační opatření, která ve spojení se změněným obchodním modelem umožní společnosti stát na vlastních nohou. V tomto ohledu Komise zaprvé zaznamenává, že požadavek obsažený v plánu restrukturalizace ohledně prodeje aktiv vyústil v úspěšný prodej přenosové sítě, který poskytl TV2 dostatečné finanční prostředky na splacení jejího dluhu. TV2 rovněž dne 4. října 2010 splatila podporu čerpanou z facility podpory na záchranu. Společnost sama uvádí, že má dnes dostatečné prostředky na překlenutí období do přijetí poplatků hrazených konečným uživatelem (97). K dlouhodobé životaschopnosti podniku také přispějí další opatření v podobě úspor nákladů (viz 47. a 48. bod odůvodnění).
(153)
Společnost také přestává se ztrátovými činnostmi a v roce 2008 prodala skupině SBS ztrátové provozování své rozhlasové stanice.
(154)
Společnost předpokládá, že vyřeší strukturální potíže, které vedly k jejím potřebám likvidity, tím, že jí bude od ledna 2012 povoleno účtovat si předplatné. Nedostatečná ziskovost veřejnoprávního kanálu je zapříčiněna jeho závislostí na jednom zdroji příjmů v podobě příjmů za vysílání reklamy, které jsou cyklické a citlivé na hospodářský kontext. Dokládají to také reakce bank, které odmítly poskytnout financování kvůli svým obavám ohledně trendů na reklamním trhu a pochybnostem o schopnosti TV2 vytvářet zisk. Nový obchodní model zajistí TV2 stabilnější základ příjmů tím, že si společnost bude účtovat předplatné za sledování svého hlavního kanálu. TV2 odhaduje, že dodatečný příjem z poplatků hrazených konečným uživatelem dosáhne v roce 2012 částky […] milionů DKK. Na rok 2012 také předvídá pro skupinu […]. Komise zaznamenává, že kromě […]druhý zdroj příjmů v podobě poplatků hrazených konečným uživatelem zajistí, že společnost bude méně zranitelná z hlediska poklesů v rámci cyklických činností. Komise zaznamenává, že opatření na dosažení obratu k lepšímu pocházejí z plánu restrukturalizace jako takového a ne z vnějších faktorů.
(155)
Původně oznámená doba trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2012 překlenuje téměř čtyřleté období. Tak dlouhé období bylo zvoleno proto, že dánská vláda byla přesvědčena, že po zavedení nového obchodního modelu a prvních praktických zkušenostech s ním budou banky opět ochotny půjčovat TV2 finanční prostředky, tj. období bylo zvoleno dostatečně dlouhé, aby bylo možno tuto zkušenost získat. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že přijetím tohoto rozhodnutí bude veškerá podpora zrušena (viz výše), se dánská vláda nyní domnívá, že by se zrušením všech opatření podpory mělo být ukončeno také období restrukturalizace.
(156)
Komise zastává jiný názor. Podle pokynů má restrukturalizace vyústit v návrat společnosti k dlouhodobé životaschopnosti. Komise se domnívá, že období restrukturalizace trvá až do okamžiku, dokud společnost neprovede všechna restrukturalizační opatření, jež takovou dlouhodobou životaschopnost zajišťují. I když všechna opatření státní podpory budou přijetím tohoto rozhodnutí okamžitě ukončena, nebude v tomto okamžiku zajištěna obnova dlouhodobé životaschopnosti TV2, protože jí stále chybí udržitelný obchodní model. Takový obchodní model vznikne pouze zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je také hlavním restrukturalizačním opatřením, které je přímo zaměřeno na řešení nejvážnější příčiny finančních potíží TV2. Komise proto dochází k závěru, že období restrukturalizace dospěje ke svému konci dne 31. prosince 2012 nebo v okamžiku, kdy TV2 bude mít možnost účtovat si předplatné od konečného uživatele, pokud k tomu dojde před 31. prosincem 2012. V současné době se zdá, že TV2 má právní nárok účtovat si uživatelské poplatky, pouze pokud dojde ke změně její licence (současný dánský zákon o rozhlasovém a televizním vysílání sice již umožňuje, aby si TV2 účtovala poplatky hrazené konečným uživatelem, ale její současná licence to nepovoluje).
4.4 Zamezení přílišnému narušení hospodářské soutěže
(157)
Podle bodu č. 38 pokynů je za účelem co nejvíce omezit nepříznivý dopad podpory na podmínky obchodování, aby sledované přínosy převážily zápory, nutno přijmout kompenzační opatření. Tato opatření mohou zahrnovat prodej aktiv, snížení kapacity nebo omezení přítomnosti na trhu. Podle bodu č. 40 pokynů musí být opatření úměrná rušivým účinkům podpory a relativnímu významu daného podniky na trzích, na kterých působí.
(158)
Závazek nezahajovat vysílání žádných nových kanálů (tj. omezit přítomnost na trhu) lze v zásadě považovat za kompenzační opatření, protože vyřazuje TV2 ze soutěže o získání nových zákazníků, a je tak pro její konkurenty výhodný. Zahájení vysílání nových komerčních kanálů by bylo pro TV2 prospěšné, protože by kanály byly financovány ze stálého zdroje příjmů založeného na necyklickém předplatném a protože by skupině poskytovaly nutný příjem, který by částečně vyrovnával záporné výsledky vykazované veřejnoprávním kanálem. Podle analýzy trhu přiložené k plánu restrukturalizace trh placené televize roste (98). Konkurenti TV2 ale tvrdí, že TV2 možnost otevírat nové komerční kanály v žádném případě neměla, protože trh byl nasycen.
(159)
V tomto ohledu Komise poznamenává, že sami konkurenti TV2 zahájili v roce 2009 vysílání nových kanálů (SBS zahájila vysílání kanálu 6erene, Canal Digital zahájí vysílání sportovního kanálu, Viasat zahájila vysílání nového kanálu dne 23. března 2009 a skupina TV4 zahájila vysílání kanálu Canal 9 v červenci 2009).
(160)
Dánsko také potvrdilo, že kvůli restrukturalizaci nebude TV2 povoleno zahájit vysílání rozhlasových stanic (99). Tento závazek je velmi důležitý v tom smyslu, že se připravuje veřejná soutěž na udělení licence na provozování nové rozhlasové stanice FM 4. Dánsko původně vyjádřilo zájem na tom, aby se této veřejné soutěže TV2 mohla zúčastnit, ale později potvrdilo, že k této nabídce nedojde vzhledem k probíhajícímu šetření Komise ve věci plánu restrukturalizace, a to bez ohledu na skutečnost, že v této záležitosti již byly připraveny plány. Jinými slovy, na rozdíl od toho, co tvrdí konkurenti, prokázal závazek nezahajovat vysílání nových kanálů, že má skutečný význam, a představuje pro společnost oběť. Komise soudí, že tento závazek je důležitý s ohledem na bod č. 46 pokynů, podle nějž nesmí být podpora použita na financování nových investic, které nejsou nezbytně nutné pro obnovení životaschopnosti podniku
(161)
Komise také soudí, že navrhovaná kompenzační opatření jsou přiměřená rušivým důsledkům opatření podpory. Je nutno zdůraznit, že tato opatření budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí. V tomto ohledu by Komise chtěla upozornit, že žádné z oznámených restrukturalizačních opatření podpory nebylo nebo nebude prováděno. Jak je uvedeno ve 150. bodě odůvodnění a násl., přijetím tohoto rozhodnutí bude také zrušena facilita podpory na záchranu. Znamená to, že společnost nebude dostávat žádnou státní podporu. Stávající platby v rámci facility podpory na záchranu byly ovšem omezené (z dostupné částky ve výši 1 miliardy DKK bylo vyčerpáno 223 milionů DKK). Většina podpory byla ve skutečnosti čerpána jako podpora na záchranu (z částky 223 milionů DKK bylo 208 milionů DKK čerpáno do konce roku 2008, tj. během šestiměsíčního záchranného období) a všechny finanční prostředky skutečně čerpané z úvěrové facility byly již státu splaceny. Také částka skutečně čerpaná z úvěrové facility, tj. 223 milionů DKK, není vzhledem k obratu TV2 v roce 2008 ([…] %) nepřiměřená. Vzhledem k uvedenému nepovažuje Komise za nutné žádat od Dánska a příjemce podpory další kompenzační opatření. Z tohoto důvodu nevidí Komise žádnou potřebu dalších kompenzačních opatření, jak navrhují konkurenti.
(162)
Komise ale nesouhlasí s návrhem Dánska, že by tento závazek měl skončit, jakmile všechna opatření podpory dospějí ke svému konci (100). Zaprvé, Dánsko samo stanovilo delší období restrukturalizace, a to do 31. prosince 2012. Zadruhé, v pokynech není nikde uvedeno, že doba trvání kompenzačního opatření musí být stejná jako doba trvání probíhajících opatření podpory. Zatřetí, plán restrukturalizace je postaven na výchozím předpokladu, že společnost bude mít přístup k vnějšímu financování až tehdy, až budou v roce 2012 zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem, a až tehdy bude obnovena její dlouhodobá životaschopnost. Samo Dánsko tvrdilo, že opatření podpory, včetně facility v rámci podpory na záchranu, která je stále prováděna, budou nutná k řešení nedostatku likvidity až do doby, kdy bude pro veřejnoprávní kanál zaveden stabilnější obchodní model. Funkce facility v rámci podpory na záchranu tak spočívala v udržování společnosti nad vodou až do začátku uplatňování nového obchodního modelu. Na tomto základě Komise neshledává, že by závazek kompenzačního opatření měl skončit s ukončením podpory nebo přijetím tohoto rozhodnutí. Komise považuje ale za uskutečnitelné, aby povinnost nezahajovat vysílání nových kanálů skončila dříve, než skončí období plánu restrukturalizace (tj. 31. prosince 2012), a to konkrétně v okamžiku, kdy budou zavedeny poplatky hrazené konečným uživatelem (změnou licence) a TV2 bude oprávněna si je účtovat.
4.5 Podpora omezená na minimum
(163)
Podle bodu č. 43 pokynů musí být výše a míra podpory omezena na úplné minimum restrukturalizačních nákladů nutných k provedení restrukturalizace. Smyslem tohoto ustanovení je, aby společnost neměla na konci restrukturalizace nadbytek prostředků, který by mohla použít pro agresivní chování na trhu. Od příjemců podpory se očekává, že k plánu restrukturalizace přispějí významným dílem z vlastních zdrojů, včetně prodeje aktiv, která nejsou nezbytně nutná pro přežití podniky. Takové přispění musí být skutečné a nesmí zahrnovat očekávané budoucí výnosy, jako je peněžní tok. Musí být co nejvyšší a v případě velkých podniků musí dosáhnout nejméně 50 %. Komise považuje TV2 za velký podnik ve smyslu pokynů.
(164)
Komise nesdílí názor dánské vlády, že jakékoliv náklady, a zejména opatření na úsporu nákladů, představují automaticky restrukturalizační opatření. Společnost může mít při šetření nákladů výdaje. Úspory nákladů v podobě popsané Dánskem v tomto konkrétním případě nepředstavují samy o sobě restrukturalizační náklady. Dánsko předložilo seznam „klasických“ restrukturalizačních nákladů ve výši […] milionů DKK, které zahrnují náklady spojené s transakcí při prodeji přenosové sítě ([…] milionů DKK), náklady spojené s přechodem na nový obchodní model ([…] až […] milionů DKK), náklady na ukončení zaměstnaneckých smluv, právní výlohy a náklady na poradenství ([…] milionů DKK). Komise uznává tyto náklady za restrukturalizační.
(165)
Podle ustálené praxe Komise zahrnují restrukturalizační náklady všechny mimořádné výdaje vzniklé kvůli návratu podniku k životaschopnosti, ale ne běžné provozní náklady vzniklé během období restrukturalizace. Tento konkrétní případ se týká potíží s likviditou, kterou společnost potřebuje k překlenutí přechodného období do zavedení nového, udržitelného obchodního modelu. Jak bylo zdůrazněno výše, TV2 byla ve skutečné finanční nouzi, protože neměla přístup k vnějšímu financování. V tomto zvláštním případě, který se týká čistě finančního restrukturování do doby, než společnost přejde na stabilnější podnikatelský plán, může Komise uznat také tuto potřebu financování za restrukturalizační náklad. Nutný dočasný prvek pro vyrovnávání finančního nedostatku poskytla úvěrová facilita v rámci rozhodnutí o podpoře na záchranu (1 miliarda DKK). Tato facilita byla ale jen přechodná a TV2 k ní měla přístup, pouze pokud prokázala finanční potřebu potvrzenou vnějším auditorem. TV2 nakonec z úvěrové facility příliš nečerpala (jen […] % z celkové dostupné částky). Většina použitého úvěru ([…] milionů DKK) byla kromě toho čerpána během období, na něž se vztahuje rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu, tj. během šestiměsíčního záchranného období před předložením plánu restrukturalizace.
(166)
TV2 přispěla k výše uvedeným restrukturalizačním nákladům prodejem aktiv v podobě prodeje přenosové sítě za částku 640 milionů DKK a vnějším financováním v podobě zastavení svých nemovitostí v Odense za částku 80 milionů DKK. Přispění ve výši 720 milionů DKK značně přesahuje prahovou hodnotu 50 %, jež platí pro velké podniky. Jak je uvedeno výše, TV2 použila výnos z prodeje sítě na snížení svého zadlužení. Takto vynaložené finanční prostředky nelze použít k jiným účelům. Z výše uvedeného je zřejmé, že všechna opatření podpory budou ukončena v den přijetí tohoto rozhodnutí a nebudou zavedena žádná nová opatření podpory kromě těch, která byla oznámena v rámci plánu restrukturalizace (viz 150. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí). Neexistuje proto žádné nebezpečí ve smyslu bodu č. 45 pokynů, že by společnosti zůstal jakýkoliv nadbytek prostředků z podpory, než co bylo nezbytně nutné.
4.6 Ostatní podmínky
(167)
Podle bodu č. 46 pokynů může Komise ve snaze zajistit, že podpora nenaruší hospodářskou soutěž v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, požadovat, aby členský stát sám přijal dodatečná opatření.
(168)
Komise bere na vědomí tvrzní předložená Dánskem během formálního vyšetřovacího řízení a záměr vyjádřený příjemcem podpory v podkladových dokumentech, že plán restrukturalizace má umožnit TV2 využívat obchodních příležitostí stejně jako její protějšky a účtovat si předplatné. Dánsko a TV2 dále zdůrazňují, že současná vysoká míra vlastního kapitálu TV2 s mírou solventnosti (a čistým úročeným dluhem), které jsou značně vyšší (nižší) než u konkurentů, jsou nutné pouze z důvodu nejistot spojených s neuzavřenými řízeními ve věcech státní podpory a obchodním modelem. Jak TV2, tak Dánsko vyjadřují všeobecnou vůli uvést kapitálovou strukturu zpět do souladu s protějšky TV2, jakmile budou ukončena vyšetřování ve věci státní podpory.
(169)
Komise ze své strany nevidí žádný důvod, aby TV2 měla kapitálovou strukturu odlišnou od kapitálové struktury svých protějšků, jakmile bude vyřešena otázka obchodního modelu a neuzavřených soudních řízení. Kapitálová struktura založená na (uměle) vysokém vlastním kapitálu je pro společnost výhodná, protože jí umožňuje získat financování za relativně nízkých úrokových sazeb. Ve stejné míře je důležité, aby TV2 uvedla svou kapitálovou strukturu zpět na úroveň, která zajistí, že nedochází k narušení hospodářské soutěže. Komise by si přála, aby se TV2 vrátila k běžné kapitálové struktuře spíše vyplacením dividend státu než agresivním zvětšením své rozvahy dluhovým financováním.
4.7 Monitorování a výroční zpráva
(170)
V souladu s body č. 49 a 50 pokynů se Dánsko zavázalo podat Komisi zprávu nejpozději do šesti měsíců po schválení podpory.
4.8 Antitrustové záležitosti
(171)
Komise bere na vědomí, že jeden z konkurentů TV2 podal žalobu za porušení antitrustových předpisů v souvislosti s plánovaným zavedením poplatků hrazených konečným uživatelem. Komise si je vědoma, že aspekty podpory porušující jiná zvláštní ustanovení Smlouvy než ustanovení o státní podpoře mohou být do té míry nerozlučně spjata s předmětem podpory, že je nemožné posuzovat je odděleně (101). Soudní dvůr zdůraznil, že povinnost zajistit důsledné uplatňování předpisů o státní podpoře spolu s ostatními ustanoveními Smlouvy je o to více nutná v případech, kdy tato ustanovení mají za cíl zajistit nerušenou hospodářskou soutěž. Soudní dvůr ve své judikatuře přesto uznává, že se u řízení v oblasti státní podpory a řízení v oblasti porušení antitrustových předpisů jedná o dvě na sobě nezávislá řízení, z nichž se každé řídí zvláštními předpisy. Soud prohlásil, že „při přijímání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory se společným trhem není Komise povinna vyčkat na výsledek souběžně probíhajícího řízení zahájeného podle nařízení č. [1], pokud dospěje k závěru založenému na hospodářské analýze situace a bez zjevného pochybení při posuzování skutečností, že příjemce podpory neporušil články [101 a 102 SFEU]“ (102). Komise tak nemusí vyčkat, až bude řízení ve věci porušení antitrustových předpisů formálně uzavřeno, aby přijala své rozhodnutí ve věci státní podpory.
(172)
Komise by ráda zdůraznila, že v tomto konkrétním případě není důvodem podání žaloby za porušení antitrustových předpisů podpora jako taková (facilita podpory na záchranu) ale jiný prvek plánu restrukturalizace (poplatky hrazené konečným uživatelem). Poplatky hrazené konečným uživatelem budou zavedeny počátkem roku 2012 pomocí změny podmínek koncese TV2, tj. po zrušení facility podpory. Je nutno také zohlednit skutečnost, že k největšímu čerpání podpory došlo během záchranného období, bylo povoleno v rozhodnutí Komise o podpoře na záchranu ze dne 4. srpna 2008 a celá podpora bude zrušena, jakmile toto rozhodnutí vstoupí v platnost.
(173)
Pokud je nutno chápat žalobu za porušení antitrustových předpisů a připomínky třetí strany v tomto řízení také jako stížnost na skutečnost, že se TV2 stane placeným televizním kanálem, stačí prohlásit, že pouhé zavedení uživatelských poplatků za sledování hlavního kanálu nemůže představovat porušení antitrustových právních předpisů. Když se hlavní kanál TV2 stane placeným televizním kanálem, povede to ke vstupu tohoto kanálu na trh placené televize. Vstup hlavního kanálu TV2 bude mít s největší pravděpodobností dopad pouze na konkurenty působící na tomto trhu a povede to např. k tomu, že některé subjekty tento trh opustí (přestanou být v balíčcích placených televizních kanálů), nebo k tomu, že budou muset snížit své ceny. Tyto důsledky jsou ovšem běžnými důsledky, když na trh vstoupí životaschopný konkurent. Pouhá skutečnost, že jsou zavedeny uživatelské poplatky a že to zvýší konkurenci, proto nepředstavuje porušení článků 102 a 106 SFEU.
(174)
Stěžovatel a někteří další konkurenti v připomínkách třetích stran tvrdí, že plánované zavedení tzv. „výlučné karty TV2“ bude mít údajně protisoutěžní důsledky a také zvýhodní distributora Boxer. Model „výlučné karty TV2“ v krátkosti znamená, že zákazníci budou moci přijímat TV2 bezplatně, pokud si nezakoupili jiné služby placené televize. Podle stěžovatele bude tak mít výlučná karta TV2 údajně odrazující vliv na zákazníky, kteří plánují zakoupit placené televizní vysílání, a to na úkor konkurentů TV2. Jelikož Dánsko navrhovanou výlučnou kartu TV2 stáhlo, tvrzení, že tato karta poruší či neporuší antitrustové předpisy, ztrácejí zcela na významu, a nemohou proto mít vliv na přípustnost plánu restrukturalizace.
(175)
Pokud jde o obavy některých konkurentů, že by podpora jako taková mohla být využita k agresivnímu jednání na trhu, Komise by ráda zdůraznila, že neexistují žádné náznaky, že by státní podpora jako taková měla za následek porušení jiných ustanovení SFEU nebo že by vedla TV2 k tomu, aby se automaticky začala chovat protisoutěžně.
(176)
Komise soudí, že oznámený plán restrukturalizace je v souladu s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU ve spojení s pokyny Komise k záchraně a restrukturalizaci, a to za následujících podmínek.
(177)
Jelikož se společnost po prodeji přenosové sítě nachází v lepším finančním stavu, Komise soudí, že nesmí být prováděno žádné opatření podpory z plánu restrukturalizace (půjčka a úvěrová facilita) a že stávající úvěrová facilita (povolená rozhodnutím Komise N 287/08 ze dne 4. srpna 2008) musí být zrušena s okamžitým účinkem ke dni přijetí tohoto rozhodnutí. Komise bere na vědomí, že původně oznámená záruka za prodej přenosové sítě není nadále relevantní vzhledem ke skutečnosti, že se prodej sítě uskutečnil bez ní.
(178)
Komise bere dále na vědomí závazek Dánska, že se kompenzační opatření nezahajovat vysílání žádných nových kanálů týká jak televizních, tak rozhlasových kanálů. Toto opatření musí zůstat v platnosti až do 31. prosince 2012 nebo do zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem, pokud si příjemce podpory bude moci účtovat tyto poplatky před tímto dnem. Zavedení poplatků hrazených konečným uživatelem je považováno za okamžik, kdy TV2 získá právní nárok podobnou odměnu požadovat.
(179)
Komise bere na vědomí závazek Dánska pověřit nezávislého finančního odborníka, aby srovnal kapitálovou strukturu TV2 s kapitálovou strukturou jiných mediálních společností, a upravit tuto strukturu v případě, kdy by se výrazně lišilo od mediánu nebo průměru relevantní skupiny protějšků TV2. Pokud by existovaly zásadní důvody kapitál neupravovat, oznámí dánská vláda Komisi změnu plánu restrukturalizace,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Za předpokladu plného souladu s plánem restrukturalizace v podobě oznámené dne 4. února 2009 a při dodržení podmínek stanovených v článcích 2, 3 a 4 je facilita, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila jako podporu na záchranu ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Ke dni přijetí tohoto rozhodnutí musí být facilita podpory na záchranu, kterou Dánsko poskytlo TV2 a kterou Komise povolila ve svém rozhodnutí ze dne 4. srpna 2008, zrušena. Nesmí být prováděno žádné z ostatních opatření podpory, která Dánsko oznámilo Komisi dne 4. února 2009.
Článek 3
Kompenzační opatření navržené Dánskem, které zakazuje TV2 zahájit vysílání nových televizních nebo rozhlasových kanálů, musí zůstat v platnosti až do oznámeného konce restrukturalizačního období dne 31. prosince 2012. Pokud však bude TV2 povoleno vybírat poplatky za předplatné (poplatky hrazené konečným uživatelem) před tímto dnem, povinnost nezahajovat vysílání nových rozhlasových a televizních kanálů přestává k tomuto dni platit.
Článek 4
Dánská vláda pověří na konci roku 2012 nebo počátkem roku 2013 nezávislého finančního odborníka, aby provedl analýzu kapitálové struktury TV2 ve srovnání s kapitálovou strukturou jiných relevantních mediálních společností. Pokud se kapitálová struktura TV2 bude výrazně lišit od mediánu nebo průměru příslušné skupiny protějšků TV2, upraví dánská vláda kapitálovou strukturu během zasedání valné hromady v dubnu 2013 tak, aby případnou odchylku napravila.
Článek 5
Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí informuje Dánsko Komisi o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 20. dubna 2011.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 20 april 2011
betreffende steunmaatregel C 19/09 (ex N 64/09) die Denemarken voornemens is ten uitvoer te leggen ten behoeve van de herstructurering van TV2 Danmark A/S
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2011) 2614)
(Slechts de tekst in de Deense taal is authentiek)
(Voor de EER relevante tekst)
(2012/109/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (1), en met name artikel 108, lid 2, eerste alinea,
Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, en met name artikel 62, lid 1, onder a),
Na de belanghebbenden overeenkomstig de genoemde artikelen te hebben aangemaand hun opmerkingen te maken (2) en gezien deze opmerkingen,
Overwegende hetgeen volgt:
I. PROCEDURE
(1)
Op 4 augustus 2008 heeft de Commissie Denemarken in kennis gesteld van haar besluit geen bezwaar te maken tegen de voorgenomen reddingssteun aan TV2 Danmark A/S in de vorm van een kredietfaciliteit van 1 000 miljoen DKK (hierna „het besluit inzake reddingssteun” genoemd) (3). In genoemd besluit werd geconstateerd dat de geplande steun in overeenstemming was met artikel 87, lid 3, onder c), VEG (thans artikel 107, lid 3, onder c), van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie (VWEU)) en, meer in het bijzonder, met de bepalingen van de communautaire richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (4) (hierna „de richtsnoeren” genoemd).
(2)
Op grond van het besluit inzake de reddingssteun en de richtsnoeren zou er aan de Commissie een herstructurerings- of liquidatieplan overgelegd moeten worden dan wel bewijs dat de lening binnen zes maanden na goedkeuring van de reddingssteunmaatregel, dat wil zeggen uiterlijk 4 februari 2009, volledig was terugbetaald.
(3)
Op 4 februari 2009 heeft Denemarken op grond van artikel 88, lid 3, VEG (thans artikel 108, lid 3, VWEU) een herstructureringsplan voor TV2 Danmark A/S bij de Commissie aangemeld.
(4)
Bij schrijven van 2 juli 2009 heeft de Commissie Denemarken in kennis gesteld van haar besluit om met betrekking tot de steun de procedure in te leiden als bedoeld in artikel 88, lid 2, VEG (thans artikel 108, lid 2, VWEU).
(5)
Het besluit van de Commissie tot inleiding van de procedure is bekendgemaakt in het Publicatieblad van de Europese Unie (5). De Commissie heeft de belanghebbenden opgeroepen hun opmerkingen te maken.
(6)
De Commissie heeft vervolgens van onderstaande belanghebbenden opmerkingen ontvangen:
-
1.10.2009
TDC A/S en You see
-
1.10.2009
Canal Digital Danmark
-
1.10.2009
MTV Networks
-
2.10.2009
Niels Jorgen Langkilde
-
2.10.2009
Boxer TV
-
2.10.2009
Discovery Networks Nordic
-
2.10.2009
TV2 Danmark (begunstigde van de steun)
-
2.10.2009
MTG Viasat (die bij schrijven van 15 oktober 2009 aanvullende bijlagen heeft overgelegd)
-
2.10.2009
Danish Cable Television Association
-
2.10.2009
SBS Broadcasting Networks Ltd en SBS TV A/S
-
7.10.2009
Telia Stofa A/S
(7)
De Commissie heeft de opmerkingen op 27 oktober 2009 aan Denemarken doen toekomen. De nagekomen opmerking van Telia Stofa is op 30 november 2009 naar Denemarken doorgestuurd. Denemarken heeft de gelegenheid gekregen om te reageren en heeft zijn opmerkingen in twee brieven verwoord die op verschillende aspecten van de opmerkingen van de belanghebbenden ingaan: een schrijven van de Deense regering van 29 januari 2010 (via de permanente vertegenwoordiging, als ontvangen geregistreerd op 23 februari 2010) en een schrijven van 29 maart 2010 (met 30 maart 2010 als registratiedatum voor ontvangst). De bijlagen bij laatstgenoemd schrijven zijn later op 14 april 2010 als ontvangen geregistreerd. Op 8 juni 2010 heeft de Deense regering aanvullende informatie verstrekt over de vaststelling van een nieuwe overeenkomst inzake het mediabeleid voor de periode 2011-2014.
(8)
Op 9 juni 2010 heeft TV2 Danmark A/S een informatiememorandum overgelegd over de verkoop van het TV2-omroepnet.
(9)
Op 8 juni 2010 heeft er een bijeenkomst plaatsgevonden tussen de Commissie en de begunstigde van de steun, TV2 Danmark A/S. Als follow-up op die bijeenkomst heeft de Commissie op 30 juni 2010 vragen aan Denemarken voorgelegd die op 9 juli 2010 door Denemarken zijn beantwoord.
(10)
Viasat heeft zowel per e-mail van 26 mei 2010 nadere informatie overgelegd als bij brieven die op 1 juni 2010 respectievelijk 6 juli 2010 als ontvangen zijn geregistreerd.
(11)
Naar aanleiding van aanvullende vragen van de Commissie van 23 en 28 juli 2010 heeft Denemarken op 17 augustus 2010 de desbetreffende antwoorden overgelegd. Op 14 september 2010 heeft er wederom een bijeenkomst tussen de Commissie en Denemarken plaatsgevonden waarna Denemarken op 15 oktober 2010 aanvullende opmerkingen heeft overgelegd.
(12)
Viasat heeft op 22 december 2010 nadere informatie aan de Commissie overgelegd. SBS heeft dat op 7 februari 2011 gedaan.
(13)
Op 14 januari 2011 heeft de Commissie een verzoek om informatie aan Denemarken doen toekomen, waarop Denemarken bij schrijven van 3 februari 2011 heeft geantwoord. Bij schrijven van 28 januari 2011 heeft Denemarken om een nieuwe bijeenkomst verzocht, die op 7 februari 2011 heeft plaatsgevonden. Op 24 februari 2011 is aanvullende informatie overgelegd.
(14)
Op verzoek van de Deense autoriteiten heeft er op 4 maart 2011 wederom een bijeenkomst plaatsgevonden. Vervolgens heeft Denemarken middels een aantal brieven nadere informatie verstrekt die op 11, 17 en 18 maart 2011 respectievelijk op 6 en 14 april 2011 voor ontvangst zijn geregistreerd. Bij schrijven van 11 maart 2011 heeft Denemarken de Commissie geïnformeerd dat bepaalde onderdelen van zijn herstructureringsplan (hierna het kaartsysteem „TV2 Alene” genoemd - zie de toelichting later in dit besluit) niet ten uitvoer zouden worden gelegd. Op 17 en 18 maart en op 6 en 14 april 2011 heeft Denemarken aangepaste financiële gegevens overgelegd waarbij deze aanpassing in aanmerking is genomen.
(15)
In dit verband dient ook opgemerkt te worden dat Viasat Broadcasting UK Ltd op 24 maart 2009 een verzoek tot nietigverklaring van het besluit inzake reddingssteun bij het Gerecht van eerste aanleg (thans het Gerecht) heeft ingediend (6). Op 15 mei 2009 heeft Viasat Broadcasting UK Ltd de Commissie bovendien verzocht om een procedure in te leiden als bedoeld in artikel 108, lid 2, VWEU teneinde het besluit inzake reddingssteun te herroepen (7). Deze verzoeken hebben echter op een ander besluit betrekking en vormen geen belemmering voor de Commissie om nu een standpunt over het herstructureringsplan in te nemen. Bij beschikking van 17 mei 2010 is echter besloten om de rechtszaak aan te houden totdat de Commissie een definitief besluit in de herstructureringszaak heeft genomen (8).
(16)
Op 14 december 2009 heeft MTG/Viasat een klacht ingediend met de strekking dat TV2 door de invoering van gebruiksrechten onder andere inbreuk maakt op de artikelen 106 en 102 VWEU.
II. DE BEGUNSTIGDE: TV2 DANMARK A/S
(17)
TV2 Danmark A/S is in 2003 opgericht als een besloten vennootschap die volledig in eigendom toebehoort aan de Deense staat. De onderneming heeft de activiteiten van TV2 overgenomen, een autonome publieke instelling die in 1986 is opgericht. TV2 Danmark A/S houdt een belang in een aantal verschillende ondernemingen in de vorm van onder andere volledige dochterondernemingen, gelieerde ondernemingen, joint ventures en minderheidsbelangen. TV2 Danmark A/S (hierna „TV2” genoemd) is de moedermaatschappij van het TV2-concern en exploiteert de publieke televisiezender TV2 (hierna ook „het hoofdkanaal” genoemd).
(18)
Huidige bedrijfsmodel: Van oudsher werd het hoofdkanaal van TV2 gefinancierd uit omroepbijdragen en reclame-inkomsten. Hoewel de regionale zenders deels nog steeds op deze wijze worden gefinancierd, is de financiering uit de omroepbijdragen voor het hoofdkanaal in juli 2004 beëindigd en bleven uitsluitend de reclame-inkomsten over. Naast de winst die door de commerciële kanalen wordt gemaakt, vormt de reclame derhalve de enige inkomstenbron voor het hoofdkanaal. Het is TV2 op dit moment niet toegestaan om abonnementsgelden voor haar hoofdkanaal in rekening te brengen.
(19)
Openbaredienstverplichtingen: In artikel 38a, lid 1, van de Deense Omroepwet is vastgelegd dat TV2 een openbaredienstverplichting heeft: „[…] (9) het programma-aanbod van de publieke omroep wordt aan het publiek in het algemeen verleend overeenkomstig de beginselen bedoeld in artikel 10”. Deze algemene verplichtingen zijn aangevuld met meer gedetailleerde beschrijvingen in de vergunning voor de publieke omroepdienst en de bijbehorende bijlagen.
(20)
De Commissie heeft geaccepteerd (10) dat op het hoofdkanaal van TV2 een openbaredienstverplichting rust, een standpunt dat ook door het Gerecht is bekrachtigd (11). De openbaredienstverrichtingen van TV 2 zijn verantwoordelijk voor meer dan […] van haar kosten (12).
(21)
Het hoofdkanaal van TV2 heeft daarnaast, op grond van punt 2.5 van de publieke omroepvergunning voor TV2, de openbaredienstverplichting om regionale programma’s uit te zenden (13). De regionale inhoud wordt geproduceerd door regionale zenders van TV2. De acht regionale zenders zijn onafhankelijk van TV2 en vallen onder de artikelen 31 e.v. van de Deense Omroepwet (14). Die acht regionale TV2-zenders beschikken allemaal over een raad van toezicht waarvan de samenstelling een weerspiegeling vormt van de brede variëteit aan regionale cultuur- en gemeenschapsaspecten. TV2 mag zelf geen zitting hebben in deze raden van toezicht. Op grond van de artikelen 31 e.v. van de Deense Omroepwet worden de regionale zenders belast met openbaredienstverrichtingen waarbij in hun programmering de nadruk op de regionale verbondenheid tot uiting moet komen. Hun activiteiten worden voornamelijk uit de omroepbijdragen gefinancierd (15). TV2 is verplicht om deze regionale programma’s in „vensters” in het reguliere programma-aanbod van TV2 uit te zenden (16). TV2 heeft geen invloed op het gekozen tv-format, bijvoorbeeld om te zorgen dat deze aansluiten bij de algemene tv-programmering van het hoofdkanaal. Tussen de landelijke en regionale programma’s zendt TV2 reclame uit die op de regionale markt is gericht en de inkomsten uit de advertenties zijn voor TV2 bestemd.
(22)
„Must-carry”-verplichting: Op grond van artikel 6 van de Deense Omroepwet geldt voor het hoofdkanaal een „must-carry”-verplichting, hetgeen betekent dat SMATV-distributeurs (met inbegrip van commerciële kabeldistributeurs) in al hun pakketten de zenders moeten opnemen die in de betrokken bepaling worden genoemd (d.w.z. TV2 en DR) (17).
TV-distributeurs die satellieten als distributieplatform gebruiken, zijn niet verplicht om het hoofdkanaal van TV2 in hun programmapakketten op te nemen, maar doen dat wel omdat TV2 een zeer populaire zender is (18).
(23)
Distributie van televisie in Denemarken: Televisie wordt in Denemarken op vijf verschillende manieren gedistribueerd, afhankelijk van de methode om het tv-signaal te ontvangen. Zo is er sprake van distributie via de kabel (distributeurs YouSee en Stofa), SMATV (lokale kabeldistributie), distributie via satellietschotels (Viasat en Canal Digital), breedbanddistributie (IPTV) en distributie via de ether. Per 1 november 2009 is het analoge ethersignaal buiten werking gesteld en zijn de Deense ethertelevisie-signalen digitaal. De onderneming Boxer heeft de aanbesteding gewonnen om als commerciële „gatekeeper” te fungeren en is verantwoordelijk voor het doorgeven van abonneekanalen via het ethernetwerk. Op dit moment wordt het hoofdkanaal van TV2 „free to air” (FTA) doorgegeven zonder dat er abonnementskosten in rekening worden gebracht voor het kijken naar het kanaal (19).
(24)
Activiteiten van TV2: TV2 is hoofdzakelijk actief op het gebied van het uitzenden van programma’s en het verkopen van tv-reclame. Daarnaast verwerft en verkoopt TV2 ook audiovisuele rechten op de internationale markt (bijvoorbeeld Euro 2008 of de Olympische Spelen), die zij voor haar eigen uitzendingen kan gebruiken of kan doorverkopen. TV2 is vrijwel uitsluitend actief op de tv-markt en andere mediagerelateerde markten in Denemarken. Het hoofdkanaal van TV2 is naast Danmarks Radio (een publieke onderneming die uitsluitend uit omroepbijdragen wordt gefinancierd en twee publieke omroepkanalen exploiteert) de grootste tv-zender in Denemarken.
Op dit moment concurreert het hoofdkanaal van TV2 op de markt voor tv-reclame onder andere met de kanalen TV3 en TV3 + van Viasat. Viasat is eigendom van de Zweedse Modern Times Group A/S (MTG) die ook actief is als distributeur in het satellietsegment. Daarnaast concurreert TV2, wat de advertentie-inkomsten betreft, met SBS A/S, dat eigendom is van het Duitse ProSiebenSat. De betaaltelevisiekanalen van TV2 zoals TV2 Zulu en TV2 Charlie gaan met andere commerciële zenders de concurrentiestrijd aan op de groothandelsmarkt voor de distributie van betaaltelevisiepakketten.
(25)
Commerciële activiteiten: TV2 exploiteert een aantal niet-publieke commerciële omroepkanalen, inclusief TV2 Zulu, TV2 Charlie, TV2 Film en TV2 News. TV2 houdt ook 50 % van de aandelen in TV2 Sports. TV2 Zulu, TV2 Charlie en TV2 News worden volledig uit abonnementen en advertenties gefinancierd, terwijl de inkomsten van TV2 Film uitsluitend uit abonnementsgelden bestaan.
(26)
Zowel Denemarken (20) en TV2 Danmark A/S als haar concurrent Viasat (21) erkennen dat de exploitatie van het hoofdkanaal essentieel is voor het genereren van de opbrengsten van de commerciële zenders.
(27)
TV2 is sinds 2001 verplicht om in haar boekhouding onderscheid te maken tussen de commerciële activiteiten en de openbaredienstverrichtingen (zie besluit nr. 740 (22)). De boekhouding wordt door externe accountants gecontroleerd.
(28)
Overige bedrijfsactiviteiten: TV2 Danmark A/S is daarnaast eigenaar van verschillende dochterondernemingen en maakt deel uit van een aantal tv-joint ventures op content- en radiogebied. In het verleden heeft TV2 bovendien samen met DR een omroepnetwerk geëxploiteerd (Broadcast Service Denmark (BDS), DTT/Digi-TV, 4M en Fordelingsnet). Volgens door Denemarken verstrekte informatie is BDS de toonaangevende Deense aanbieder van een omroepnetwerk met betrekking tot de planning, ontwikkeling, exploitatie en service van omroeptransmissienetwerken. Het omroeptransmissienetwerk was ooit direct dan wel via gezamenlijk in eigendom gehouden partnerschappen (Fordelingsnet, 4M, Digi-TV) in handen van TV2 en Danmarks Radio (DR). TV2 heeft als onderdeel van de herstructurering haar aandelen in dat netwerk echter verkocht.
(29)
Nationale mededingingszaken betreffende TV2: De Commissie merkt op dat het gedrag van TV2 op de reclamemarkt door de Deense mededingingsautoriteiten is onderzocht. Op 21 december 2005 heeft de Deense raad voor de mededinging (Konkurrencerådet) geconcludeerd dat TV2 inbreuk had gemaakt op artikel 102 VWEU en op de desbetreffende nationale wetgeving door loyaliteitskortingen toe te passen op de reclamemarkt. Dit besluit is door de Raad van beroep in mededingingszaken (Konkurrenceankenævnet) op 1 november 2006 vernietigd, maar vervolgens op 22 juni 2009 in beroep door het gerechtshof voor Oost-Denemarken (Østre Landsret) bekrachtigd. Daartegen is wederom beroep aangetekend, waarna het Deense hooggerechtshof (Højesteret) op 18 maart 2011 de uitspraak van het gerechtshof heeft bekrachtigd. In een zaak die dateert van 29 november 2000 was de Deense raad voor de mededinging al van oordeel dat de kortingen van TV2 over het jaar 2000 als misbruik van een dominante positie aangemerkt moesten worden.
III. ANDERE NOG LOPENDE RECHTSZAKEN WAARBIJ TV2 IS BETROKKEN
(30)
De met publieke middelen gefinancierde steun voor de bedrijfsactiviteiten van TV2 voorafgaand aan de oprichting en de daaropvolgende herkapitalisatie is ook onderzocht in het kader van de beschikking van de Commissie van 19 mei 2004 respectievelijk 2 februari 2005 (23). In de eerste beschikking heeft de Commissie de terugvordering van onverenigbare steun ten behoeve van TV2 gelast voor een bedrag van 628,1 miljoen DKK. Denemarken heeft vervolgens opdracht gegeven tot terugvordering van dat bedrag, inclusief rente, bij de begunstigde van de steun en heeft uiteindelijk 1 050 miljoen DKK van TV2 teruggevorderd. In het tweede besluit zijn, wat de verenigbaarheid met de gemeenschappelijke markt betreft, geen bezwaren geuit tegen de herkapitalisatie, die bestond uit een kapitaalinjectie van 440 miljoen DKK en een verdere debt-to-equity swap van 394 miljoen DKK.
(31)
Op 22 oktober 2008 heeft het Gerecht de terugvorderingsbeschikking van de Commissie nietig verklaard (24). Op 24 september 2009 (25) heeft het Gerecht een beschikking uitgevaardigd met betrekking tot het herkapitalisatiebesluit waarin verklaard werd dat het niet noodzakelijk was om in deze zaak een besluit te nemen aangezien het herkapitalisatiebesluit - dat voortvloeide uit de terugvorderingsbeschikking - op uitgangspunten was gebaseerd die niet langer van toepassing waren en derhalve zonder voorwerp waren geraakt. Het Gerecht overwoog dat de beschikkingen en het besluit betrekking hadden op twee aspecten van een en dezelfde juridische kwestie.
(32)
Het onderzoek van de Commissie met betrekking tot bovenstaande zaak is parallel aan deze procedure uitgevoerd. Het besluit van de Commissie in bovengenoemde zaak zal dan ook tegelijkertijd met het onderhavige besluit worden vastgesteld.
IV. HET HERSTRUCTURERINGSPLAN
1. Achtergrond van het oorspronkelijke herstructureringsplan
(33)
Zoals beschreven in het besluit van de Commissie tot goedkeuring van de reddingssteun in 2008 voor een bedrag van 1 000 miljoen DKK, werd TV2 Danmark geconfronteerd met ernstige liquiditeitsproblemen als gevolg van omvangrijke investeringen, met name in een radioproject, achterblijvende reclame-inkomsten en hogere rentekosten. Aan deze liquiditeitsbehoeften kon niet worden voldaan door het afsluiten van leningen bij particuliere crediteuren (banken). Na het besluit inzake reddingssteun heeft Denemarken binnen de termijn van zes maanden, zoals voorgeschreven in de richtsnoeren, een herstructureringsplan overgelegd.
(34)
Het herstructureringsplan dat op 4 februari 2009 bij de Commissie is ingediend, is opgesteld nadat een ruime meerderheid van de Deense politieke partijen overeenstemming hadden bereikt over een addendum bij de overeenkomst inzake het mediabeleid 2007-2010 (Mediepolitisk aftale for 2007-2010), dat op 9 januari 2009 werd bekendgemaakt.
(35)
In zijn aanmelding van 4 februari 2009 heeft Denemarken diverse herstructureringsmaatregelen aangemeld omdat, volgens Denemarken, de problemen op het gebied van de liquiditeit op korte termijn en de schuldenlast zoals die door de Commissie in haar besluit inzake reddingssteun waren vastgesteld, nog niet waren opgelost. Door deze problemen werd TV2 Danmark A/S als een onderneming in moeilijkheden aangemerkt als bedoeld in de richtsnoeren (26). De Commissie zag in haar besluit tot inleiding van de procedure geen reden om hieraan te twijfelen en volgens Denemarken is die kwalificatie nog steeds van toepassing, zelfs na de reddingssteun die TV2 heeft ontvangen. Dit blijkt ook uit de gegevens die worden genoemd in het besluit van de Commissie om de formele onderzoeksprocedure in te leiden (27).
(36)
In een latere fase van de procedure, meer in het bijzonder als reactie op de opmerkingen van belanghebbenden, heeft Denemarken een andere, geactualiseerde studie van PWC over de financiële situatie van TV2 overgelegd. Die geactualiseerde gegevens zijn in onderstaande tabel samengevat (28).
Ontwikkeling TV2 Danmark A/S
Kerngegevens
(in miljoen DKK)
2006
2007
2008
2009
Winst vóór belastingen
142
- 213
18
-28
Omzet
1 980
2 251
2 206
2 029
Netto kasstroom
79
- 550
-73
-60
Netto rentedragende schulden
232
564
622
659
Netto rentelasten
10
19
41
31
Netto vermogenswaarde
815
598
616
601
Volgens Denemarken worden de problemen TV2 onder andere veroorzaakt door een steeds onrendabelere publieke zender (29) (zonder duurzaam bedrijfsmodel) en door een aantal verliezen als gevolg van mislukte investeringen.
(37)
Verliezen: Als gevolg van de achterblijvende reclame-inkomsten in combinatie met een reeks slechte investeringen (met name in TV2 Radio) heeft TV2 Danmark A/S in 2007 een aanzienlijk verlies geleden (214 miljoen DKK, of een rendement van het eigen vermogen van - 36 %). Daarnaast werd eind maart 2008 het financiële resultaat over 2008 geraamd op een verlies vóór belastingen van maximaal […] miljoen DKK, zij het dat deze raming wel in hoge mate afhankelijk was van de ontwikkelingen op de advertentiemarkt. Ook in 2009 heeft de onderneming verliezen geleden.
(38)
Omzet/marktaandeel: In de jaren voorafgaand aan de reddingssteun werd het marktaandeel van het hoofdkanaal van TV2 steeds kleiner. Deze trend heeft zich ook na de reddingssteun doorgezet. Door het verdwijnen van het traditionele bedrijfsvoordeel van TV2 na het stopzetten van de analoge ethertelevisie en de invoering van DTT (digital terrestrial television of digitale ethertelevisie) is sinds november 2009 een evenwichtigere verdeling van mogelijkheden op de markt ontstaan. Het beëindigen van de „must-carry”-verplichting (zie overweging 52 hierna) zal naar verwachting tot een verder verlies aan marktaandeel leiden. Tussen 2003 en 2009 is het „commerciële” marktaandeel van het hoofdkanaal van TV2 (in de leeftijdsgroep tussen 21 en 50 jaar, die commercieel gezien de meest interessante kijkersgroep vormt) al met 19 % afgenomen (van 56,2 % tot 45,6 %) (30). In 2013 zal het commerciële marktaandeel van TV2 naar verwachting […] % bedragen (31).
(39)
Toenemende schulden/negatieve cashflow/rentelasten: Uit bovenstaande tabel blijkt dat de netto rentedragende schulden van TV2 Danmark A/S gestaag zijn toegenomen, van 232 miljoen DKK in 2006 tot 622 miljoen DKK in 2008 (vóór de verkoop van het netwerk en de terugbetaling van het merendeel van de schulden werd de netto rentedragende schuldenlast in 2010 begroot op […] miljoen DKK). Uit de tabel blijkt verder dat TV2 Danmark A/S in de periode tussen 31 december 2006 en 31 december 2009 niet alleen negatieve cashflows had, maar ook stijgende schulden, toenemende rentelasten en een dalende nettovermogenswaarde.
(40)
Analyse bestcase-/worstcasescenario: Het oorspronkelijke herstructureringsplan bevatte een basisscenario en een worstcase- en bestcasescenario met sensitiviteitsberekeningen. Hierbij is gebruikgemaakt van bedrijfsextreme marktverwachtingen (zoals verzameld opgesteld door PriceWaterhouseCoopers). In de scenario’s worden ramingen gemaakt van de groei van het reële bbp waaruit een stijgings- of dalingspercentage voor de markt voor tv-reclame wordt afgeleid. In combinatie met de marktaandeelprognoses worden vervolgens de verwachte reclame-inkomsten voor TV2 bepaald. In het basisscenario is er sprake van een gematigde groei van het bbp ([…] % in 2009 en 2010, […] % in 2011 en […] % in 2012). De markt voor tv-reclame zou tussen 2009 en 2012 naar verwachting […] van […] miljoen DKK tot […] miljoen DKK ([…] %). In het worstcasescenario was er sprake van een minder positieve groei van het reële bbp (een nulgroei in 2009 en 2010 en een groei van […] % en […] % in 2011 respectievelijk 2012), en de reclame-uitgaven zouden […] van […] miljoen DKK in 2009 tot […] miljoen DKK in 2012 ([…] %). In het bestcasescenario wordt een iets sterkere groei van het bbp verwacht dan in het basisscenario en dus ook een lichte stijging van de omvang van de tv-reclamemarkt van […] miljoen DKK in 2009 tot […] miljoen DKK in 2012 ([…] %). In combinatie met een verwacht verlies aan marktaandeel zouden de reclame-inkomsten van TV2 in de periode 2009-2012 naar schatting met […] %, […] % respectievelijk […] % […] voor het basis-, worstcase- en bestcasescenario, hetgeen overeenkomt met […] van […] %, […] % respectievelijk […] %.
(41)
De reclame-inkomsten van TV2 zijn in de periode 1999-2009 gestegen met een (geometrisch) gemiddelde van 1,9 % en een standaarddeviatie van 12 % (32). Gezien de afhankelijkheid van de bedrijfscyclus van TV2 van reclame-inkomsten en de algemene economische vooruitzichten ten tijde van de beoordeling, kunnen de ramingen van PWC voor de periode 2009-2012 niet als onredelijk worden aangemerkt.
(42)
Het verslag van PWC is in september 2009 geactualiseerd om meer recente verwachtingen omtrent de reclame-inkomsten te integreren, hetgeen tot slechtere resultaten heeft geleid dan op grond van het oorspronkelijke basisscenario verwacht mocht worden (33). In 2009 is de markt voor tv-reclame ten opzichte van 2008 met 18,7 % gekrompen (34). De reclame-inkomsten van TV2 zijn in 2008 met 4 % gedaald (van 1 667 miljoen DKK tot 1 597 miljoen DKK) en in 2009 met nog eens 24 % (van 1 597 miljoen DKK tot 1 220 miljoen DKK) (35).
(43)
Denemarken voert aan dat de problemen van TV2 veroorzaakt zijn door schulden als gevolg van grote investeringen in de voorgaande jaren, door onzekerheid over de uitkomst van de lopende staatssteunzaak met betrekking tot TV2 en, niet in de laatste plaats, door een bedrijfsmodel voor het publiekeomroepkanaal dat uitsluitend op reclame-inkomsten is gebaseerd. Met name het radiosegment heeft sinds de opstartfase in 2007 tot aanzienlijke verliezen geleid. In april 2008 is derhalve besloten om de betreffende radioactiviteiten stop te zetten.
(44)
Tekort aan externe financiering door banken: In het herstructureringsplan wordt rekening gehouden met de twijfels van de bankiers van TV2 over het huidige bedrijfsmodel van het hoofdkanaal van TV2 en over de mogelijke uitkomst van lopende rechtszaken in verband met steun die in het verleden aan TV2 is verleend. In het herstructureringsplan wordt de risicoblootstelling van de banken beperkt door een verdere afbouw van bestaande leningen of kredietfaciliteiten. Denemarken heeft bewijs geleverd dat de belangrijkste bank van de onderneming […] op 22 april 2009, na de publicatie van de jaarrekening van TV2, verzocht heeft om de lening en kredietfaciliteit waarover de onderneming beschikt, te verlagen (36).
(45)
TV2 heeft ook problemen ondervonden bij het vestigen van een hypotheek op haar bedrijfslocaties in Odense en heeft melding gemaakt van het feit dat niet alleen de waarde van de gebouwen was gedaald, maar ook de potentiële waarde van de hypotheek. (37) Uiteindelijk heeft TV2 een lening van 80 miljoen DKK bij Nordea bank kunnen afsluiten, maar dat bedrag was lager dan verwacht. In een latere fase heeft Denemarken bijgewerkte informatie verstrekt over het gebrek aan belangstelling bij banken om commerciële kredieten te verstrekken. Uit deze informatie blijkt dat geen van de banken waarmee contact is opgenomen (([…], […], […] en […]) TV2 als kredietwaardig beschouwden. Dit was een gevolg van de verwachtingen met betrekking tot de ontwikkelingen op de advertentiemarkt aangezien die markt de enige bron van inkomsten voor TV2 vormde. De winstcapaciteit van TV2 werd daardoor in twijfel getrokken en daarnaast werden de nog lopende rechtszaken als een extra risicofactor aangemerkt (38).
2. Beschrijving van het oorspronkelijk aangemelde herstructureringsplan en van de bijbehorende wijzigingen
(46)
Het herstructureringsplan zoals dat voor TV2 is aangemeld, loopt van 4 februari 2009 tot en met 31 december 2012. Het plan is bedoeld om de zwakke punten in de bedrijfsvoering van TV2 aan te pakken, meer in het bijzonder de onevenwichtigheid van de kortlopende schulden op de balans en een bedrijfsmodel voor het publiekeomroepkanaal dat als onhaalbaar wordt aangemerkt vanwege de afhankelijkheid van de financiering middels cyclusgevoelige reclame-inkomsten. Het herstructureringsplan bestond uit de volgende vijf hoofdcomponenten: i) een financiële herstructurering met gevolgen voor de balans, ii) een operationele herstructurering, iii) een nieuwe financieringopzet voor het publiekeomroepkanaal TV2 door de invoering van een ander bedrijfsmodel; iv) steunmaatregelen, en v) (een) compenserende maatregel(en).
(47)
De financiële herstructureringsmaatregelen bestonden voornamelijk uit de volgende vier elementen: het verkopen van het belang van 50 % in het omroepnetwerk BDS (39), het vestigen van een hypotheek op de bedrijfsgebouwen in Odense (Kvaegtorvet), hetgeen naar verwachting […] miljoen DKK zou opleveren, het uitstellen en verminderen van geplande kapitaalinvesteringen, en de afstoting van minderheidsbelangen in bepaalde ondernemingen die actief waren in aanverwante mediasectoren, […], Momondo, […] en […]. Deze maatregelen zouden naar verwachting meer dan […] miljoen DKK opleveren waarvan een deel gebruikt zou worden om kortlopende leningen af te lossen.
(48)
De operationele herstructureringsmaatregelen bouwen voort op de kostenbesparingen van 280 miljoen DKK die al in 2008 in gang zijn gezet en omvatten het sluiten van East Production en de integratie ervan binnen TV2, het beëindigen of verminderen van het belang van TV2 in […] en andere kostenbesparende maatregelen voor een bedrag van 40 miljoen DKK. Bovendien is TV2 er na de aanmelding in geslaagd om op basis van een plan dat op 30 maart 2009 is goedgekeurd, aanvullende kostenbesparingen door te voeren, met inbegrip van een vermindering van de kapitaalinvesteringen in 2009 met 30 miljoen DKK en de doorlopende kosten verder te reduceren voor een bedrag van 97 miljoen DKK (40).
(49)
Via een nieuwe financieringsmaatregel (gebruiksrechten) (41) wordt getracht om de vaste inkomstenbronnen voor het publiekeomroepkanaal TV2 te verbreden. Het daartoe strekkende besluit is op 9 januari 2009 vastgelegd in een overeenkomst tussen de grootste politieke partijen inzake een wijziging van de overeenkomst over het mediabeleid 2007-2010.
(50)
Heffing van abonnementsgelden: Het bedrijfsmodel voor het hoofdkanaal moet duurzaam van aard worden door TV2 de mogelijkheid te bieden om vanaf 1 januari 2012 vergoedingen aan eindgebruikers in rekening te brengen, d.w.z. abonnementsgelden, ter financiering van het publiekeomroepkanaal. Daarnaast blijft TV2 ook inkomsten uit reclame ontvangen.
(51)
De vergoedingen worden door de distributeurs bij de eindgebruikers in rekening gebracht. De vergoeding die door de eindgebruikers betaald moet worden, wordt niet door de overheid vastgesteld, maar wordt via reguliere commerciële onderhandelingen tussen TV2 en de distributeurs (d.w.z. voor DTT Boxer) vastgesteld. TV2 verwacht dat zij per maand per huishouden een bedrag van 10-12 DKK (excl. btw) bij de distributeur in rekening kan brengen (42). De invoering van de gebruiksrechten vanaf 2012 is bedoeld om de huishoudens die op dit moment MPEG 2-apparatuur gebruiken teneinde „free-to-air” digitale ethertelevisie (DR1, DR2 en TV2) te kunnen ontvangen, voldoende tijd te bieden om over te stappen op apparatuur die berekend is op het MPEG 4-format. Denemarken verwacht dat de levensvatbaarheid van TV2 dankzij de invoering van dit aspect van het herstructureringsplan op lange termijn zal worden hersteld. Volgens schattingen van TV2 zal er dankzij de gebruiksrechten in 2012 sprake zijn van een nettotoename in inkomsten van […] miljoen DKK (43).
(52)
Er komt geen wetgeving op basis waarvan distributeurs verplicht zijn om TV2 in hun pakketten op te nemen. Integendeel, de bestaande „must-carry”-verplichting zal na de invoering van de gebruiksrechten worden ingetrokken (44). Dit volgt uit hoofdstuk 6, artikel 38a, lid 2, van de huidige Deense Omroepwet, waarin staat dat, indien de minister van Cultuur TV2 toestemming geeft om gebruiksrechten te heffen, de „must-carry”-status komt te vervallen. Met andere woorden, de „must-carry”-verplichting komt automatisch te vervallen bij de introductie van gebruiksheffingen. Het hoofdkanaal van TV2 zal naar verwachting de facto door de kabelnetwerken en etherassociaties op vrijwel onveranderde wijze worden verspreid. Daarbij zou wel de pakketstructuur door de distributeurs veranderd kunnen worden doordat zij TV2 in dat pakket opnemen in plaats van een andere betaalzender.
(53)
In eerste instantie werd verwacht dat er uitzonderingen mogelijk zouden zijn voor het heffen van gebruiksrechten en dat TV2 eindgebruikers die geen andere betaaltelevisiekanalen ontvangen, geen vergoeding in rekening zou hoeven te brengen (het zogeheten kaartsysteem voor „TV2 Alene”). Dat zou betekenen dat eindgebruikers die uitsluitend FTA-zenders („free-to-air”) ontvangen, gratis naar TV2 zouden kunnen blijven kijken. Deze mogelijkheid is weliswaar opgenomen in een ontwerpvoorstel van het ministerie van Cultuur van 18 november 2010, maar dit zal niet in praktijk worden gebracht. Vanaf 2012 zal TV2 dan ook alle eindgebruikers die TV2 willen ontvangen om het publiekeomroepkanaal te bekijken, een vergoeding in rekening brengen. Voor het heffen van gebruiksrechten is een wijziging in de voorwaarden van de vergunning van TV2 noodzakelijk en deze zal door het ministerie van Cultuur worden uitgevoerd.
(54)
De oorspronkelijk aangemelde steunmaatregelen: In de oorspronkelijke aanmelding waren drie steunmaatregelen voorzien om de herstructurering te financieren en wel voor een totaalbedrag van 1 375 miljoen DKK, te weten:
-
een achtergestelde lening voor een bedrag van 300 miljoen DKK;
-
een garantie voor de verkoop van het omroepnetwerk voor een verwacht verkoopbedrag van 475 miljoen DKK; en
-
een tijdelijke kredietfaciliteit voor een initieel bedrag van 600 miljoen DKK voor het geval TV2 niet in staat zou zijn om externe financiering aan te trekken.
(55)
Denemarken heeft verklaard dat de rentetarieven en garantiepremies vergelijkbaar zouden zijn met de tarieven en premies die op de markt voor gezonde ondernemingen gelden. De betreffende maatregelen zijn echter nooit uitgevoerd. Voor nadere informatie wordt verwezen naar het besluit van de Commissie om de formele onderzoeksprocedure in te leiden (45).
(56)
De kredietfaciliteit van 1 000 DKK die als reddingssteun fungeert en die bij besluit van de Commissie van 4 augustus 2008 is goedgekeurd, blijft van kracht.
(57)
Denemarken heeft informatie verstrekt over de herstructureringskosten en heeft in dat verband twee rekenopties voorgelegd. In de eerste plaats stelt Denemarken dat de herstructurering van TV2 een financiële herstructurering is en dat de kosten voor het aanvullen van het liquiditeitstekort in feite herstructureringskosten zijn, d.w.z. kosten die nodig zijn om de levensvatbaarheid op lange termijn te waarborgen. Denemarken is van mening dat die kosten, ongeacht hun aard, uiteindelijk volledig door TV2 zelf zullen worden betaald. De reden hiervoor is dat Denemarken van de veronderstelling uitgaat dat alle steunmaatregelen ofwel niet uitgevoerd zijn ofwel volledig terugbetaald zijn tegen de tijd dat de Commissie haar besluit vaststelt (46). Denemarken merkt tevens op dat, in het speciale geval van de herstructurering van TV2, kostenbesparingen ook als herstructureringskosten aangemerkt moeten kunnen worden, aangezien die besparingen niet alleen bedoeld zijn om het concurrentievermogen te vergroten, maar ook om de financiële levensvatbaarheid van TV2 vanuit een zuiver financieel perspectief te waarborgen (47). Bij de tweede optie zou een meer traditionele berekening van de herstructureringskosten, waarbij de kostenbesparingen niet in aanmerking worden genomen, leiden tot een nadruk op de eenmalige buitengewone kosten die gemaakt moeten worden. Volgens Denemarken belopen die kosten […] miljoen DKK, bestaande uit transactiekosten voor het omroepnetwerk, de kosten die verband houden met de overgang naar betaaltelevisie (gebruiksrechten), juridische en advieskosten en kosten voor het beëindigen van arbeidsovereenkomsten (48).
(58)
Als compenserende maatregel heeft TV2 in eerste instantie toegezegd om gedurende de herstructureringsperiode (d.w.z. tot en met 31 december 2012) geen nieuwe tv-zenders te lanceren. Denemarken wijst erop dat dit een nadeel is voor de onderneming aangezien TV2 met nieuwe zenders minder afhankelijk zou zijn van reclame-inkomsten. In de digitale wereld worden kijkers steeds vaker aangetrokken door gespecialiseerde tv-kanalen en TV2 wijst erop dat haar concurrenten in de herstructureringsperiode wel nieuwe zenders zullen lanceren.
(59)
Met betrekking tot de looptijd van het herstructureringsplan (dat volgens de aanmelding tot en met 31 december 2012 van kracht zou zijn) stellen de Deense autoriteiten dat het in het belang van TV2 is om alle staatssteun al op een eerder tijdstip vervangen te hebben, waardoor ook de herstructureringsperiode eventueel op een eerdere datum beëindigd zou kunnen worden (49).
3. Andere ontwikkelingen tijdens het herstructureringsproces
(60)
Zoals beschreven in het herstructureringsplan, heeft TV2 haar omroepnetwerk op 30 september 2010 aan de Zweedse onderneming Teracom AB (de eigenaar van Boxer) verkocht. De verkoopopbrengst voor TV2 bedroeg circa 640 miljoen DKK (vóór belastingen) en deze is gebruikt om de schuldenlast van TV2 te reduceren.
(61)
TV2 is er ook in geslaagd om een hypotheek te vestigen op haar bedrijfslocatie in Odense, maar wel tegen een lager bedrag dan oorspronkelijk werd verwacht. In plaats van […] miljoen DKK bedroeg de hypotheek slechts 80 miljoen DKK.
(62)
Op 4 oktober 2010 heeft TV2 alle opgenomen bedragen uit hoofde van de tijdelijke kredietfaciliteit (die in het besluit van de Commissie inzake reddingssteun was goedgekeurd) terugbetaald. In totaal had TV2 223 miljoen DKK van deze reddingssteunfaciliteit opgenomen. Eind 2008, d.w.z. tijdens de periode van zes maanden waarvoor reddingssteun werd verstrekt, had TV2 208 miljoen DKK opgenomen (50). Na de verkoop van het omroepnetwerk, die meer had opbracht dan in het herstructureringplan was voorzien, heeft Denemarken de volgende aangepaste cijfers over de financiële situatie van TV2 ingediend (op basis van abonnementen op het hoofdkanaal) (51).
(in miljoen DKK)
Gerealiseerd
2009
Raming
2010
Prognose
2011
Prognose
2012
Prognose
2013
Omzet
2 029
2 147
[…]
[…]
[…]
Kosten
-1 910
-1 974
[…]
[…]
[…]
Ebit
-2
25
[…]
[…]
[…]
Winst voor belastingen, lopende activiteiten
-28
42
[…]
[…]
[…]
Winst voor belastingen, beëindigde activiteiten
1
397
[…]
[…]
[…]
Winst na belastingen
-14
353
[…]
[…]
[…]
Eigen vermogen per 31 december
601
952
[…]
[…]
[…]
Netto rentedragende schulden per 31 december
659
-84
[…]
[…]
[…]
(63)
Op 13 oktober 2010 heeft […] TV2 additionele kredietfaciliteiten aangeboden voor een bedrag van […] miljoen DKK. Hierdoor zouden de langlopende faciliteiten van TV2 bij […] van […] miljoen DKK tot […] miljoen DKK toenemen (52). Aan het aanbod zijn echter de volgende twee voorwaarden verbonden:
a)
[…]
b)
[…].
(64)
Tegen deze achtergrond verwacht TV2 dat zij tot eind 2012 kan beschikken over financiële faciliteiten in de orde van grootte van […]-[…] miljoen DKK opgebouwd uit […]-[…] miljoen DKK en de aanvullende externe kredietfaciliteiten van […] miljoen DKK (53).
(65)
Daarnaast heeft Denemarken gegevens verstrekt over de kapitaalstructuur van TV2. Als gevolg van de problemen bij het verkrijgen van externe financiering (hetgeen weer een gevolg was van de onzekerheid over de nog lopende rechtszaken en het bedrijfsmodel van TV2 dat te afhankelijk van reclame-inkomsten was) stelde Denemarken dat TV2 minder afhankelijk moest worden van vreemd vermogen en meer op het eigen vermogen een beroep moest doen. De Commissie constateert in dat verband ook dat er discrepanties bestaan tussen de hoogte van het eigen vermogen van TV2 ten opzichte van dat van vergelijkbare concurrenten.
(66)
Meer in het bijzonder kan de kapitaalstructuur beoordeeld worden aan de hand van de solvabiliteitsratio, d.w.z. de verhouding van het boekhoudkundig eigen vermogen tot het balanstotaal. PWC (de financieel adviseur van Denemarken) heeft berekend dat de gemiddelde (mediaan) solvabiliteitsratio van de vergelijkbare concurrenten van TV2 circa […] % bedraagt ([…] % eind 2009) (54). De gemiddelde solvabiliteitsratio van de vergelijkbare concurrenten van TV2 is aanzienlijk lager dan de verwachte solvabiliteitsratio van TV2 aan het eind van de herstructureringsperiode. Na de verkoop van het omroepnetwerk bedraagt de solvabiliteitsratio van TV2 eind 2010 […] %. Naar verwachting bedraagt die ratio eind 2011 […] % en eind 2012 […] %. Volgens de laatste prognoses die door TV2 zijn verstrekt, zou de ratio tussen de netto rentedragende schulden en ebitda eind 2010 circa […] bedragen. De percentages voor eind 2011 en eind 2012 zijn […] respectievelijk […]. De gemiddelde (mediaan) ratio netto vreemd vermogen/eigen vermogen voor een steekproef van vergelijkbare concurrenten van TV2 is eind 2009 […] ([…]) (55).
4. Effect van de nieuwe financiële parameters op het aangemelde herstructureringsplan
(67)
Denemarken heeft bevestigd dat geen van de drie voorgestelde steunmaatregelen in het oorspronkelijke herstructureringsplan ooit zijn uitgevoerd, aangezien Denemarken overeenkomstig de „standstill”-verplichting als bedoeld in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 659/1999 (56) in afwachting was van het besluit van de Commissie. Gezien de recente ontwikkelingen zijn in het kader van de huidige versie van het herstructureringsplan echter alleen nog de lening en kredietfaciliteit relevant (57). De aangemelde steunmaatregel betreffende een voorgestelde garantie in verband met de verkoop van het omroepnetwerk is niet langer relevant en is onuitvoerbaar (58) aangezien de verkoop reeds succesvol is afgerond zonder dat er een garantie is gesteld (59). Op dit moment wordt er alleen nog gebruikgemaakt van de tijdelijke kredietfaciliteit.
Door de verbeterde financiële positie van TV2 na de verkoop van het omroepnetwerk, heeft Denemarken gesteld dat alle steunmaatregelen geannuleerd kunnen worden mits het herstructureringsplan wordt goedgekeurd (met inbegrip van de mogelijkheid om gebruiksrechten in te voeren) en mits de Commissie een besluit aangaande de „oude” staatssteunzaken vaststelt dat er geen aanvullende terugbetalingen van staatssteun aan de Deense overheid hoeven te worden verricht (60). In een dergelijk scenario is TV2 van mening dat zij over voldoende financiële middelen beschikt tot 2012 wanneer de abonnementsbetalingen voor de doorgifte van het hoofdkanaal worden ingevoerd (61). Het herstructureringsplan als zodanig is niet ingetrokken. Met betrekking tot de nog steeds van kracht zijnde reddingssteunfaciliteit, TV2 kan daar op dit moment geen gebruik van maken omdat er niet aan de bijbehorende voorwaarden wordt voldaan (door een deskundige bevestigde, gecertificeerde liquiditeitsbehoefte) (62).
(68)
In het oorspronkelijke herstructureringsplan had Denemarken zich ertoe verbonden dat TV2 geen nieuwe tv-zenders zou lanceren. Later bleek die verbintenis ook radiozenders te betreffen, maar de Deense autoriteiten stellen zich wel op het standpunt dat deze compenserende maatregel beëindigd moet worden op het moment dat alle steunmaatregelen ingetrokken zijn aangezien dit voor hen het einde van de herstructureringsperiode markeert (63). Tijdens het onderzoek door de Commissie heeft de Deense regering besloten om een nieuwe publieke radiozender openbaar aan te besteden (64). Deze nieuwe radiozender is bedoeld om meer concurrentie op de Deense publieke radiomarkt te creëren aangezien die op dit moment wordt gedomineerd door de publieke zender DR (met een marktaandeel van bijna 80 %). TV2 was aanvankelijk voornemens om aan die aanbesteding deel te nemen, maar zou pas een bod kunnen uitbrengen nadat alle steunmaatregelen beëindigd zijn. Tijdens het onderzoek heeft Denemarken echter bevestigd dat TV2 niet op de aanbesteding zal inschrijven vanwege het lopende onderzoek van de Commissie (65).
(69)
TV2 stelt dat een adequate beoordeling van de financiële positie van TV2 ten opzichte van haar concurrenten - zo lang er nog rechtszaken lopen - uitsluitend mogelijk is aan de hand van de rentabiliteitsratio. TV2 erkent echter dat het gebruik van kapitaalratio’s (zoals de solvabiliteitsratio) wel zinvol zijn nadat de onzekerheden over het bedrijfsmodel en de juridische geschillen zijn opgelost (66). De Deense overheid heeft de intentie uitgesproken om TV2 niet te overkapitaliseren en is bereid om maatregelen te nemen om te waarborgen dat deze doelstelling wordt gerealiseerd nadat de gebruiksrechten in 2012 zijn ingevoerd. Als eigenaar van TV2 zal de Deense overheid waarborgen dat TV2, nadat de gebruiksrechten zijn ingevoerd en de financiële situatie is genormaliseerd, over een kapitaalstructuur beschikt die in overeenstemming is met de gangbare marktomstandigheden.
(70)
Te dien einde heeft Denemarken zich verplicht om een onafhankelijke financieel deskundige eind 2012 of begin 2013 de opdracht te geven een analyse uit te voeren van de kapitaalstructuur van TV2 en een vergelijking te maken met de kapitaalstructuur van andere relevante mediabedrijven. De Deense overheid heeft toegezegd om, indien de kapitaalstructuur van TV2 aanzienlijk afwijkt van de mediaan of het gemiddelde van de groep vergelijkbare concurrenten, deze kapitaalstructuur tijdens de algemene vergadering in april 2013 aan te passen om deze situatie recht te zetten. Indien er gewichtige redenen zijn om de kapitaalstructuur niet aan te passen, zal de Deense overheid de Commissie in kennis stellen van een wijziging van het herstructureringsplan. De Deense overheid streeft ernaar om de herstructurering van de kapitaalbasis middels dividenduitkeringen te verwezenlijken die in april 2013 door de algemene vergadering goedgekeurd moeten worden en niet door het verhogen van de schuldenlast van TV2 waardoor het balanstotaal zou toenemen.
(71)
Denemarken heeft zich er ook toe verbonden om de analyse ruim vóór de vergadering van april 2013 aan de Commissie te overleggen in combinatie met de plannen van de Deense autoriteiten om, in overeenstemming met die analyse, adequate maatregelen te nemen.
V. SAMENVATTING VAN HET BESLUIT VAN DE COMMISSIE VAN 2 JULI 2009 TOT INLEIDING VAN DE PROCEDURE
(72)
In haar besluit om de formele onderzoeksprocedure in te leiden, concludeerde de Commissie dat de aangemelde leningen en garantie in het herstructureringsplan staatssteun vormen in de zin van artikel 87, lid 1, VEG (thans artikel 107, lid 1, VWEU) en heeft zij de verenigbaarheid van het herstructureringsplan onderzocht met artikel 87, lid 3, onder c), VEG (thans artikel 107, lid 3, onder c), VWEU) juncto de herstructureringsrichtsnoeren van de Commissie (67). De Commissie heeft echter belanghebbenden tevens verzocht hun opmerkingen te maken over de vraag of de toepassing van artikel 87 VEG (thans artikel 107 VWEU) in de weg staat van de uitvoering van de openbaredienstverplichting waarmee TV2 belast is op het gebied van de televisieomroep.
(73)
De Commissie heeft met betrekking tot de volgende aspecten haar twijfels geuit over de verenigbaarheid met het aangemelde herstructureringsplan:
-
Hoewel de Commissie voorlopig geaccepteerd had dat TV2 Danmark A/S een onderneming in moeilijkheden was als bedoeld in de richtsnoeren, heeft zij belanghebbenden om opmerkingen verzocht aangezien concurrenten van TV2 erop gewezen hadden dat de cashflowproblemen door TV2 zelf veroorzaakt waren, eenvoudig opgelost konden worden en geen invloed hadden op de fundamentele levensvatbaarheid van de onderneming. Er werd door concurrenten daarnaast gesteld dat TV2 in 2008 winstgevend was.
-
Rekening houdende met het feit dat in een herstructureringsplan ook moet worden voorzien in de terugtrekking uit activiteiten die zelfs na de herstructurering structureel verliesgevend zouden kunnen blijven (68), betwijfelde de Commissie of TV2 op basis van de maatregelen in het herstructureringsplan als zelfstandige publieke zender winstgevend zou zijn. Ook kon de Commissie niet nagaan of de algemene hypothesen inzake de marktprognoses redelijk waren (zoals de ontwikkelingen op de reclamemarkt, de groei van het bbp en het in stand houden door TV2 van zijn marktaandeel).
-
Gezien de toestand waarin de economie verkeerde toen het herstructureringsplan werd gelanceerd, werden vraagtekens gezet bij de lange looptijd ervan.
-
Aangezien de invoering van gebruiksrechten voor TV2 bij een geslaagde tenuitvoerlegging van de financiële en operationele herstructureringsmaatregelen van het herstructureringsplan in 2010-2011 daarnaast mogelijk niet nodig zou zijn om de levensvatbaarheid van TV2 Danmark A/S op lange termijn te waarborgen, en omdat het effect van deze rechten op de mededinging niet was onderzocht, rees bovendien de vraag of het wel zinvol was om dergelijke rechten (waarover al een besluit was genomen) in 2012 in te voeren.
-
Tevens betwijfelde de Commissie of de enige compenserende maatregel, het niet-lanceren van nieuwe tv-kanalen, evenredig was met de steun, de grootte en het relatieve belang van TV2 Danmark A/S op de markten waarop de onderneming actief was (69).
-
Tot slot vroeg de Commissie zich af of de steun behalve als bijdrage in de herstructureringskosten, eventueel ook gebruikt zou kunnen worden voor de financiering van agressief marktgedrag.
VI. SAMENVATTING VAN DE STANDPUNTEN VAN DE DEENSE AUTORITEITEN
(74)
Opgemerkt dient te worden dat in de navolgende samenvatting van de opmerkingen van Denemarken en van belanghebbenden, geen opmerkingen zijn opgenomen die verband houden met de exploitatie van het kaartsysteem „TV2 Alene” aangezien dit onderdeel van het herstructureringsplan niet uitgevoerd zal worden.
(75)
De Deense autoriteiten stellen dat TV2 een onderneming in moeilijkheden is, zoals ook blijkt uit een verslag van PWC (70) dat later is bijgewerkt (71). De Deense autoriteiten hebben ook in de reacties op de opmerkingen van belanghebbenden aan dit standpunt vastgehouden (72).
(76)
Volgens een onderzoek van PWC dat is uitgevoerd kort voordat de herstructurering werd aangemeld, is een herstel van TV2 op basis van de eigen middelen of via een marktfinanciering niet mogelijk. Denemarken stelt daarnaast dat het herstructureringsplan dat bij de Commissie is ingediend, op realistische uitgangspunten en scenario’s is gebaseerd, terwijl uit dit plan tegelijkertijd blijkt dat de levensvatbaarheid van de onderneming op lange termijn zal worden hersteld. Vergeleken met het basisscenario in het herstructureringsplan is de situatie op de reclamemarkt echter verslechterd. In de eerste helft van 2009 is de omvang van de reclamemarkt met 19 % afgenomen en de advertentie-inkomsten van TV2 zijn in 2009 met 24 % gedaald. De herstructureringsmaatregelen zullen zo spoedig mogelijk uitgevoerd worden, met uitzondering van de invoering van de gebruiksrechten omdat die invoering vanwege operationele en technische problemen tot 2012 is uitgesteld. Wederom op basis van de ramingen van PWC stelde Denemarken in een latere fase bovendien dat de prognose sinds het oorspronkelijke herstructureringsplan nog negatiever geworden was en dat de ebit van TV2 in 2009 […] miljoen DKK lager was dan in het herstructureringsplan was aangenomen (73). Denemarken wijst er eveneens op dat, zoals ook uit de verklaringen van diverse banken is gebleken, de onderneming niet in staat is om externe financiering aan te trekken omdat de banken ernstige twijfels hebben over het bedrijfsmodel van het hoofdkanaal, kritisch staan ten opzichte van de conjunctuurgevoelige advertentie-inkomsten als inkomstenbron en tot slot de onzekerheden voorvloeiende uit de nog lopende rechtszaken als problematisch ervaren.
(77)
De operationele en financiële herstructureringsmaatregelen worden als de inspanning beschouwd die maximaal mogelijk is zonder de kwaliteit van de programmering van de publieke TV2-zender aan te tasten. TV2 wordt door deze maatregelen gedwongen om haar activa beter te exploiteren, waardoor de steun tot het noodzakelijke minimum wordt beperkt.
(78)
Aangezien de verkoop van het omroepnetwerk succesvoller bleek te zijn dan verwacht, hebben de Deense autoriteiten later de verzekering gegeven dat alle steunmaatregelen konden worden ingetrokken en niet ten uitvoer hoefden te worden gelegd zodra de Commissie het herstructureringsplan goedkeurde en er een besluit in de lopende staatssteunzaak van 19 mei 2004 was vastgesteld zonder aanvullende terugbetalingen (74).
(79)
Gebruiksrechten, die niet als staatssteun kwalificeren, zorgen voor een stabielere omzet en geven de banken opnieuw vertrouwen in het bedrijfsmodel van TV2. Als gevolg van de herstructurering zou de ebit-marge van de onderneming als geheel naar verluidt tussen de […] en […] % bedragen, waardoor zij in staat zou moeten zijn om haar eigen middelen te beheren.
(80)
Hoewel het onmogelijk is om de wijzigingen in de prijsstelling en structuur van de programmapakketten van de distributeurs te voorspellen, zou de invoering van gebruiksrechten voor TV2 niet tot indirecte financiering door of capaciteitsvermindering bij de concurrenten van TV2 moeten leiden. Deze nieuwe financieringsmethode wordt beschouwd als een aanpassing van de basisvoorwaarden voor de financiering op lange termijn waardoor TV2 op gelijke voet komt te staan met haar particuliere concurrenten (75).
(81)
Tot slot stellen de Deense autoriteiten dat de voorgestelde compenserende maatregel, te weten de toezegging om geen nieuwe tv-kanalen (en inmiddels ook geen nieuwe radiozenders) te lanceren, een echte opoffering voor TV2 Danmark A/S betekent gezien haar belang bij een diversificatiestrategie om haar algemene marktaandeel te behouden, gezien het verlies aan inkomsten en gezien het „first mover”-voordeel dat de concurrenten hierdoor krijgen die op dit moment namelijk wel nieuwe kanalen lanceren en die dat in de toekomst ook zullen blijven doen. Denemarken heeft zich later op het standpunt gesteld dat deze compenserende maatregel beëindigd zou moeten worden op het moment dat alle steunmaatregelen ingetrokken zijn, d.w.z. vanaf de datum van de vaststelling van het onderhavige besluit.
(82)
Wat betreft het in het besluit tot inleiding van de procedure voorgestelde idee - om de capaciteit van TV2 te concentreren op het uitzenden van premium content - wijst Denemarken erop dat de openbaredienstverplichting van TV2 zowel sport omvat (met inbegrip van grote sportevenementen) als de steun aan filmproducties. Daarnaast stelt Denemarken dat TV2 op grond van de standaardcontracten geen rechten aan derden mag overdragen, hetgeen betekent dat veilingen van rechten uitgesloten zijn.
(83)
Denemarken is van mening dat het herstructureringsproces in overeenstemming is met artikel 107, lid 3, onder c), VWEU. Denemarken onderkent echter ook dat, op basis van de omzetprognoses van PWC, het hoofdkanaal van TV2 aan het eind van de herstructureringsperiode nog steeds verlies zou lijden (76). Denemarken wijst er in dit verband op dat er op TV2 een openbaredienstverplichting rust waaraan de onderneming zich niet kan onttrekken. Gezien die publieke taak zou er rekening gehouden moeten worden met de specifieke situatie van TV2 bij de beoordeling van deze zaak aan de hand van de reddings- en herstructureringsrichtsnoeren of aan de hand van artikel 106, lid 2, VWEU. Het zou vanuit commercieel perspectief zinloos zijn om de publieke zender op te heffen aangezien deze voor aanzienlijke synergieën zorgt tussen het hoofdkanaal en de nichezenders.
VII. SAMENVATTING VAN DE STANDPUNTEN VAN BELANGHEBBENDEN
(84)
In haar opmerkingen gaat TV2 allereerst in op wat zij als de essentiële aspecten beschouwt voor de beoordeling van het herstructureringsplan.
(85)
TV2 stelt dat haar primaire activiteit bestaat uit uitgebreide en dure openbaredienstverplichtingen waaraan het hoofdkanaal van de onderneming zich moet houden. TV2 verklaart dat die activiteit op dit moment verantwoordelijk is voor meer dan […] % van de kosten van het hoofdkanaal.
(86)
TV2 verwijst naar het politieke besluit dat aan de basis heeft gestaan van de huidige situatie. De Deense regering en de partijen die steun hebben gegeven aan de meest recente overeenkomst inzake het mediabeleid hebben afgesproken dat, in het kader van het herstructureringsplan, niet opnieuw een compensatie voor de openbare dienst zal worden ingevoerd voor de kosten die TV2 maakt voor het uitvoeren van haar openbaredienstverplichtingen. Anderzijds is ook besloten om een duurzaam marktgerelateerd bedrijfsmodel voor TV2 in te voeren om te waarborgen dat de onderneming, ondanks haar openbaredienstverplichtingen, op de relevante markten de concurrentie zou kunnen aangaan, een besluit dat door TV2 is verwelkomd. TV2 stelt dat het belangrijkste element in deze context wordt gevormd door de afschaffing van het eerdere verbod op het heffen van gebruiksrechten voor het belangrijkste publieke kanaal. Die gebruiksrechten worden nu per 1 januari 2012 ingevoerd. TV2 stelt dat de steun geen operationele of commerciële voordelen oplevert, maar slechts waarborgt dat TV2 in staat is om opties te financieren die ook open staan voor haar concurrenten. TV2 voert verder aan dat haar hoofdkanaal niet als een geïsoleerd kanaal beschouwd mag worden omdat zowel het hoofdkanaal als de nichekanalen een bijdrage leveren aan het financiële resultaat van het concern. TV2 kan zich echter in geen geval onttrekken aan het verrichten van haar publieke taak en dat feit dient bij de toepassing van de richtsnoeren of van artikel 106, lid 2, VWEU in aanmerking te worden genomen.
(87)
TV2 merkt op dat, ondanks het feit dat zij de Deense markt voor televisiereclame domineert, de concurrentie op deze markt hevig is en gekenmerkt wordt door de aanwezigheid van financieel sterke multinationals. TV2 stelt daarnaast dat haar belangrijkste concurrenten geen belemmeringen ondervinden om tot de markt toe te treden aangezien zij reeds een aantal nieuwe kanalen op de Deense televisiemarkt hebben gelanceerd (bijvoorbeeld SBS 6 (Pro 7), TV3 Puls (MTG) en Canal 9 (Bonnier)).
(88)
In verband met de mededingingssituatie op de Deense tv-markt stelt TV2 bovendien dat zij te kampen heeft gehad met een aanzienlijke daling in zowel marktaandelen als kijkcijfers (77), die […], onder andere als gevolg van het verdwijnen van het analoge signaal in november 2009. TV2 voert tevens aan dat het verbod op het lanceren van nieuwe tv-kanalen tot 2012 het concurrentievermogen van TV2 verder zal aantasten, waardoor de positie van de onderneming zal verzwakken.
(89)
Met betrekking tot de markt voor betaaltelevisie wijst TV2 erop dat het concern geen dominante positie op deze markt inneemt, terwijl er tegelijkertijd op wordt gewezen dat de publieke zender van TV2 de enige grote Deense commerciële tv-zender is die niet op deze markt actief is. Naar schatting van TV2 hebben de nichekanalen op dit moment een aandeel van […] % op de betaaltelevisiemarkt. Het totale marktaandeel van de zender zal naar verwachting stijgen tot circa […]-[…] % zodra TV2 vanaf 2012 gebruiksrechten kan gaan heffen voor de belangrijkste publieke zender.
(90)
TV2 wijst erop dat zij niet in staat was om leningen bij banken af te sluiten en dat het zelfs problematisch was om een hypotheek op haar onroerende zaken in Kvaegtorvet te vestigen. TV2 voert aan dat de onzekerheid die onder andere het gevolg is van de nog lopende staatssteunzaken, de banken ervan weerhouden heeft om de noodzakelijke financiering te verstrekken. TV2 is van mening dat de looptijd van het herstructureringsplan adequaat is en wijst erop dat verbeteringen in haar financiële situatie uitsluitend effect zullen hebben op het opnemen van geld uit de kredietfaciliteit en niet op haar bedrijfsmodel. Daardoor zou de winstgevendheid van TV2 op middellange en lange termijn gewaarborgd zijn.
(91)
TV2 stelt dat de invoering van de gebruiksrechten voor de belangrijkste publieke zender geen staatssteun inhoudt, maar dat de zender hierdoor alleen maar dezelfde mogelijkheden krijgt als haar concurrenten, om een van de meest conventionele mechanismen te gebruiken om op de markt actief te kunnen zijn, namelijk het vragen van een vergoeding aan kijkers die ervoor kiezen om van het TV2-aanbod gebruik te maken. De verstoring van de mededinging zou gecompenseerd kunnen worden door de toepassing van de artikelen 101 en 102 VWEU. Volgens TV2 leidt de invoering van de gebruiksrechten, net als andere elementen van het herstructureringsplan, niet tot een verstoring van de mededinging op de relevante markten. In dit verband voert TV2 aan dat het plan juist waarborgt dat het TV2-concern, en met name de belangrijkste publieke zender, over de noodzakelijke liquiditeit beschikt tot het moment dat de heffing van de gebruiksrechten wordt ingevoerd. TV2 merkt daarnaast op dat de heffing van gebruiksrechten vanuit staatssteunrechtelijk oogpunt de voorkeur geniet boven het alternatief van het opnieuw introduceren van een niet-marktgerelateerde overheidsfinanciering als compensatie voor het uitvoeren van de publieke taak.
(92)
TV2 benadrukt dat het niet kunnen lanceren van nieuwe zenders een reëel offer is, en wijst erop dat zij, na de digitale omschakeling en de verkoop van haar netwerk, het voordeel is kwijtgeraakt dat zij tot dat moment had vanwege het gedeelde eigendom van dat netwerk. Op de vraag in het besluit tot inleiding van de procedure of de verkoop van bepaalde programma’s aan derden of beperkingen van bepaalde uitzendingen (bijvoorbeeld sport) in overweging genomen zouden kunnen worden, luidde het antwoord dat TV2 op grond van de standaardcontracten geen rechten aan derden mag overdragen. Deense fictie en sport vormen onderdeel van het publieke programmeringspakket van TV2.
(93)
SBS ziet geen reden waarom een reeks van mogelijk verkeerde managementbeslissingen zou moeten leiden tot een verandering in het financieringsmodel, met significante verstorende effecten op de mededinging. SBS voert aan dat TV2, afgezien van de slechte investeringsbeslissingen, in de periode 2004-2008 positieve resultaten heeft geboekt en een dominante positie inneemt op de markt voor tv-reclame. SBS is daarnaast van mening dat het herstructureringsplan veel verder gaat dan noodzakelijk is. De netto contante waarde van het recht om gebruiksvergoedingen te heffen, is veel hoger dan het geraamde optimale eigen vermogen zoals dat in het herkapitalisatiebesluit is opgenomen. SBS wijst er daarnaast op dat de steun die aan de regionale kanalen is verleend in de vorm van jaarlijkse omroepbijdragen voor een bedrag van circa 400 miljoen DKK, ook in aanmerking genomen dient te worden bij de beoordeling van het effect van het herstructureringsplan.
(94)
SBS stelt dat noch TV2 noch haar dochterondernemingen op grond van de herstructureringsrichtsnoeren voor steun in aanmerking komen. In dat opzicht wijst SBS erop dat TV2 Denemarken in het verslag over het eerste halfjaar van 2009 melding maakte van een netto eigen vermogen van 644,9 miljoen DKK en dat de onderneming niet aan de criteria voor een insolventieprocedure voldoet. Alle verliezen die een gevolg zijn van de openbaredienstverplichting, moeten aan de hand van artikel 106, lid 2, VWEU worden beoordeeld en daarop heeft de Deense regering geen beroep gedaan.
(95)
SBS voert aan dat de kostentoewijzing tussen de verschillende onderdelen van het TV2-concern op juiste wijze beoordeeld moet worden, met name omdat de kosten van de nichekanalen erg laag zijn vergeleken met die van de concurrentie. Het hoofdkanaal wordt als een onafhankelijke bedrijfsactiviteit aangemerkt die op basis van de juiste prijsstelling rendabel gemaakt zou kunnen worden.
(96)
SBS stelt dat het TV2-concern in de periode 2004-2008 winstgevend zou zijn geweest indien de inmiddels afgestoten, verliesgevende activiteiten zoals TV2 Radio en het effect van de terugvorderingsbeschikking van de Commissie buiten beschouwing worden gelaten. TV2 beschikte in ieder geval over de potentie om winstgevend te worden, bijvoorbeeld door het terugdringen van de kosten.
(97)
SBS twijfelt daarnaast aan de marktanalyse die door Denemarken is gepresenteerd. SBS is het met name oneens met de prognoses voor de reclamemarkt; SBS verwacht namelijk dat die markt vanaf 2010 weer zal gaan groeien (78).
(98)
SBS merkt op dat, als het herstructureringsplan al goedgekeurd zou worden, die goedkeuring beperkt zou moeten blijven tot de periode die nodig is om activa te verkopen teneinde de liquiditeitsproblemen aan te pakken.
(99)
SBS merkt op dat de invoering van gebruiksrechten in de praktijk hetzelfde effect heeft als een verhoging van de omroepbijdrage; dit dient derhalve, analoog aan zaak C-206/06 (Essent Netwerk Noord BV), als staatssteun aangemerkt te worden. In vergelijking met zaak C-345/02 (Pearle) is er van aanzienlijke verschillen sprake omdat de maatregel uitsluitend op initiatief van Denemarken en TV2 is ingevoerd en omdat de opbrengst van de gebruiksrechten niet voor specifieke, door de kijkers gekozen doelen wordt aangewend.
(100)
SBS benadrukt het belang van een beoordeling van de gebruiksrechten binnen het kader van de herstructureringssteun. De toestemming om gebruiksrechten te mogen invoeren, is waarschijnlijk van invloed op het marktgedrag van TV2 en op dat van relevante derden, zoals banken. Dat effect zal naar verwachting al merkbaar worden vanaf de datum van de goedkeuring van het herstructureringsplan en niet pas vanaf het moment van de heffing van die gebruiksrechten. SBS heeft ook kritiek geuit op het feit dat er geen plafond is vastgesteld voor het bedrag aan gebruiksrechten dat TV2 in rekening mag brengen. Bovendien zijn er geen voorwaarden verbonden aan het gebruik van de geïnde bedragen, hetgeen betekent dat de opbrengst ook gebruikt kan worden voor de financiering van commerciële activiteiten.
(101)
SBS voert tevens aan dat de invoering van gebruiksrechten onverenigbaar is met het concept van de openbare dienst. Dat betekent dat de herstructureringssteun alleen op grond van artikel 106, lid 2, VWEU gerechtvaardigd kan worden indien de plannen voor het invoeren van gebruiksrechten ingetrokken worden. SBS merkt daarnaast op dat de mededingingsverstorende effecten van de gebruiksrechten voor de hand liggen. Die effecten zouden er met name toe kunnen leiden dat bepaalde marktpartijen zich gedwongen zien om de markt te verlaten en dat TV2 ook de mogelijkheid krijgt om nog agressiever in nieuwe content te investeren. Dat is een slechte zaak, met name omdat TV2 in een bijzondere situatie verkeert vanwege haar dominante positie op de reclamemarkt.
(102)
SBS stelt dat het noodzakelijk is dat er compenserende maatregelen genomen worden die voldoende ingrijpend zijn. SBS stelt in dat verband voor dat TV2 in de eerste plaats geen gebruiksrechten mag invoeren. In de tweede plaats moet er een openbare aanbesteding komen om correctere verrekenprijzen te waarborgen wanneer TV2 programma’s aan haar dochterondernemingen verkoopt. In de derde plaats zouden de regionale kanalen van TV2 aan Danmarks Radio overgedragen kunnen worden, aangezien die regionale kanalen substantiële bedragen aan staatssteun ontvangen en omdat huishoudens die een omroepbijdrage betalen en ook betaaltelevisie ontvangen, anders dubbel voor de regionale kanalen van TV2 zouden betalen. In de vierde plaats zou TV2 niet alleen geen nieuwe commerciële kanalen mogen lanceren, maar zou zij ook ten minste één van de bestaande zenders moeten verkopen. Tot slot zou TV2 verplicht moeten worden om ook reclame van concurrerende exploitanten op haar netwerk mogelijk te maken.
(103)
SBS stelt ook een aantal controlemaatregelen voor om te waarborgen dat TV2 de steun en/of de gebruiksrechten niet aanwendt om de concurrentie te verstoren. In de eerste plaats mag TV2 geen discriminatoire gebruiksrechten hanteren. In de tweede plaats mag TV2 het hoofdkanaal niet met de andere zenders op de distributiemarkt bundelen en moet zij verplicht worden om TV2 als een „stand-alone”-kanaal te exploiteren. In de derde plaats zou het TV2 verboden moeten worden om de steun of de gebruiksrechten voor andere activiteiten te gebruiken dan voor het hoofdkanaal en daarnaast mogen er geen dumpprijzen op de reclamemarkt worden gehanteerd. In de vierde plaats moet TV2 zich ertoe verbinden geen ondoorzichtige kortingen te geven.
(104)
Viasat voert aan dat TV2 geen onderneming in moeilijkheden is en wijst in dat verband met name op de winst die in 2008 geboekt is. Viasat stelt dat TV2 in de toekomst winstgevend zou zijn en verwijst daarbij onder andere naar de winst van TV2 over het eerste halfjaar van 2009 (een winstprognose van 249 miljoen DKK vóór belastingen). Wat betreft de latere informatie dat TV2 over 2009 in feite een verlies heeft geleden, overweegt Viasat dat het om een klein verlies ging, verband houdende met een algemene daling op de reclamemarkt van 18,7 % ten opzichte van 2008. Hieruit blijkt dat TV2 er inmiddels in is geslaagd om haar kosten aan de huidige commerciële en financiële omgeving aan te passen. Met betrekking tot de verliezen over 2007 wijst Viasat erop dat deze voornamelijk een gevolg waren van TV2 Radio, een zender die nadien is afgestoten. TV2 had in 2008 weliswaar een lagere omzet, maar dat gold voor de meeste ondernemingen. Niettemin slaagde TV2 erin om haar winst vóór belastingen te vergroten.
(105)
Viasat stelt dat er geen bewijzen zijn voor cashflowbehoeften op korte termijn. Integendeel, TV2 heeft onlangs een aanzienlijk bedrag aan de aankoop van nieuwe films besteed. Daarnaast zijn de kosten bij TV2 toegenomen, hetgeen volgens Viasat een gevolg is van het vergroten van haar programmavoorraad, van een kostenstijging op het gebied van de algemene fictie en van te hoge investeringen in dure Deense fictie (79).
(106)
Meer in het bijzonder benadrukt Viasat dat een groot deel van de rentedragende schulden van TV2 weliswaar nog steeds een kortlopend karakter heeft, maar dat dit geen probleem vormt zo lang TV2 die schulden kan herfinancieren. De financiële kosten van TV2 zijn in 2009 gedaald van 49,2 miljoen DKK tot 19 miljoen DKK. Daarnaast heeft TV2 substantiële financiële middelen aan aankoop van nieuwe content besteed. Bovendien was de negatieve cashflow in de periode 2006-2008 met name te wijten aan ongebruikelijk hoge investeringsactiviteiten en niet aan kosten verband houdende met de bedrijfsactiviteiten van TV2. Dat betekent dat de negatieve cashflow dus vermeden had kunnen worden door het uitstellen of reduceren van die investeringen. De toename van schulden van TV2 was eveneens een gevolg van de grote investeringen tussen 2006 en 2008.
(107)
Viasat wijst er ook op dat de rentelasten vanaf 2008 afgenomen lijken te zijn. Daarnaast trekt Viasat in twijfel dat TV2 problemen heeft bij het aantrekken van externe financiering, aangezien het erop lijkt dat TV2 uitsluitend bij Danske Bank getracht heeft leningen af te sluiten. Dit gebeurde bovendien in een periode dat het veel moeilijker was om krediet te krijgen dan nu het geval is.
(108)
Wat de exogene factoren betreft, kan Viasat zich vinden in de veronderstelling in het besluit tot inleiding van de procedure van een jaarlijkse groei van het bbp van 1,02 %. Viasat merkt in dit verband met name op dat de prognoses van PWC betreffende de groei van de reclamemarkt, waarop de Deense overheid zich baseert, aanzienlijk conservatiever zijn dan andere prognoses, met name die van ondernemingen die op de markt actief zijn. In haar opmerkingen over het besluit tot inleiding van de procedure geeft Viasat haar eigen prognoses voor het TV2-concern voor de periode 2009-2019 (verslag van Audon Partners). Hieruit blijkt dat TV2 op de korte of middellange termijn niet gedwongen zal zijn om zich van de markt terug te trekken.
(109)
Met betrekking tot de winstgevendheid van de publieke zender benadrukt Viasat dat er bij het TV2-concern van zodanige synergieën sprake is dat het onmogelijk is om de winstgevendheid van elke activiteit afzonderlijk te beoordelen. Dat betekent dat het hoofdkanaal niet vanuit een „stand-alone”-perspectief bekeken mag worden. Niettemin zijn de verrekenprijzen tussen TV2 en de nichekanalen vertekend, aangezien de prijzen significant lager zijn dan de kosten. Viasat verstrekt in dat verband winstberekeningen waarin de kosten zijn opgesplitst naar de omzet van de verschillende kanalen. Daarnaast voert Viasat aan dat bij een vergelijking met de resultaten van soortgelijke mediabedrijven, de financiële resultaten van de nichekanalen er sterk op lijken te wijzen dat de gesegmenteerde verslaglegging binnen het TV2-concern buiten beschouwing gelaten moet worden. Tot slot merkt Viasat op dat TV2 het recht om haar meest populaire programma’s (met uitzondering van sportevenementen) te herhalen, zou kunnen veilen (zoals drama, fictie en documentaires) om de winst van het hoofdkanaal te verhogen. Viasat vreest daarnaast dat de steun voor agressief marktgedrag gebruikt zou kunnen worden en voert aan dat TV2 in het verleden in de acquisitie van dramaseries heeft geïnvesteerd door over het bod van de concurrentie heen te gaan, dat zij de prijzen voor TV2-nieuws heeft verhoogd en dat zij kortingen heeft gegeven.
(110)
Mocht de Commissie tot de conclusie komen dat de steun toch noodzakelijk is, dan zou die steun op het concrete probleem gericht moeten zijn (d.w.z. de cashflow) in plaats van op de bedrijfsactiviteiten. Dat betekent dat TV2 geen toestemming zou mogen krijgen om als betaaltelevisiekanaal de markt op te gaan, maar dat het voldoende is om haar een kredietfaciliteit ter beschikking te stellen. Daarnaast zou TV2 door de invoering van gebruiksrechten de beschikking krijgen over financiële middelen waarmee zij haar agressieve gedrag op de reclamemarkt kan voorzetten en dat brengt het risico met zich mee dat concurrenten daardoor uit de markt gedrukt worden. Viasat betwijfelt eveneens of de regeling in overeenstemming is met de universele openbaredienstverplichtingen van TV2.
(111)
Viasat legt primair de nadruk op het mededingingsverstorende effect van de gebruiksrechten omdat de programma’s van andere exploitanten meer en meer uit duurdere pakketten samengesteld moeten worden, waardoor zij inkomsten uit abonnementen en advertenties verliezen.
(112)
Viasat stelt bovendien dat de voorgestelde compenserende maatregelen in feite helemaal geen opoffering zijn, aangezien er sowieso nog steeds ruimte voor nieuwe zenders is. Zoals hierboven al opgemerkt, herhaalt Viasat dat TV2 het recht om haar meest populaire programma’s (met uitzondering van sportevenementen) te herhalen, zou kunnen veilen (zoals drama, fictie en documentaires) om de winst van het hoofdkanaal te verhogen.
(113)
Tot slot voert Viasat ook aan dat het onwaarschijnlijk is dat de Deense overheid een beroep kan doen op artikel 106, lid 2.
(114)
Boxer merkt op dat de invoering van de gebruiksrechten voor een deel een einde zal maken aan de huidige concurrentieverstorende situatie waarin Boxer, in tegenstelling tot andere platform-providers, weliswaar programma’s van TV2 uitzendt, maar dat niet commercieel kan exploiteren. Boxer stelt voor om de prijsstelling van TV2 aan een controle te onderwerpen, hetzij op politiek niveau hetzij door de mededingingsautoriteiten.
(115)
Met betrekking tot de herstructureringssteun betwijfelt een aantal belanghebbenden of TV2 een onderneming in moeilijkheden is (ASK) en of de compenserende maatregelen op een verzadigde markt niet te beperkt zijn (FDA). Andere belanghebbenden stellen echter dat, indien TV2 wel een onderneming in moeilijkheden zou zijn, het invoeren van gebruiksrechten in overweging genomen zou kunnen worden (DI, TDC). Ook is er een belanghebbende die de looptijd van de herstructureringsperiode te lang vindt (Discovery). Andere belanghebbenden zijn van mening dat indien TV2 in 2012 weer een economisch stabiele onderneming wil zijn, zij geen toestemming mag krijgen om die gebruiksrechten in te voeren.
(116)
Wat de gebruiksrechten betreft: sommige belanghebbenden (Langkilde, MTV Networks AB, FDA, Discovery, Stofa) stellen dat de gebruiksrechten ertoe zullen leiden dat kleine zenders niet langer van de bestaande betaaltelevisiepakketten gebruik kunnen maken of dat klanten meer moeten gaan betalen.
(117)
Een aantal belanghebbenden is van mening dat een gebruiksrecht van 25 DKK te hoog is (FDA, TDC). FDA stelt zich daarnaast op het standpunt dat de heffing van dergelijke gebruiksrechten niet verenigbaar is met de publieke omroeptaak van TV2.
VIII. BEOORDELING AAN DE HAND VAN DE STAATSSTEUNREGELS
1. Toepassingsgebied van de beoordeling
(118)
Uit de door Denemarken overgelegde documentatie blijkt dat het herstructureringsplan niet is ingetrokken. Denemarken stelt dat er geen noodzaak meer is voor steunmaatregelen en dat alle steunmaatregelen ingetrokken zullen worden zodra het herstructureringsplan, met inbegrip van de gebruiksrechten, is goedgekeurd en TV2 geen aanvullende betalingen hoeft te verrichten in het kader van de twee eerdere onderzoeken van de Commissie waarbij TV2 is betrokken (80). Met andere woorden, de Commissie heeft tot nu toe van Denemarken nog geen onvoorwaardelijke bevestiging ontvangen dat deze maatregelen geen onderdeel meer vormen van het herstructureringsplan en dus niet langer onder het toepassingsgebied van de formele onderzoeksprocedure van de Commissie zouden vallen.
(119)
De enige uitzondering is de voorgestelde garantie in verband met de verkoop van het omroepnetwerk. Die garantie is niet langer van toepassing aangezien de verkoop al heeft plaatsgevonden en deze maatregel is voor de onderhavige zaak dus niet meer relevant. Voor de Commissie hoeft deze maatregel dan ook niet langer te worden aangemeld.
(120)
In het navolgende gedeelte zal de Commissie niet alleen de resterende aangemelde maatregelen (de lening en de tijdelijke en herstructureringskredietfaciliteiten) beoordelen, maar ook de nog steeds van kracht zijnde kredietfaciliteit in het kader van het besluit inzake reddingssteun.
2. Is er sprake van staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU?
(121)
In artikel 107, lid 1, VWEU is het volgende bepaald:
„Behoudens de afwijkingen waarin de Verdragen voorzien, zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de interne markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.”.
(122)
Artikel 107, lid 1, VWEU is pas van toepassing indien er sprake is van een steunmaatregel die aan de staat valt toe te rekenen, met staatsmiddelen wordt toegekend, het handelsverkeer tussen lidstaten ongunstig beïnvloedt en de mededinging op de gemeenschappelijke markt vervalst door bepaalde ondernemingen een selectief economisch voordeel te verlenen. De toepassing van deze voorwaarden op de onderhavige maatregelen wordt hierna onderzocht.
2.1. Staatsmiddelen
(123)
De achtergestelde lening en de tijdelijke kredietfaciliteiten van de oorspronkelijke reddingssteun en op grond van het herstructureringsplan (81) zijn gefinancierd met middelen die door de regering met instemming van het Deense parlement uit de algemene begroting van Denemarken beschikbaar zij gesteld. Het betreft derhalve staatsmiddelen.
(124)
Denemarken voert aan dat de rentetarieven en vergoedingen vergelijkbaar zijn met op de markt voor gezonde ondernemingen toegepaste tarieven en vergoedingen. Door dezelfde voorwaarden toe te passen op een onderneming in moeilijkheden, zoals TV2, geeft Denemarken in feite steun met staatsmiddelen. De reden hiervoor is dat een particuliere crediteur de financiële problemen van TV2 in aanmerking zou hebben genomen en ofwel geen lening of kredietfaciliteit verstrekt zou hebben of tegen tarieven die hoger zijn dan voor gezonde ondernemingen.
(125)
De Commissie is van mening dat het recht dat aan TV2 is verleend om vanaf 2012 gebruiksrechten te heffen geen staatsmiddelen omvat in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU. De gebruiksrechten zijn van particuliere aard (82) en worden rechtstreeks door de consumenten aan de distributeurs betaald als vergoeding voor het ontvangen van het TV2-kanaal. TV2 moet normale commerciële onderhandelingen met de distributeur voeren om haar kanaal op te laten nemen in een digitaal pakket en om een aanvaardbare vergoeding af te spreken. Er is geen wettelijke bepaling die distributeurs verplicht om het hoofdkanaal van TV2 in hun pakket op te nemen, aangezien de huidige „must-carry”-verplichting zoals neergelegd in artikel 6 van de Deense Omroepwet ingetrokken zal worden na de invoering van het systeem van de gebruiksrechten. De ontvangen bedragen voor de gebruiksrechten noch de hoogte ervan staan onder een permanent openbaar toezicht van de Deense autoriteiten. Die autoriteiten kunnen ook niet over de geïnde bedragen beschikken (83) en kunnen ook geen invloed uitoefenen op de prijsstelling. De prijs wordt op basis van commerciële overwegingen door TV2 vastgesteld. Tot slot zijn die autoriteiten ook niet verantwoordelijk voor het innen van de betreffende bedragen voor TV2 en hebben zij geen enkele zeggenschap over de bedragen noch over de bestemming ervan.
(126)
De gebruiksrechten kunnen niet gelijkgesteld worden met het heffen van de omroepbijdragen zoals door SBS is gesteld. SBS voert aan dat de gebruiksrechten in de praktijk hetzelfde effect op de huidhoudingen zullen hebben als een verhoging van de omroepbijdrage omdat de distributeurs TV2 Danmark altijd in hun programmapakketten zullen opnemen. Mede gezien het feit dat die gebruiksrechten slechts door een wetswijziging aangepast kunnen worden (84), is dit verplichte element toereikend om die gebruiksrechten als staatssteun aan te merken (85). In dat opzicht verwijst SBS naar de jurisprudentie van het Hof inzake Essent Netwerk (86).
(127)
In tegenstelling tot de eerdere Deense regeling voor de omroepbijdragen die de Commissie wel als staatssteun heeft aangemerkt (87), zijn eindgebruikers niet wettelijk verplicht om de gebruiksrechten te betalen, maar doen zij dat slechts op vrijwillige basis als onderdeel van een contractuele regeling. De vergoedingen worden ook niet door een publieke instelling geïnd (hetgeen wel het geval was bij de omroepbijdragen), maar door de particuliere exploitant Boxer en door andere particuliere distributeurs voor de andere platformen. De staat is ook op geen enkele wijze bij handhavingsacties betrokken wanneer gebruikers de heffingen niet betalen; in dergelijk gevallen moet de distributeur een civiele zaak aanspannen om betaling af te dwingen.
(128)
Het feit dat TV2 het recht krijgt om gebruiksrechten in rekening te brengen door een verandering in de vergunning die door het ministerie van Cultuur is verleend, is geen afdoende grond om te constateren dat er bij de steun gebruik is gemaakt van staatsmiddelen. Er is immers geen sprake van een staatsinterventie die tot een verlies van staatsmiddelen leidt. In dat opzicht is de verwijzing van SBS naar de zaak Essent Netwerks niet relevant. In punt 73 van het aangehaalde arrest wordt een onderscheid gemaakt tussen de situatie in de zaak Essent en in de zaak Pearle (88) door de opmerking dat het betreffende bedrag in eerstgenoemde zaak deel uitmaakt van een door de overheid uitgestippeld beleid. Om een onderscheid tussen zaken te kunnen maken, verwijst het Hof in de zaak Essent naar de invoering van de heffing door de wetgever, maar wordt verder niet geoordeeld dat alle staatsinterventies op grond van de wetgeving automatisch ook betekenen dat er staatsmiddelen bij betrokken zijn. Dit blijkt ook duidelijk uit de zaak Essent zelf, aangezien in punt 75 van dat arrest die zaak ook wordt onderscheiden van de zaak PreussenElektra, waar wel een wetgevingshandeling bij betrokken was (en waarbij geconstateerd werd dat er desondanks geen sprake van staatssteun was) op grond waarvan elektriciteitsleveranciers verplicht werden om elektriciteit die in hun regio werd geproduceerd uit hernieuwbare energiebronnen, tegen vastgestelde minimumprijzen af te nemen. Het Hof is in de zaak Essent van oordeel dat de betrokken ondernemingen in tegenstelling tot de zaak PreussenElektra belast waren met het „het beheer van staatsmiddelen” (89). In de onderhavige zaak is TV2 van overheidswege niet belast met het beheren van staatsmiddelen. Door de wijziging van de vergunning wordt uitsluitend een reeds bestaand recht op een aanvullende inkomstenbron ten uitvoer gelegd (zie voor de wetgeving artikel 38a, lid 2, van de Deense Omroepwet).
(129)
De Commissie is dan ook van oordeel dat er bij de gebruiksrechten geen staatsmiddelen zijn betrokken als bedoeld in artikel 107, lid 1, VWEU.
2.2. Selectief voordeel
(130)
Door de betrokken staatsmiddelen verkrijgt TV2 een economisch voordeel aangezien dezelfde financiële instrumenten tegen marktvoorwaarden tot hogere rentelasten of tot hogere vergoedingen geleid zouden hebben indien een marktgerichte onderneming bereid zou zijn geweest om voor het gewenste bedrag aanvullende middelen aan de begunstigde beschikbaar te stellen. Volgens de documentatie die door Denemarken is overgelegd, was geen enkele marktgerichte onderneming daartoe bereid.
2.3. Verstoring van de mededinging en effect op de handel
(131)
Dankzij deze middelen is TV2 in staat om zich op de markt te handhaven waarop zij op dit moment actief is. Tot deze markten behoren de markt(en) voor de verkoop en aankoop van uitzendrechten, de markt(en) voor betaaltelevisiediensten en de markt voor tv-reclame in Denemarken. TV2 concurreert op die markten met andere omroepen, zoals SBS of Viasat. Door de voorkeursbehandeling van TV2 verstoort de betreffende steun de mededinging dan wel dreigt de mededinging hierdoor verstoord te worden.
(132)
Wat de betrokken markten betreft, zoals de markt voor de koop en verkoop van uitzendrechten en voor de tv-reclame voor producten van andere lidstaten die voor de verkoop in Denemarken zijn bedoeld, is er sprake van handel tussen lidstaten (90). Een aantal concurrenten van TV2 Danmark A/S zendt daarnaast uit vanuit het Verenigd Koninkrijk en/of is dochteronderneming van concerns die naar het recht van andere lidstaten zijn opgericht. Hun besluitvorming om op de Deense markt actief te blijven of om hun activiteiten op die markt te vergroten, kan door de voorgenomen steun beïnvloed worden. Dat betekent dat de betrokken steun van invloed is op de handelspatronen tussen lidstaten dan wel dat die steun de handelspatronen dreigt te beïnvloeden.
(133)
Aangezien artikel 107, lid 1, VWEU van toepassing is, moet de herstructureringssteun beoordeeld worden aan de hand van de verenigbaarheid met de interne markt.
3. „Standstill”-verplichting
(134)
Denemarken heeft de „standstill”-verplichting zoals neergelegd in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad (91) in acht genomen, aangezien de steunmaatregelen zoals voorzien in het herstructureringsplan wel door Denemarken zijn aangemeld, maar tot op heden nog niet ten uitvoer zijn gelegd. De tenuitvoerlegging van de reddingssteun is bij besluit van de Commissie van 4 augustus 2008 goedgekeurd.
4. Verenigbaarheid van de staatssteun met de interne markt
4.1. Rechtsgrondslag
(135)
De verenigbaarheid van de maatregelen zal beoordeeld worden aan de hand van artikel 107, lid 3, onder c), VWEU in samenhang met de richtsnoeren. De vraag of artikel 106, lid 2, VWEU op de betrokken maatregelen van toepassing is in verband met de financiering van publieke omroepen, zal niet beantwoord worden. Hoewel de financiële problemen van TV2 voornamelijk een gevolg zijn van het verlenen van publieke omroepdiensten en het ontbreken van een bedrijfsmodel met stabiele inkomstenbronnen, zijn de staatssteunmaatregelen niet beperkt tot de publieke taak, maar zijn zij op TV2 als concern gericht, d.w.z. met inbegrip van haar commerciële activiteiten. Daarnaast zijn de Deense autoriteiten zelf niet uitgebreid ingegaan op de vraag of de staatssteunmaatregelen verenigbaar zijn met de interne markt op basis van artikel 106, lid 2, VWEU. De Commissie beschikt daardoor niet over voldoende informatie om een beoordeling op grond van artikel 106, lid 2, VWEU in samenhang met de Omroepmededeling (92) uit te kunnen voeren.
(136)
De richtsnoeren voorzien in de mogelijkheid om tijdelijk reddingssteun te verlenen aan ondernemingen in moeilijkheden in afwachting van het opstellen van een herstructureringsplan dan wel om een acute liquiditeitscrisis aan te pakken. Op grond van punt 26 van die richtsnoeren wordt de termijn waartegen de steun moet worden stopgezet, verlengd totdat de Commissie een besluit over het plan heeft genomen. Het feit dat de reddingssteunfaciliteit voor TV2 nog steeds van kracht is, is in overeenstemming met die bepaling aangezien TV2 binnen de gestelde termijn een herstructureringsplan heeft overgelegd.
(137)
Herstructureringssteun moet gebaseerd zijn op een haalbaar, samenhangend en ingrijpend plan om de levensvatbaarheid van een onderneming binnen een redelijke termijn te herstellen. Een herstructurering omvat doorgaans de volgende elementen: een reorganisatie en rationalisering van de activiteiten van de onderneming, waarbij verliesgevende activiteiten gewoonlijk worden afgestoten, evenals een financiële herstructurering. Herstructureringsactiviteiten die met behulp van staatssteun worden uigevoerd, kunnen echter niet beperkt blijven tot het aanzuiveren van verliezen uit het verleden zonder de oorzaken van deze verliezen aan te pakken. Daarnaast moet de herstructurering in ieder geval gedeeltelijk uit eigen middelen van de onderneming worden gefinancierd. Tot slot moeten er compenserende maatregelen worden genomen om de verstorende effecten van de steun te minimaliseren. De Commissie zal in onderstaande punten beoordelen of aan deze voorwaarden is voldaan.
4.2. Subsidiabiliteit - Onderneming in moeilijkheden
(138)
Op grond van punt 9 van de richtsnoeren verkeert een onderneming in moeilijkheden wanneer zij niet in staat is - noch met haar eigen middelen, noch met middelen die haar eigenaren/aandeelhouders bereid zijn in te brengen - de verliezen te stelpen die, zonder externe steun van de overheid, vrijwel zeker tot het faillissement van de onderneming zouden leiden. In punt 11 van de richtsnoeren wordt een aantal criteria genoemd op basis waarvan een onderneming toch als onderneming in moeilijkheden kan worden beschouwd, zelfs wanneer aan geen van de in punt 10 genoemde voorwaarden is voldaan. In punt 11 is hieromtrent het navolgende bepaald: „Hoe dan ook komt een onderneming in moeilijkheden slechts voor steun in aanmerking wanneer zij aantoonbaar niet in staat is met haar eigen middelen of met van haar eigenaren/aandeelhouders of op de markt verkregen kapitaal haar herstel te verwezenlijken”.
(139)
De Commissie is tot de conclusie gekomen dat TV2 ten tijde van de aanmelding van het herstructureringsplan als onderneming in moeilijkheden moet worden aangemerkt. Dit blijkt uit de cijfers zoals opgenomen in het besluit van de Commissie tot inleiding van de formele onderzoeksprocedure en meer in het bijzonder uit de cijfers zoals gepresenteerd in de overwegingen 36-42 van het onderhavige besluit. Laatstgenoemde gegevens zijn in een later stadium verstrekt (in januari 2010) en latten zien dat TV2 een onderneming is die verlies lijdt, dat haar marktaandelen inkrimpen, de schulden stijgen en met name de negatieve cashflows steeds groter worden als gevolg van minder reclame-inkomsten, slechte investeringen en toenemende rentelasten. Hoewel later is gebleken, zoals ook is aangegeven door een aantal concurrenten, dat de onderneming over 2008 inderdaad winst heeft gemaakt (terwijl de prognose eind maart 2008 nog steeds op een […] van […] miljoen DKK wees), was die winst gering. Die winst doet ook niets af aan het feit dat TV2 niet in staat was om haar activiteiten zonder externe financiering voort te zetten. De particuliere kredietfaciliteiten die ter beschikking stonden van de onderneming, hadden een kortlopend karakter en konden op elk moment beëindigd worden. Daarnaast werd de onderneming met een acute liquiditeitsbehoefte geconfronteerd waaraan zij niet uit eigen middelen kon voldoen.
(140)
Bovendien kon TV2 geen externe financiering aantrekken. Er bestond ook een risico dat de kortlopende kredieten stopgezet zouden worden. Zoals vermeld in het besluit tot inleiding van een procedure had de belangrijkste financierende bank van TV2, […], verzocht om de lening en kredietfaciliteiten in 2008 te verminderen. Naast de problemen van TV2, ook bij het verhypothekeren van haar bedrijfsgebouwen in Odense, zijn door Denemarken gegevens overgelegd waaruit blijkt dat andere banken eveneens weigereden om TV2 langlopende leningen te verstrekken (zie overweging 44 e.v. van het onderhavige besluit). In dat verband wezen de banken op de zwakke punten in de conjunctuurgevoelige inkomstenstroom van TV2 op basis van reclame-inkomsten, hetgeen als een niet-levensvatbaar bedrijfsmodel werd aangemerkt. Daarnaast werden de lopende rechtszaken als een risico beschouwd. Daardoor werd de financiering van TV2 in toenemende mate afhankelijk van kortlopende verplichtingen en was zij dus fragiel van aard. Met andere woorden, TV2 was niet in staat om, in de zin van punt 11 van de richtsnoeren, haar herstel te verwezenlijken met op de markt verkregen kapitaal.
(141)
De opmerkingen die door concurrenten zijn ingediend, doen aan deze bevindingen niets af. Voor de volledigheid moet op deze plaats vermeld worden dat de richtsnoeren niet vereisen dat een onderneming ook daadwerkelijk in een insolventieprocedure verwikkeld is. Integendeel, onder strikte voorwaarden kan er juist steun worden verleend om een dergelijke procedure te voorkomen.
(142)
Wat de argumenten van concurrenten betreft dat TV2 een winstgevende onderneming zou zijn (of winstgevend zou kunnen worden), blijkt uit bovengenoemde gegevens dat TV2 in 2008 weliswaar winst heeft gemaakt, maar dat de onderneming, in tegenstelling tot de verwachtingen van Viasat, in 2009 een verlies van 27 miljoen DKK heeft geleden. Dat is een significante afwijking van de winstprognose van Viasat voor TV2 van 249 miljoen DKK. De winst over 2010 is ook aanzienlijk kleiner dan de prognose van Viasat. De Commissie heeft in dit verband ook geen fouten kunnen vinden in de methoden die door TV2 en haar adviseur PWC zijn toegepast (zie ook overweging 41 van dit besluit).
(143)
Met betrekking tot de studie die door Viasat is overgelegd over de kredietrating van TV2 (uitgevoerd door Audon partners (93)) waaruit zou blijken dat TV2 wel kredietwaardig was, komt uit de reacties van de banken in werkelijkheid een heel ander beeld naar voren. De betreffende analyse is daarnaast uitsluitend op cijfers en veronderstellingen gebaseerd die niet bij TV2 gecontroleerd zijn. Een aantal cijfers strookt niet met de realiteit (zoals bijvoorbeeld blijkt uit de cijfers over 2009 en 2010). In het verslag zelf wordt benadrukt dat het niet om een volledige analyse gaat (omdat er vanwege voor de hand liggende redenen geen contact met TV2 is opgenomen) en dat het gebruikte model derhalve aan beperkingen onderhevig is (94).
(144)
Het feit dat de onderneming niet volledig gebruik heeft gemaakt van de kredietfaciliteit voor de reddingssteun, betekent niet dat TV2 dan ook niet als een onderneming in moeilijkheden kan worden aangemerkt. Het zou immers hoogst merkwaardig zijn als een begunstigde van reddings- en herstructureringsteun als niet-subsidiabel gekwalificeerd zou worden als later zou blijken dat de bezuinigings- en andere maatregelen zoals voorzien in het herstructureringsplan effectief zijn geweest, waardoor de onderneming de problemen grotendeels met eigen middelen heeft kunnen oplossen. Een dergelijke ontwikkeling zou er wel toe kunnen leiden dat de lopende staatssteun op een bepaald moment niet langer nodig is (zie overweging 149). In ieder geval is de opzet van de kredietfaciliteit altijd zodanig geweest dat de onderneming er uitsluitend gebruik van kon maken indien er van een aantoonbare behoefte sprake was. Dit is gebeurd om de steun tot een minimum te beperken. De handelwijze van TV2 om het herstructureringsproces zo veel mogelijk met eigen middelen te financieren, is in overeenstemming met dat vereiste.
(145)
Daarnaast moet onderstreept worden dat de talloze aantijgingen van Viasat en SBS dat de problematische financiële situatie van TV2 door de onderneming zelf is veroorzaakt als gevolg van slechte managementbesluiten of mislukte investeringen, irrelevant is voor de subsidiabiliteit op grond van de richtsnoeren. In die richtsnoeren wordt immers geen aandacht besteed aan de oorzaak van de financiële problemen van de begunstigde van de steun, maar wordt alleen maar beoordeeld of die begunstigde een onderneming in moeilijkheden is.
(146)
In dit verband hebben concurrenten ook aangevoerd dat de problemen van TV2 grotendeels door de publieke zender worden veroorzaakt en dat die situatie opgelost zou kunnen worden door de interne kosten en de verrekenprijzen aan te passen. De Commissie acht dit argument echter niet relevant in een situatie waarin de steun voor het gehele concern is bestemd, met inbegrip van de commerciële activiteiten. De Commissie merkt echter wel op dat TV2 een gescheiden en gecontroleerde boekhouding voert voor de publieke taak en de overige activiteiten en dat de onderneming een volledig gedocumenteerd en gecontroleerd beleid voor de verrekenprijzen hanteert. Dat beleid is relatief eenvoudig en transparant en het is bedoeld om een accuraat beeld te geven van de verschillende activiteiten op basis van marktconforme verrekenprijzen.
(147)
Wat de exogene factoren betreft, onderschrijft Viasat het uitgangspunt van een groei van het bbp met 1,02 %. Met betrekking tot de ontwikkeling van de advertentiemarkt zijn de partijen het erover eens dat de reclame-inkomsten van TV2 in 2008 met 19 % zijn afgenomen. Viasat en SBS interpreteren de prognoses van Denemarken over de toekomstige ontwikkelingen op de advertentiemarkt echter verkeerd. In tegenstelling tot wat zij beweren, heeft Denemarken niet voorspeld dat de advertentiemarkt in de periode 2009-2013 elk jaar met 10 % zou inkrimpen, maar heeft Denemarken alleen maar gesteld dat de advertentiemarkt […].
(148)
Met betrekking tot het argument dat de omroepbijdragen die aan de regionale zenders zijn verstrekt, ook bij de beoordeling van de financiële situatie van TV2 in aanmerking genomen zouden moeten worden, is de Commissie van mening dat die omroepbijdragen bedoeld zijn om de productie van programma’s van de regionale zenders te financieren en dus slechts op dat punt relevant zijn. In dit opzicht merkt de Commissie op dat de regionale TV2-kanalen onafhankelijk van TV2 zijn en zich moeten houden aan hun eigen openbaredienstverplichtingen op grond van de Deense Omroepwet. Voor het uitvoeren van die publieke taak ontvangen zij omroepbijdragen. Wat het argument van SBS betreft dat de kijkers dan dubbel voor het programma betalen, moet benadrukt worden dat één van die betalingen - de abonnementskosten voor het hoofdkanaal van TV2 - een gevolg is van de vrijwillige keuze van de betreffende klanten en dat hierbij geen sprake is van een staatssteunelement. In ieder geval is hierboven geconstateerd dat TV2 als concern als een onderneming in moeilijkheden met acute financieringsbehoeften aangemerkt moet worden aangezien zij geen externe financiering van banken kon verkrijgen. Hierbij is ook rekening gehouden met eventuele voordelen voortvloeiende uit haar verplichting om deze programma’s uit te zenden.
(149)
Dankzij de verkoop van het omroepnetwerk is de penibele situatie van TV2 echter gewijzigd. Door gebruik te maken van de opbrengst uit die verkoop is TV2 in staat geweest om een gedeelte van haar schulden af te lossen waardoor de financiële vooruitzichten veel positiever werden (zie de cijfers in de overwegingen 62-64 van het onderhavige besluit). De trends op de reclamemarkt bleken ook veel beter dan verwacht uit te pakken (95). TV2 was daardoor in staat om de staatslening afkomstig van de reddingssteunfaciliteit terug te betalen. Afhankelijk van het resultaat van de lopende staatssteunzaken en de goedkeuring van het herstructureringsplan verwacht TV2 dat zij tot januari 2012, wanneer de heffing van de abonnementsgelden wordt ingevoerd, over voldoende financiële middelen beschikt (96).
(150)
Gezien die nieuwe situatie is de Commissie van mening dat TV2 niet langer als een onderneming in moeilijkheden beschouwd kan worden. Dat betekent dat er buiten de maatregelen die in het kader van het onderhavige besluit worden beoordeeld, geen andere steunmaatregelen noodzakelijk zijn. De aangemelde en niet ten uitvoer gelegde lening en kredietfaciliteit zoals opgenomen in het herstructureringsplan moet dan ook worden ingetrokken. Om dezelfde reden moet de bestaande steunfaciliteit op grond van het besluit inzake reddingssteun eveneens beëindigd worden.
4.3. Herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn
(151)
Op grond van punt 34 van de richtsnoeren vormt de tenuitvoerlegging van een herstructureringsplan een voorwaarde voor het toekennen van de steun. Dat plan dient binnen een redelijk tijdsbestek de levensvatbaarheid van de onderneming te herstellen. In het plan moeten de omstandigheden beschreven worden die tot de moeilijkheden van de onderneming hebben geleid, i.c. nieuwe activiteiten die niet winstgevend bleken te zijn en de steeds onrendabelere publieke zender. De Commissie is van mening dat er in het herstructureringsplan adequaat op deze kwesties wordt ingegaan.
(152)
De Commissie merkt op dat in het herstructureringsplan financiële en operationele herstructureringsmaatregelen zijn voorzien die de onderneming in combinatie met een gewijzigd bedrijfsmodel in staat moeten stellen weer op eigen benen te staan. In dat opzicht merkt de Commissie allereerst op dat het vereiste in het herstructureringsplan om activa te verkopen, geleid heeft tot de geslaagde verkoop van het omroepnetwerk waardoor TV2 de beschikking kreeg over voldoende financiële middelen om haar schulden af te lossen. TV2 heeft daarnaast de steun die uit de reddingssteunfaciliteit is opgenomen, op 4 oktober 2010 terugbetaald. De onderneming verklaart zelf over voldoende middelen te beschikken om de periode te kunnen overbruggen tot aan de invoering van de gebruiksrechten (97). Daarnaast leveren andere maatregelen in de vorm van kostenbesparingen eveneens een bijdrage aan het herstel van de levensvatbaarheid van de onderneming op lange termijn (zie bovengenoemde overwegingen 47 en 48).
(153)
Bovendien beëindigt de onderneming activiteiten waarop verlies wordt geleden; zo heeft TV2 in 2008 haar verliesgevende radiosegment aan het SBS-concern verkocht.
(154)
Naar verwachting zal de onderneming de structurele problemen die aanleiding zijn geweest voor haar liquiditeitsbehoefte, oplossen als zij vanaf januari 2012 toestemming krijgt om abonnementsgelden te heffen. Het feit dat de publieke zender niet winstgevend is, is een gevolg van de afhankelijkheid van slechts één inkomstenbron in de vorm van reclame-inkomsten, een conjunctuurgevoelige inkomstenbron die gekoppeld is aan het economisch klimaat. Dit blijkt ook uit de reacties van de banken die weigerden om krediet te verstrekken vanwege de twijfels over de trend op de reclamemarkt en over de rentabiliteit van TV2. Dankzij het nieuwe bedrijfsmodel beschikt TV2 over een stabielere inkomstenbasis door de heffing van abonnementsgelden voor het ontvangen van haar hoofdkanaal. TV2 verwacht aanvullende inkomsten uit de gebruiksrechten van […] miljoen DKK in 2012. Daarnaast wordt in 2012 een winst voor het concern verwacht van […]. De Commissie merkt in dit verband op dat de onderneming naast […], door die tweede inkomstenbron in de vorm van gebruiksrechten minder kwetsbaar zal zijn voor negatieve ontwikkelingen in de conjunctuurgevoelige activiteiten. De Commissie constateert dat de maatregelen om de ommekeer te bewerkstelligen, voortvloeien uit het herstructureringsplan zelf en geen gevolg zijn van externe factoren.
(155)
De oorspronkelijk aangemelde looptijd van het herstructureringsplan tot en met 31 december 2012 bestrijkt een periode van bijna vier jaar. Er is voor deze looptijd gekozen omdat de Deense regering van mening was dat banken, na de invoering van een nieuw bedrijfsmodel en na de eerste praktijkervaringen, weer bereid zouden zijn om geld aan TV2 te lenen. Met andere woorden, de looptijd is zodanig gekozen dat deze lang genoeg was om die ervaring op te bouwen. Gezien het feit dat alle steun echter door de vaststelling van het onderhavige besluit ingetrokken zal worden (zie hierboven), is de Deense regering thans van mening dat de herstructureringsperiode beëindigd dient te worden op het moment dat alle steunmaatregelen ingetrokken zijn.
(156)
De Commissie is echter een andere mening toegedaan. Op grond van de richtsnoeren moet een herstructurering tot een herstel van de levensvatbaarheid van een onderneming op lange termijn leiden. De Commissie stelt zich op het standpunt dat de herstructureringsperiode moet duren tot het moment waarop de onderneming alle herstructureringsmaatregelen ten uitvoer heeft gelegd die bedoeld zijn voor het waarborgen van die levensvatbaarheid op lange termijn. Hoewel alle staatssteunmaatregelen meteen na de vaststelling van dit besluit beëindigd zullen worden, is het herstel van de levensvatbaarheid van TV2 op lange termijn niet automatisch gegarandeerd zolang TV2 niet over een duurzaam bedrijfsmodel beschikt. Een dergelijk bedrijfsmodel is pas operationeel na de invoering van de heffing van de gebruiksrechten. Die invoering van de heffing van gebruiksrechten is ook de belangrijkste herstructureringsmaatregel die direct gericht is op het aanpakken van de grootste oorzaak van de financiële problemen van TV2. De Commissie concludeert dan ook dat de herstructureringsperiode op 31 december 2012 eindigt dan wel zo veel eerder als TV2 in staat is om de eindgebruikers abonnementsgelden in rekening te brengen. Op dit moment lijkt het erop dat TV2 pas wettelijk gerechtigd is tot de heffing van gebruiksrechten wanneer haar vergunning is gewijzigd (hoewel de Deense Omroepwet al in de mogelijkheid voorziet dat TV2 gebruiksrechten kan heffen, is dat op grond van de huidige vergunning niet toegestaan).
4.4. Voorkomen van een ongepaste verstoring van de mededinging
(157)
Op grond van punt 38 van de richtsnoeren moeten er compenserende maatregelen worden genomen om te garanderen dat de ongunstige effecten op de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt, zo beperkt mogelijk blijven zodat de positieve effecten opwegen tegen de negatieve effecten. Bij deze maatregelen kan het onder meer gaan om de afstoting van activa of om de inkrimping van capaciteit of van de aanwezigheid op de markt. Overeenkomstig punt 40 moeten de maatregelen in verhouding staan tot de mededingingsverstorende effecten van de steun en met name tot de grootte en het relatieve belang van de onderneming op haar markt of markten.
(158)
In beginsel kan de verbintenis om geen nieuwe zenders te lanceren (d.w.z. een beperking van de aanwezigheid op de markt) als een compenserende maatregel worden beschouwd, aangezien hierdoor voorkomen wordt dat TV2 de concurrentie om nieuwe klanten aan kan gaan, hetgeen gunstig uitwerkt voor haar concurrenten. Het lanceren van nieuwe commerciële zenders zou voordelig voor TV2 zijn omdat die zenders door een stabiele inkomstenbron gefinancierd zouden worden op basis van niet-conjuncturele abonnementsgelden en omdat zij het concern van de noodzakelijke inkomsten zouden voorzien, hetgeen voor een gedeelte de negatieve resultaten van de publieke zender zou kunnen compenseren. Volgens de marktanalyse in het herstructureringsplan neemt de omvang van de markt voor betaaltelevisie toe (98). De concurrenten van TV2 stellen echter dat TV2 sowieso niet over de mogelijkheid beschikte om nieuwe commerciële kanalen te lanceren omdat de markt al verzadigd was.
(159)
In dat opzicht merkt de Commissie op dat de concurrenten van TV2 in 2009 zelf wel nieuwe kanalen hebben gelanceerd (SBS kwam met 6erene, Canal Digital zal een sportkanaal lanceren, Viasat heeft op 23 maart 2009 een nieuwe zender gelanceerd en het TV4-concern is in juli 2009 met Canal 9 begonnen).
(160)
Denemarken heeft inmiddels bevestigd dat TV2 als gevolg van de herstructurering ook geen nieuwe radiozenders zal lanceren (99). Deze toezegging is bijzonder relevant aangezien er binnenkort een openbare aanbesteding zal plaatsvinden voor een omroepvergunning voor het nieuwe radiostation FM 4. Denemarken had aanvankelijk belangstelling getoond voor een mogelijke deelname door TV2 aan die aanbesteding, maar heeft later bevestigd dat TV2 geen bod zal uitbrengen vanwege het lopende onderzoek van het herstructureringsplan door de Commissie, ook al lagen de plannen voor deelname aan die aanbesteding al klaar. Met andere woorden, in tegenstelling tot wat de concurrenten van TV2 aanvoeren, heeft de verbintenis om geen nieuwe zenders te lanceren wel degelijk concrete gevolgen en vormt dit dus een reëel nadeel voor TV2. De Commissie acht deze verbintenis ook van belang met het oog op punt 46 van de richtsnoeren waarin wordt bepaald dat de steun niet gebruikt mag worden voor de financiering van nieuwe investeringen die voor het herstel van de levensvatbaarheid van de onderneming niet onmisbaar zijn
(161)
De Commissie is daarnaast van mening dat de voorgestelde compenserende maatregelen in verhouding staan tot de mededingingsverstorende effecten van de steunmaatregelen. In dit verband dient erop gewezen te worden dat alle steunmaatregelen per de datum van vaststelling van het onderhavige besluit beëindigd zullen worden. In dit opzicht wijst de Commissie erop dat geen van de aangemelde maatregelen met het oog op herstructureringssteun ten uitvoer is gelegd of ten uitvoer zal worden gelegd. Uit overweging 150 e.v. is gebleken dat de reddingssteunfaciliteit na de vaststelling van dit besluit eveneens ingetrokken wordt. Dat betekent dat de onderneming geen enkele staatssteun zal ontvangen. De feitelijke betalingen uit hoofde van de reddingssteunfaciliteit waren sowieso beperkt (er is slechts 223 miljoen DKK opgenomen van de 1 000 miljoen DKK die beschikbaar was). De meeste steun is opgenomen als reddingssteun (er is tot eind 2008, d.w.z. binnen de reddingssteunperiode van zes maanden, 208 miljoen DKK opgenomen van die 223 miljoen DKK) en alle middelen die uit de kredietfaciliteit zijn opgenomen, zijn reeds aan de staat terugbetaald. Het bedrag dat feitelijk uit de kredietfaciliteit is opgenomen - 223 miljoen DKK - is ook niet buitensporig gezien de omzet van TV2 over 2008 ([…] %). Tegen deze achtergrond acht de Commissie het niet noodzakelijk om aanvullende compenserende maatregelen van Denemarken en van de begunstigde van de steun te verlangen. Dat is de reden dat de Commissie geen noodzaak voor aanvullende compenserende maatregelen ziet zoals voorgesteld door de concurrenten.
(162)
De Commissie kan zich echter niet bij het voorstel van Denemarken aansluiten dat de verbintenis ingetrokken kan worden op het moment dat alle steunmaatregelen beëindigd zijn (100). In de eerste plaats heeft Denemarken zelf een langere herstructureringsperiode vastgelegd, namelijk tot en met 31 december 2012. In de tweede plaats is in de richtsnoeren nergens bepaald dat de duur van de compenserende maatregel identiek moet zijn aan de termijn van de lopende steunmaatregelen. In de derde plaats is het herstructureringsplan gebaseerd op het uitgangspunt dat de onderneming pas na de invoering van de heffing van de gebruiksrechten in 2012 weer toegang tot externe financiering heeft; pas dan is de levensvatbaarheid op lange termijn hersteld. Denemarken heeft zelf gesteld dat de steunmaatregelen, met inbegrip van de reddingssteunfaciliteit die nog steeds operationeel is, noodzakelijk waren om het liquiditeitstekort aan te vullen totdat er een stabieler bedrijfsmodel voor de publieke zender gehanteerd kon worden. De reddingssteunfaciliteit was derhalve bedoeld om de onderneming op de been te houden totdat er een nieuw bedrijfsmodel toegepast kon worden. Tegen deze achtergrond is de Commissie niet van mening dat de verbintenis om compenserende maatregelen te nemen, ingetrokken kan worden na beëindiging van de steun of per de datum van vaststelling van het onderhavige besluit. De Commissie acht het echter wel aanvaardbaar dat de verplichting om geen nieuwe zenders te lanceren, eerder afloopt dan het einde van de periode van het herstructureringsplan (31 december 2012), en wel op het moment dat de heffingen van de gebruiksrechten zijn ingevoerd (middels een aanpassing van de vergunning) en TV2 de mogelijkheid heeft om de betreffende vergoedingen te innen.
4.5. Steun beperkt tot het noodzakelijke minimum
(163)
Overeenkomstig punt 43 van de richtsnoeren moeten het steunbedrag en de steunintensiteit tot het voor de uitvoering van de herstructurering strikt noodzakelijke minimum aan herstructureringskosten worden beperkt. De gedachte achter deze bepaling is dat de onderneming aan het eind van de herstructurering niet over een liquiditeitsoverschot mag beschikken dat voor agressief marktgedrag gebruikt kan worden. Van de begunstigden wordt verwacht dat zij uit eigen middelen, zo nodig door de verkoop van activa die voor het voortbestaan van de onderneming niet onontbeerlijk zijn, een belangrijke bijdrage aan het herstructureringsplan leveren. Een dergelijke bijdrage moet reëel zijn en mag geen voor de toekomst verwachte winsten zoals cashflow omvatten. In geval van grote ondernemingen moet die eigen bijdrage minimaal 50 % bedragen. De Commissie is van mening dat TV2 een grote onderneming is in de zin van de richtsnoeren.
(164)
De Commissie kan zich niet aansluiten bij het standpunt van de Deense regering dat alle kosten, meer in het bijzonder kostenbesparende maatregelen, automatisch als herstructureringsmaatregelen aangemerkt kunnen worden. Een onderneming kan kosten maken als gevolg van het doorvoeren van bezuinigingen. De kostenbesparingen zoals die door Denemarken in het onderhavige geval zijn beschreven, vormen echter op zichzelf geen herstructureringskosten. Denemarken heeft een overzicht van „klassieke” herstructureringskosten gepresenteerd bestaande uit […] miljoen DKK betrekking hebbende op de verkoop van het omroepnetwerk ([…] miljoen DKK), kosten verband houdende met de overgang naar het nieuwe bedrijfsmodel ([…]-[…] miljoen DKK), personeelskosten in verband met de beëindiging van arbeidsovereenkomsten en juridische en advieskosten ([…] miljoen DKK). De Commissie gaat ermee akkoord dat deze kosten als herstructureringskosten worden opgevoerd.
(165)
Op grond van de besluitvormingspraktijk van de Commissie omvatten herstructureringskosten alle buitengewone kosten die gemaakt zijn om de levensvatbaarheid van de onderneming te herstellen, met uitzondering van de vaste bedrijfskosten tijdens de herstructureringsperiode. De huidige zaak heeft echter betrekking op de behoefte van een onderneming aan liquide middelen om een overgangsperiode te overbruggen totdat er een nieuw duurzaam bedrijfsmodel operationeel is. Zoals hierboven beschreven, was er bij TV2 sprake van een concrete financieringsbehoefte, aangezien de onderneming geen toegang tot externe financiering had. In dit speciale geval, waarin er een zuiver financiële herstructurering doorgevoerd moest worden totdat de onderneming op een stabieler bedrijfsplan kon overstappen, kan de Commissie deze financieringsbehoefte ook als herstructureringskosten aanmerken. Dankzij de kredietfaciliteit in het kader van het besluit inzake reddingssteun (1 000 miljoen DKK) was de noodzakelijke tijdelijke buffer beschikbaar om de financiële kloof te dichten. Deze faciliteit had echter een tijdelijk karakter en kon uitsluitend gebruikt worden indien TV2 kon aantonen dat er sprake was van een concrete financiële behoefte. Die noodzaak moest door een externe accountant gecontroleerd en bevestigd worden. Uiteindelijk heeft TV2 geen grote bedragen uit de kredietfaciliteit opgenomen (slechts […] % van het totaal). Daarnaast is het merendeel van de middelen ([…] miljoen DKK) opgenomen in de periode die bestreken werd door het besluit van de Commissie inzake reddingssteun, d.w.z. binnen de reddingssteunperiode van zes maanden vóór de indiening van het herstructureringsplan.
(166)
TV2 heeft een bijdrage aan bovengenoemde herstructureringskosten geleverd door de verkoop van activa (de verkoop van het omroepnetwerk voor een bedrag van 640 miljoen DKK) en door de externe financiering middels het verhypothekeren van haar bedrijfslocatie in Odense (voor een bedrag van 80 miljoen DKK). De bijdrage van in totaal 720 miljoen DKK is ruim hoger dan de drempel van 50 % voor grote ondernemingen. Zoals hierboven opgemerkt, heeft TV2 de opbrengst van de verkoop van het netwerk gebruikt om haar schuldenlast te verminderen. Het betreffende bedrag kan dus niet voor andere doeleinden gebruikt worden. Zoals eveneens blijkt uit het bovenstaande worden alle steunmaatregelen daarnaast per de datum van de vaststelling van het onderhavige besluit beëindigd en worden er geen nieuwe aangemelde steunmaatregelen uitgevoerd (zie overweging 150 van dit besluit). Er bestaat dan ook geen risico in de zin van punt 45 van de richtsnoeren dat TV2 na de herstructurering dankzij de steun over extra kasmiddelen kan beschikken.
4.6. Overige voorwaarden
(167)
Op grond van punt 46 van de richtsnoeren kan de Commissie aan de betrokken lidstaat aanvullende voorwaarden opleggen om te voorkomen dat de mededinging door de steun zodanig wordt verstoord dat het gemeenschappelijk belang wordt geschaad.
(168)
De Commissie neemt nota van de argumenten die Denemarken in het kader van de formele onderzoeksprocedure heeft aangevoerd en van de intentie die de begunstigde van de steun in de ondersteunende documenten heeft uitgesproken dat het herstructureringsplan TV2 in staat moet stellen om zakelijke mogelijkheden te benutten op een wijze die vergelijkbaar is met haar concurrenten en om daarnaast de heffing van gebruiksrechten in te voeren. Daarnaast wijzen Denemarken en TV2 erop dat de actuele vermogensbuffer van TV2 met solvabiliteitsratio’s (en rentedragende schuldenratio’s) die significant hoger zijn dan die van de concurrentie, alleen noodzakelijk is vanwege de onzekerheden over de nog lopende staatssteunzaken en over het nieuwe bedrijfsmodel. Zowel Denemarken als TV2 hebben in het algemeen de bereidheid uitgesproken om de kapitaalstructuur terug te brengen tot een niveau dat vergelijkbaar is met dat van de concurrentie zodra de staatssteunonderzoeken afgerond zijn.
(169)
De Commissie ziet niet in waarom TV2 een andere kapitaalstructuur zou moeten hebben dan die van haar concurrenten zodra de onzekerheden over het bedrijfsmodel en de lopende rechtszaken zijn weggenomen. Kapitaalstructuren die gebaseerd zijn op een (kunstmatig) hoog eigen vermogen leveren voordeel voor de betrokken onderneming op omdat zij daardoor in staat is om tegen relatief lage tarieven financiering aan te trekken. Net zo belangrijk is dat TV2 haar kapitaalstructuur tot een niveau terugbrengt waardoor gewaarborgd wordt dat de mededinging niet verstoord wordt. De Commissie geeft er de voorkeur aan dat TV2 middels dividenduitkeringen aan de staat een normale kapitaalstructuur herstelt in plaats van middels een agressieve verhoging van haar balanstotaal door schuldfinanciering.
4.7. Controle en jaarlijks verslag
(170)
In overeenstemming met de punten 49 en 50 van de richtsnoeren heeft Denemarken zich ertoe verbonden om uiterlijk zes maanden na de goedkeuring van de steun verslagen aan de Commissie te overleggen.
4.8. Mededingingskwesties
(171)
De Commissie merkt op dat een van de concurrenten van TV2 een klacht met betrekking tot een schending van de mededingingsregels heeft ingediend naar aanleiding van de geplande invoering van de gebruiksrechten. De Commissie is zich ervan bewust dat uitvoeringsvoorschriften van een steunmaatregel die in strijd zijn met andere bijzondere verdragsbepalingen dan de staatssteunbepalingen, dermate nauw verbonden kunnen zijn met het doel van de steun dat zij niet afzonderlijk kunnen worden beoordeeld (101). Het Hof heeft in dat verband benadrukt dat de verplichting om de samenhang tussen de staatssteunvoorschriften en andere verdragsbepalingen te respecteren, in het bijzonder geldt wanneer deze andere bepalingen eveneens een niet-vervalste mededinging binnen de gemeenschappelijke markt tot doel hebben. In de jurisprudentie van het Hof wordt echter erkend dat de staatssteun- en procedures onafhankelijke procedures zijn waarop specifieke regels van toepassing zijn. Zo heeft het Hof het navolgende verklaard: „Wanneer de Commissie een beslissing neemt over de verenigbaarheid van een steunmaatregel van een staat met de gemeenschappelijke markt, is zij derhalve niet verplicht de uitkomst af te wachten van een krachtens verordening nr. [1] ingeleide parallelle procedure wanneer zij op basis van een economisch onderzoek van de situatie dat geen enkele kennelijke beoordelingsfout bevat, tot de overtuiging is gekomen, dat de begunstigde van de steun zich niet in een situatie bevindt die in strijd is met de artikelen [101 en 102 VWEU]” (102). Dat betekent dat de antikartelzaak niet formeel afgerond hoeft te zijn alvorens de Commissie een besluit in de onderhavige staatssteunzaak kan nemen.
(172)
Tegen deze achtergrond wil de Commissie benadrukken dat in de onderhavige zaak niet de steun zelf (de reddingssteunfaciliteit), maar een andere element van het herstructureringsplan (de gebruiksrechten), aanleiding zijn geweest voor de klacht over een schending van de mededingingsregels. De heffing van die gebruiksrechten zal begin 2012 worden ingevoerd (d.w.z. nadat de steunfaciliteit is ingetrokken) middels een wijziging in de voorwaarden van de vergunning van TV2. Hierbij dient ook overwogen te worden dat het merendeel van de steun waarvan gebruik is gemaakt, opgenomen is gedurende de reddingsperiode en door de Commissie goedgekeurd is in haar besluit inzake reddingssteun van 4 augustus 2008. Daarnaast wordt alle steun ingetrokken zodra dit besluit in werking treedt.
(173)
Indien de klacht over een schending van de mededingingsregels, dan wel opmerkingen van belanghebbenden in het kader van de onderzoeksprocedure, opgevat moeten worden als zijnde een klacht tegen het feit dat TV2 een betaaltelevisiekanaal wordt, kan volstaan worden met de constatering dat de invoering van gebruiksrechten voor het hoofdkanaal op zich geen inbreuk op de mededingingswetgeving kan vormen. Op het moment dat het hoofdkanaal van TV2 een betaaltelevisiekanaal wordt, betekent dit dat die zender actief wordt op de markt voor betaaltelevisie. Naar alle waarschijnlijkheid is dat uitsluitend van invloed op de concurrenten die actief zijn op die markt. Dit kan er bijvoorbeeld toe leiden dat bepaalde spelers de markt moeten verlaten (de respectieve betaaltelevisiepakketten) of dat zij hun tarieven moeten verlagen. Dit zijn echter normale effecten wanneer een nieuwe levensvatbare concurrent zich op de markt begeeft. Het feit dat er gebruiksrechten worden ingevoerd en dat dit tot een grotere concurrentie leidt, is derhalve niet in strijd met de artikelen 102 en 106 VWEU.
(174)
Klager en enkele belanghebbende concurrenten stellen (in hun opmerkingen) dat de geplande invoering van het kaartsysteem „TV2 Alene” mededingingsverstorende effecten zou hebben, mede ten gunste van de distributeur Boxer. Samengevat komt het TV2 Alene-model erop neer dat klanten TV2 gratis kunnen ontvangen indien zij geen andere betaaltelevisiediensten aanschaffen. Volgens klager zou het kaartsysteem TV2 Alene een ontmoedigend effect hebben op klanten die voornemens zijn om betaaltelevisie aan te schaffen en dit zou ten koste gaan van de concurrenten van TV2. Aangezien Denemarken het voorgestelde kaartsysteem TV2 Alene inmiddels heeft ingetrokken, is de vraag of dat systeem al dan niet inbreuk zou hebben gemaakt op de antikartelregels niet meer relevant en dus ook niet van belang voor de rechtmatigheid van het herstructureringsplan.
(175)
Wat de vrees van een aantal concurrenten betreft dat de steun gebruikt zou kunnen worden voor agressief marktgedrag, wijst de Commissie erop dat er geen aanwijzingen zijn dat de staatssteun zelf een inbreuk op andere bepalingen van het VWEU omvat of dat deze er automatisch toe leidt dat TV2 mededingingsverstorend gedrag gaat vertonen.
(176)
De Commissie concludeert dat het aangemelde herstructureringsplan verenigbaar is met de interne markt in de zin van artikel 107, lid 3, onder c), VWEU juncto de reddings- en herstructureringsrichtsnoeren van de Commissie, een en ander met inachtneming van de volgende voorwaarden.
(177)
Aangezien de onderneming na de verkoop van het omroepnetwerk in een betere financiële situatie verkeert, is de Commissie van mening dat er geen steunmaatregelen uit het herstructureringsplan (lening en kredietfaciliteit) ten uitvoer gelegd mogen worden en dat de beschikbare kredietfaciliteit (zoals goedgekeurd in Besluit N 287/08 van de Commissie van 4 augustus 2008) met onmiddellijke ingang per de datum van het onderhavige besluit ingetrokken moet worden. De Commissie merkt op dat de oorspronkelijk aangemelde garantie voor de verkoop van het omroepnetwerk niet langer relevant is nu de verkoop van het omroepnetwerk zonder die garantie is afgerond.
(178)
De Commissie neemt daarnaast kennis van het feit dat Denemarken zich ertoe heeft verbonden om de compenserende maatregel om geen nieuwe zenders te lanceren zowel voor televisie- als radiokanalen te laten gelden. Deze maatregel dient tot en met 31 december 2012 van kracht te blijven of tot het moment dat de heffing van de gebruiksrechten wordt ingevoerd. Het invoeren van de gebruiksrechten wordt geacht het tijdstip te zijn waarop TV2 wettelijk gerechtigd is om die vergoedingen in rekening te brengen.
(179)
De Commissie neemt nota van het feit dat Denemarken zich ertoe heeft verplicht om een onafhankelijke financieel deskundige opdracht te geven een vergelijking te maken tussen de kapitaalstructuur van TV2 en die van andere mediabedrijven en om die kapitaalstructuur aan te passen mocht deze aanzienlijk afwijken van de mediaan of het gemiddelde van de groep vergelijkbare concurrenten. Indien er gewichtige redenen zijn om de kapitaalstructuur niet aan te passen, kan de Deense overheid de Commissie in kennis stellen van een wijziging van het herstructureringsplan,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
Mits het herstructureringsplan zoals aangemeld op 4 februari 2009 en de voorwaarden als bedoeld in de artikelen 2, 3 en 4 volledig worden nageleefd, is de faciliteit die Denemarken aan TV2 heeft verleend en die als reddingssteun door de Commissie in haar besluit van 4 augustus 2008 is goedgekeurd, verenigbaar met de interne markt.
Artikel 2
Per de datum van dit besluit wordt de reddingssteunfaciliteit die door Denemarken aan TV2 is verleend en die door de Commissie in haar besluit van 4 augustus 2008 is goedgekeurd, ingetrokken. Geen van de andere steunmaatregelen die op 4 februari 2009 door Denemarken bij de Commissie zijn aangemeld, mag ten uitvoer worden gelegd.
Artikel 3
De door Denemarken voorgestelde compenserende maatregel op grond waarvan het TV2 verboden is om nieuwe televisie- of radiozenders te lanceren, blijft van kracht tot de datum van beëindiging van de aangemelde herstructureringsperiode, te weten 31 december 2012. Indien TV2 vóór die datum echter toestemming verkregen heeft om abonnementsgelden te heffen (gebruiksrechten), komt de verplichting om geen nieuwe televisie- of radiozenders te lanceren per die datum te vervallen.
Artikel 4
De Deense regering geeft een onafhankelijke financieel deskundige opdracht om eind 2012 dan wel begin 2013 een analyse uit te voeren van de kapitaalstructuur van TV2 en een vergelijking te maken met de kapitaalstructuur van andere relevante mediabedrijven. Denemarken past die kapitaalstructuur aan tijdens de bijeenkomst van de algemene vergadering in april 2013, mocht deze aanzienlijk afwijken van de mediaan of het gemiddelde van de groep vergelijkbare concurrenten.
Artikel 5
Denemarken deelt de Commissie binnen twee maanden vanaf de kennisgeving van dit besluit mee welke maatregelen genomen zijn om hieraan te voldoen.
Artikel 6
Dit besluit is gericht tot het Koninkrijk Denemarken.
Gedaan te Brussel, 20 april 2011.