ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 29 september 2010
Betreffende steunmaatregel C 32/09 (ex NN 50/09) van Duitsland voor de herstructurering van Sparkasse KölnBonn
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2010) 6470)
(Slechts de tekst in de Duitse taal is authentiek)
(Voor de EER relevante tekst)
(2011/526/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 108, lid 2,
Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, en met name artikel 62, lid 1, onder a),
Na de lidstaten en andere belanghebbenden overeenkomstig de voornoemde artikelen te hebben aangemaand hun opmerkingen te maken (1),
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
(1)
Duitsland heeft de steunmaatregelen op 21 oktober 2009 bij de Commissie aangemeld.
(2)
In haar besluit van 4 november 2009 (2) (hierna „besluit tot inleiding van de procedure” genoemd) kwam de Commissie tot de voorlopige conclusie dat de herkapitalisatiemaatregelen ten gunste van Sparkasse KölnBonn (hierna ook „de spaarbank” genoemd) staatssteun vormen, en betwijfelde de Commissie dat de maatregelen ten faveure van Sparkasse overeenkomstig artikel 107, lid 3, VWEU met de interne markt verenigbaar kunnen worden verklaard. Voorts verzocht de Commissie Duitsland een herstructureringsplan in te dienen.
(3)
Bij de bekendmaking van het besluit tot inleiding van de procedure in het Publicatieblad van de Europese Unie op 6 januari 2010 werden de belanghebbenden uitgenodigd hun opmerkingen kenbaar te maken.
(4)
Op 11 februari 2010 heeft Duitsland het herstructureringsplan voor Sparkasse KölnBonn voorgelegd, dat in de periode december 2009 tot september 2010 het voorwerp van verschillende bijeenkomsten en telefonische vergaderingen was.
(5)
Op 15 januari 2010, op 10, 12 en 24 februari 2010, op 10 en 26 maart 2010, op 21 en 28 mei 2010, op 8 en 11 juni 2010, op 23 juli 2010 en op 10 en 23 augustus 2010 heeft Duitsland verdere informatie en bijgewerkte gegevens met betrekking tot het herstructureringsplan verstrekt. De definitieve versie van het herstructureringsplan werd op 1 september 2010 ingediend.
2. BESCHRIJVING VAN DE BEGUNSTIGDE FINANCIËLE INSTELLING
(6)
Sparkasse KölnBonn is een Duitse spaarbank, die in 2005 is ontstaan uit de fusie van Stadtsparkasse Köln en Sparkasse Bonn, waarvan de respectieve „Träger” (een voor de spaarkas verantwoordelijke overheidsinstantie) (hierna ook „de aandeelhouders” genoemd) de stad Keulen en de de stad Bonn waren. Indirect bezit de stad Keulen een belang van 70 %, de stad Bonn een aandeel van 30 % in de nieuwe financiële instelling. Sinds de fusie is het Zweckverband Sparkasse KölnBonn (samenwerkingsverband Sparkasse KölnBonn) (hierna „Zweckverband” genoemd) de „Träger” van de spaarbank. Het Zweckverband is een publiekrechtelijk lichaam (Körperschaft des öffentlichen Rechts) waarin de stad Keulen een belang van 70 % en de stad Bonn een belang van 30 % heeft.
(7)
Eind 2008 was Sparkasse KölnBonn de op één na grootste spaarbank van Duitsland met een balanstotaal van 31 miljard EUR. Sparkasse KölnBonn had destijds een rating Aa2 van Moody’s, die op 15 maart 2010 werd verlaagd naar A1.
(8)
De spaarbank verricht bancaire diensten voor particulieren (Privatkundengeschäft) en ondernemingen (Firmenkundengeschäft). Bovendien ontplooit de spaarbank op regionaal niveau activiteiten op het gebied van projectfinanciering, op de kapitaalmarkten en andere onderdelen van de financiële sector, zoals vermogensbeheer.
(9)
De spaarbank is uitsluitend actief in de economische regio Keulen-Bonn, waar de bank in 2008 wat deposito’s van particuliere klanten betreft een marktaandeel van [30-35] (3) % had, terwijl in hetzelfde jaar het marktaandeel bij de kredietverlening aan particulieren [20-25] % en bij de kredietverlening aan ondernemingen [15-20] % bedroeg (4).
3. DE STEUNMAATREGELEN
(10)
Het kapitaal van Sparkasse KölnBonn werd versterkt met in totaal 650 miljoen EUR, en wel door:
i)
de uitgifte van winstbewijzen (Genussrechte) eind 2008, en
ii)
een stille deelneming (Stille Einlage) begin 2009.
3.1. Winstbewijzen
(11)
In december 2008 heeft Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft winstbewijzen op naam ter waarde van 300 miljoen EUR van de spaarbank verworven (in twee tranches van 150 miljoen EUR).
(12)
De Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (hierna „Förderungsgesellschaft” genoemd) is een volle dochteronderneming van de spaarbankengroep Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (hierna „RSGV” genoemd). De RSGV is een publiekrechtelijk lichaam dat als koepelorganisatie (Dachverband) van de in het Rijnland gevestigde spaarbanken fungeert en dat de spaarbanken, en daarmee uiteindelijk ook de publiekrechtelijke lichamen en hun (publieke) aandeelhouders, vertegenwoordigt. De bedrijfsdoelstelling van de Förderungsgesellschaft is volgens haar statuten de ondersteuning van de spaarbanken die zijn aangesloten bij de RSGV. De Förderungsgesellschaft mag het kapitaal van de spaarbanken alleen ten behoeve van de bevordering van de kredietverleningsactiviteiten versterken en mag daartoe kredieten opnemen.
(13)
De winstbewijzen hebben een coupon van 8 % en een looptijd tot en met 31 december 2013. Uit oogpunt van het bankentoezicht moeten de winstbewijzen worden beschouwd als Tier-2-kapitaal (aanvullend vermogen).
(14)
De winstbewijzen participeren het verlies op jaarbasis (Jahresfehlbetrag) overeenkomstig de verhouding tussen de waarde van de winstbewijzen en de waarde van het overige eigen vermogen dat verlies absorbeert. Voor de winstbewijzen geldt een […] nabetalingsrecht, dat wil zeggen dat achterstallige winstuitkeringen maximaal [2 tot 6] jaar na het einde van de looptijd alsnog moeten worden uitbetaald. Dit geldt ook voor betalingen ter aanvulling van het eventueel op grond van verliesneming verminderde nominale bedrag van de winstbewijzen.
(15)
Ter financiering van de winstbewijzen heeft de Förderungsgesellschaft twee kredieten opgenomen bij […]. Voor deze kredieten wordt gedurende de looptijd van de winstbewijzen een vaste jaarlijkse rente van [4-5]% berekend. De RSGV staat tegenover […] borg voor deze kredieten; hiervoor ontvangt de RSGV van de Förderungsgesellschaft een garantievergoeding van [1,8-2,5] %.
3.2. Stille deelneming
(16)
Op 2 januari 2009 en 27 februari 2009 werden tussen de spaarbank en het Zweckverband overeenkomsten gesloten over de oprichting van een stille vennootschap (Stillen Gesellschaft) ter waarde van 350 miljoen EUR; de eerste tranche van 300 miljoen EUR werd op 2 januari 2009, de tweede tranche van 50 miljoen EUR op 1 april 2009 uitbetaald. Een stille deelneming is een structuur waarbij de kapitaalverstrekker geen stemrecht verwerft, maar een vergoeding ontvangt. De stille deelneming geldt voor onbepaalde tijd en staat bij de spaarbank als Tier-1-kapitaal (kernvermogen) in de boeken. De stille deelneming wordt aangehouden door het Zweckverband.
(17)
Ter financiering van de stille deelneming heeft het Zweckverband voor de eerste tranche een krediet van 300 miljoen EUR opgenomen. Dit krediet wordt voor 50 % door […] en voor 50 % door […] verstrekt. Het Zweckverband betaalt hiervoor een vergoeding van [0,7-1,1] % boven het 12-maands Euribor-tarief. De tweede tranche van 50 miljoen EUR werd geherfinancierd met een krediet van […] waarvoor een vergoeding van [0,7-1,1] % boven het Euribor-tarief wordt betaald. Voor het krediet van het Zweckverband werden door de stad Keulen en de stad Bonn geen bijzondere zekerheden gesteld. Volgens de statuten van het Zweckverband zijn beide steden echter onbeperkt aansprakelijk voor de verplichtingen aangegaan door het Zweckverband.
(18)
De spaarbank betaalt voor de stille deelneming een vergoeding van 7,25 % boven het 12-maands Euribor-tarief. De hoogte van deze vergoeding werd vastgesteld na inwinning van een fairness opinion bij de Deutsche Bank. De uitkering van de vergoedingen is afhankelijk van winst over het boekjaar en blijft uit indien de spaarbank in het betrokken jaar geen winst boekt. De betaling van de vergoeding is uitgesloten indien het aandeel van het eigen vermogen op het tijdstip waarop de vergoeding verschuldigd is, minder dan 9 % bedraagt en de betaling tot een (hoger) verlies over het betreffende boekjaar zou leiden. Ingeval van niet-uitkering van de vergoeding voor de stille deelneming is de spaarbank niet verplicht tot nabetaling van de niet-uitgekeerde bedragen. Bovendien deelt de stille deelneming evenredig aan het totale verliesabsorberende kapitaal in een eventueel verlies over het boekjaar.
4. HET HERSTRUCTURERINGSPLAN
(19)
Het herstructureringsplan voorziet in de ontwikkeling van Sparkasse KölnBonn tot een regionaal opererende Vertriebssparkasse conform het in de statuten vastgelegde bedrijfsmodel. De financiële instelling zal zich concentreren op de voor een retailbank kenmerkende dienstverlening aan traditionele doelgroepen, d.w.z. particulieren en het mkb, zich terugtrekken uit activiteiten zoals handel voor eigen rekening en beleggingen in gestructureerde producten, en dochterondernemingen af te stoten die niet tot haar kernactiviteiten behoren. Daarnaast zal de spaarbank haar beheerskosten aanzienlijk verminderen.
4.1. Beschrijving van het herstructureringsplan
(20)
De spaarbank zal zich gaan concentreren op in de economische regio Keulen-Bonn gevestigde klanten in de segmenten particulieren, private banking, het mkb, ondernemingen en institutionele klanten. In het segment ondernemingen zal de spaarbank zich concentreren op klanten met een jaaromzet beneden de 250 miljoen EUR.
(21)
De spaarbank zal haar grootste kredietrisico’s verminderen door onder meer kredietlijnen te verlagen, aanvullende zekerheden te verlangen en kredietrisicotransacties met andere financiële instellingen te beperken. In het segment ondernemingen heeft de spaarbank haar blootstelling reeds met 551,5 miljoen EUR weten te verminderen; tegen eind 2013 moet de oorspronkelijke kredietblootstelling ter hoogte van 2,8 miljard EUR (in 2008) met nog eens [0,9-1,1] miljard EUR verlagen. Bovendien wordt beoogd om tegen eind 2013 met behulp van dezelfde eigen vermogensinstrumenten (zie bijlage I, punt 4) het bedrag van bij overheidsinstellingen buiten de regio Keulen-Bonn uitstaande kredieten ter hoogte van [0,8-0,9] miljard EUR te verminderen.
(22)
De spaarbank heeft de handel voor eigen rekening inmiddels gereduceerd van oorspronkelijk 550 miljoen EUR tot thans [20-23] miljoen EUR en is voornemens deze transacties volledig te staken. De spaarbank zal in de toekomst geen transacties voor eigen rekening meer uitvoeren en overweegt om de status van instelling met een handelsportefeuille (Handelsbuchinstitut) op te geven en de nog resterende activiteiten voor eigen rekening af te wikkelen in het kader van de beleggingsportefeuille (Anlagebuch). Deze transacties worden beperkt tot bepaalde producten en mogen een dagelijks kredietrisico van een bepaalde hoogte niet overschrijden (marktrisico [3-5] miljoen EUR; zie bijlage I, punt 2).
(23)
Een van de hoofdoorzaken van de verliezen die de spaarbank in 2008 heeft geleden, waren haar beleggingen in zogeheten ABS- en Strategic Asset Allocation (SAA)-portefeuilles. Bij de aankoop van ABS-portefeuilles verwierf de spaarbank geografisch gediversifieerde (5) en grotendeels van een AAA-rating voorziene activa, zoals RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) en CLO (10). Eind 2007 had de ABS-portefeuille in de jaarrekening van de spaarbank een boekwaarde van 1,05 miljard EUR. De SAA-portefeuille is een via speciale fondsen beheerd gediversifieerd effectenvermogen, onder meer bestaand uit internationale deelnemingen, REIT’s (11) en obligaties (ook in de activaklassen high yield (hoogrentende effecten) en emerging markets). Eind 2007 vertegenwoordigde deze portefeuille in de jaarrekening van de spaarbank een boekwaarde van 2,2 miljard EUR. Ondanks het feit dat de spaarbank zich inspande voor een brede spreiding van haar ABS- en SAA-portefeuilles, leidde de financiële crisis tot duidelijke waardeverminderingen van deze activa. In 2008 moest de spaarbank afschrijvingen ter waarde van 249 miljoen EUR (12) doen, die grotendeels te wijten waren aan deze beide portefeuilles; in 2007 waren reeds afschrijvingen van 108 miljoen EUR nodig.
(24)
Volgens het herstructureringsplan voor de spaarbank passen de ABS- en SAA-portefeuilles niet bij het risicoprofiel van een traditionele Vertriebssparkasse en de nieuwe strategische concentratie op haar kernactiviteiten. Derhalve heeft de spaarbank besloten deze beleggingen tegen 2014 volledig af te stoten dan wel in te krimpen. In maart 2008 heeft de spaarbank haar SAA-beleggingen met de helft verminderd, om haar risicoblootstelling te beperken. Door verdere afstotingen in 2009 kon de SAA-portefeuille tot 468 miljoen EUR worden verlaagd (per 30 september 2009). De impact van de resterende ABS-portefeuille (met een nominale waarde van 970 miljoen EUR per 30 september 2009) op de jaarbalans van de spaarbank kon in 2010 door passende risicovoorzieningen en risicoafdekking worden opgevangen. Er wordt beoogd de rest van de portefeuille in de jaren [2012-2014] af te stoten.
(25)
De spaarbank heeft een begin gemaakt met de uitvoering van een omvangrijk programma voor kostenverlaging, dat onder meer voorziet in een inkrimping van het personeelsbestand, de optimalisering van interne procedures en - tegen medio 2011 - de sluiting van 22 van de in totaal 131 filialen. Op deze manier wordt beoogd de beheerskosten tegen 2014 geleidelijk met [5-8] % te verminderen (13).
(26)
Duitsland zegt toe dat de spaarbank beperkingen met betrekking tot couponbetalingen (bijlage I, punt 7) en reclame (bijlage I, punt 9), een verbod op acquisities (bijlage I, punt 8) en een verbod op prijsleiderschap zal naleven. Het verbod op prijsleiderschap houdt in dat de spaarbank tot eind 2014 voor deposito’s en woningfinanciering geen voordeligere tarieven mag aanbieden dan de concurrent met de voordeligste tarieven onder de tien grootste concurrenten (gerekend naar marktaandeel op de desbetreffende markt in de economische regio Keulen-Bonn wat betreft deposito’s en gerekend naar marktaandeel qua nieuw gesloten overeenkomsten in de Bondsrepubliek Duitsland wat betreft de woningfinanciering, zie bijlage I, punt 5).
4.2. Herstructurering van de dochterondernemingen
(27)
De spaarbank wil het aantal dochterondernemingen met een derde terugbrengen. De boekwaarde van de verbonden ondernemingen beliep in de jaarrekening van de spaarbank 635 miljoen EUR per 31 december 2008; tot eind 2009 werden bedrijfsonderdelen ter waarde van [20-40] miljoen EUR afgesloten of geliquideerd, terwijl de afstoting van verdere onderdelen ter waarde van [180-250] miljoen EUR gepland is. Al naargelang de aard van de betrokken dochterondernemingen heeft de spaarbank hierbij twee doelen op het oog. Ten eerste is het de bedoeling om door de afstoting van niet tot de kernactiviteiten van de spaarbank behorende dochterondernemingen (14), die bij regionale ontwikkelingsprojecten, gemeentelijke projecten of projecten in de sociale woningbouw zijn betrokken, het kredietrisico en de kwetsbaarheid van de spaarbank te verminderen. Ten tweede wordt beoogd om met de winst verkregen uit de verkoop van deelnemingen die slechts indirect met de bedrijfsactiviteiten van de moederonderneming te maken hebben, de herstructurering van de spaarbank te financieren (zie bijlage I, punt 10). In bijlage I, punten 10 en 13, is een volledige lijst opgenomen van af te stoten dochterondernemingen.
(28)
Tot deze laatste groep behoren onder meer deelnemingen in de ondernemingen RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG en neue leben Pensionsverwaltung AG. Deze deelnemingen zijn reeds afgestoten en hebben in totaal rond [25-35] miljoen EUR opgeleverd.
(29)
Voor een aantal dochterondernemingen met een verkoopwaarde van rond [70-100] miljoen EUR verwacht de spaarbank dat op grond van het karakter ervan slechts weinig belangstelling bij particuliere kopers zal bestaan. Dit vooral omdat het merendeels om kleine ondernemingen gaat die in samenwerking met de stad Keulen activiteiten ontplooien in de sociale woningbouw en regionale ontwikkeling of waarvan de aandeelhoudersstructuur al in sterke mate wordt bepaald door de deelneming van de stad Keulen. Daarom overweegt de spaarbank om deze activiteiten aan [de stad Keulen of een aan de stad Keulen verbonden onderneming] te verkopen. De ondernemingen zouden in dat geval worden overgedragen tegen marktwaarde, vast te stellen door een onafhankelijke deskundige. De activa van de aan de stad Keulen te verkopen ondernemingen betreffen voornamelijk vastgoedactiviteiten.
(30)
In het kader van de tenuitvoerlegging van de herstructureringsmaatregelen zal de spaarbank het volume van de door haar aangehouden risicogewogen activa met [2-5] miljard EUR verminderen tot [15-20] miljard EUR (d.w.z. met [15-20] %). (Hierbij is geen rekening gehouden met de groei van de kernactiviteiten tijdens de herstructureringsfase). Wanneer rekening wordt gehouden met de groei van de kernactiviteiten, komt de inkrimping van het volume risicogewogen activa in de periode tot 2014 uit op [10-15] %. De […] van Sparkasse KölnBonn wordt nominaal met [4-6] miljard EUR teruggebracht tot [20-30] miljard EUR (d.w.z. met [15-20] %). (Hierbij is geen rekening gehouden met de groei van de kernactiviteiten tijdens de herstructureringsfase). Wanneer rekening wordt gehouden met de groei van de kernactiviteiten, bedraagt de vermindering van het volume activa in het kader van de herstructureringsmaatregelen 5 %.
4.3. Herstel van de levensvatbaarheid: basisscenario en stressscenario
(31)
Duitsland heeft een basisscenario en een stressscenario ontworpen om aan te tonen dat de spaarbank in staat is om op termijn weer rendabel te functioneren.
(32)
De financiële prognoses die aan het basisscenario ten grondslag liggen, zijn gebaseerd op voor Duitsland gemaakte prognoses van gespecialiseerde economische instituten. In dit scenario wordt ervan uitgegaan dat het bbp gedurende de gehele herstructureringsperiode een gematigde groei zal blijven vertonen en dat het werkloosheidscijfer tot 2011 verder zal stijgen om vervolgens langzaam te dalen. Naar verwachting zal het ongunstige, momenteel door lage rentetarieven gekenmerkte economische klimaat in 2010 verbeteren en zal deze verbetering gedurende de resterende herstructureringsperiode aanhouden.
(33)
Zoals uit tabel 1 kan worden opgemaakt, zou de spaarbank volgens het basisscenario in 2010 weer rendabel functioneren en vervolgens in de periode tot 2014 gaandeweg betere financiële resultaten boeken. Voor 2014 wordt gerekend op een rendement op eigen vermogen (RoE) van [9-10] %. In figuur 1 wordt een overzicht gegeven van de belangrijkste kengetallen van de spaarbank voor de jaren 2008-2014
Tabel 1
Sparkasse KölnBonn - winst vóór belastingen 2010-2014 (basisscenario)
Scenario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Basisscenario
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Figuur 1
Kengetallen van Sparkasse KölnBonn voor 2008-2014 (basisscenario)
Kengetallen
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (15) (in miljard EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Tier-1-ratio (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
RoE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
Volgens het stressscenario wordt er in de macro-economische aannames van uitgegaan dat de financiële crisis tot 2011 zal aanhouden en dat zich in 2012 een lichte opleving van de conjunctuur zal voordoen. In het stressscenario wordt verondersteld dat het klimaat van lage rente twee jaar langer zal aanhouden dan in het basisscenario aangenomen.
(35)
Volgens het stressscenario wordt verwacht dat de spaarbank in 2012 weer rendabel zal functioneren en dat zij vervolgens tot 2014 gaandeweg betere financiële resultaten zal boeken Voor 2014 wordt gerekend op een rendement op eigen vermogen (RoE) van [10-12,5] %. Volgens het stressscenario zullen de kapitaalratio’s van de spaarbank en de geconsolideerde groep als geheel gedurende de volledige herstructureringsfase duidelijk boven de in de prudentiële voorschriften vastgestelde drempels liggen. Tabel 2 en figuur 2 geven een overzicht van de belangrijkste kengetallen van Sparkasse KölnBonn voor de jaren 2008-2014 volgens het stressscenario.
Tabel 2
Sparkasse KölnBonn - winst vóór belastingen 2010-2014 (stressscenario)
Scenario
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Stressscenario
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Figuur 2
Kengetallen van Sparkasse KölnBonn voor 2008-2014 (stressscenario)
Kengetallen
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RWA (17) (in miljard EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Tier-1 ratio (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
RoE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Aangezien de inkomsten van de spaarbank het sterkst te lijden hebben onder de momenteel lage korte rente, werd een tweede gevoeligheidsanalyse van de rentetarieven uitgevoerd (scenario 1: stijging van de rentecurve met 100 basispunten; scenario 2: daling van de rentecurve met 50 basispunten). De analyse heeft bevestigd dat een verdere stijging van de rentetarieven een positief effect zou hebben op de rendabiliteit van de spaarbank, terwijl dalende rentetarieven de rendabiliteit zouden aantasten. Zo zou een lineaire verlaging van de korte rente met 50 basispunten tot een vermindering van de winst met [20-25] miljoen EUR per jaar leiden. Al met al komt uit de door Duitsland voorgelegde gevoeligheidsanalyse naar voren dat de spaarbank niet bijzonder gevoelig is voor grotere renteschokken.
4.4. Corporate governance
(37)
Uit de door Duitsland verstrekte gegevens blijkt dat de politiek gemotiveerde beleggingen die tot de problemen van de spaarbank hebben bijgedragen, te wijten waren aan besluiten die in de periode 1997-2004, d.w.z. vóór het samengaan in 2005 van de Stadtsparkasse Köln en de Sparkasse Bonn tot de huidige spaarbank, waren genomen en op een ander wettelijk kader waren gebaseerd, dat vooral door het Sparkassengesetz Nordrhein-Westfalen bepaald werd (19). Inmiddels heeft de spaarbank verbeteringen ingevoerd op het gebied van corporate governance.
(38)
Vanwege de structurele wijzigingen die na de fusie van de beide spaarbanken in 2005 bij de „Träger” nodig werden, is voor belangrijke besluiten bij het Zweckverband een gekwalificeerde meerderheid van stemmen van de aandeelhouders vereist. De gekwalificeerde meerderheid werd vastgesteld op 85 %, d.w.z. op een percentage dat hoger ligt dan elk van de afzonderlijke deelnemingen van de betrokken steden.
(39)
De organen van de spaarbank werden qua aantal en omvang gereduceerd. Zo werden onder meer de raad van commissarissen (Verwaltungsrat) en de raad van bestuur (Vorstand) aanzienlijk ingekrompen (20). De uit drie leden van de raad van bestuur (Vorstand) bestaande commissie inzake deelnemingen Beteiligungsausschuss - (commissie inzake deelnemingen), die bij de voormalige Stadtsparkasse Köln bevoegd was om principebesluiten over investeringen in dochterondernemingen te nemen, werd opgeheven. De verantwoordelijkheid voor het beleggingsbeleid op het gebied van deelnemingen in aandelenkapitaal, die volgens economische criteria moeten worden beoordeeld, werd overgedragen aan de raad van bestuur (Vorstand). Alle nieuwe investeringen door de spaarbank moeten bovendien door de raad van commissarissen (Verwaltungsrat) worden goedgekeurd.
(40)
Rekening houdende met de gewijzigde wetgeving inzake spaarbanken (Sparkassengesetz) moest de spaarbank een risicocommissie en een auditcommissie in het leven roepen die vergaande bevoegdheden hebben. Bovendien is het wettelijk voorgeschreven dat de leden van de raad van commissarissen (Verwaltungsrat) over de nodige deskundigheid beschikken voor de beoordeling van en het toezicht op de bedrijfsactiviteiten van een spaarbank. De raad van bestuur (Vorstand) draagt de exclusieve verantwoordelijkheid voor het beheer van de spaarbank en is niet aan instructies van de raad van commissarissen (Verwaltungsrat) of de aandeelhouders gebonden.
(41)
Naast de reeds ingevoerde verbeteringen van de corporate governance-structuur zal de spaarbank het ondernemingsbestuur (corporate governance) verder versterken door het aantal onafhankelijke (21) leden van de raad van bestuur (Vorstand) te verhogen van 2 naar 4 (op in totaal 18 leden). Vanaf 1 januari 2011 zal de auditcommissie uit 7 in plaats van 9 leden bestaan, de risicocommissie uit 6 in plaats van 9 leden. De Beteiligungsausschuss wordt uiterlijk eind 2011 en de Strategieausschuss - strategiecommissie uiterlijk eind 2010 opgeheven. De rol van de Beteiligungsausschuss verliest automatisch zijn betekenis naarmate de spaarbank haar dochterondernemingen grotendeels verkoopt. De taken van de Strategieausschuss worden overgenomen door de raad van bestuur (Vorstand). Tot slot worden de besluitvormingsprocedures met betrekking tot de overname van ondernemingen dusdanig gewijzigd dat de raad van bestuur (Vorstand) beslissingen over deelnemingen alleen nog unaniem kan nemen en dat beslissingen over deelnemingen met een nominale waarde vanaf [2-5] miljoen EUR alleen nog kunnen worden genomen na voorafgaande uitvoering van een due diligence-beoordeling of een doorlichting van de onderneming waarbij advies wordt ingewonnen van een onafhankelijke deskundige.
4.5. Hybride kapitaalinstrumenten
(42)
De spaarbank houdt bij onafhankelijke beleggers hybride kapitaal (aan cliënten uitgegeven winstbewijzen - Kundengenussscheine) aan ter waarde van 224 miljoen EUR. Volgens de mededelingen van Duitsland zijn winstbewijzen en aan cliënten uitgegeven winstbewijzen gelijkwaardig. De stille deelneming is ten opzichte van beide categorieën winstbewijzen achtergesteld. Zoals uit tabel 3 kan worden opgemaakt, zijn sinds 2008 op hybride kapitaal geen couponbetalingen meer gedaan. In 2008 en 2009 namen de winstbewijzen met een bedrag van 57,4 miljoen EUR deel in de verliezen. De stille deelneming en de aan cliënten uitgegeven winstbewijzen namen deel in de in 2009 geboekte verliezen. Sinds 2010 worden de hybride kapitaalinstrumenten weer aangevuld, en vanaf 2011 tot 2012 worden de uitgebleven couponbetalingen alsnog uitgekeerd. In 2013 zullen alle hybride kapitaalinstrumenten weer volwaardig zijn en zullen alle niet-uitgekeerde coupons alsnog zijn uitbetaald, zodat voor elk instrument voor een volledige couponbetaling wordt gezorgd. Aangezien coupons in het geval van een positieve winst- en verliesrekening, d.w.z. een positieve balans, moeten worden uitbetaald, heeft de spaarbank geen speelruimte wat betreft een mogelijke opschorting van couponbetalingen als haar activiteiten rendabel zijn en het nominale kapitaal na eventuele verminderingen weer is aangevuld.
Tabel 3
Winstuitkering van Sparkasse KölnBonn voor 2009-2014 (basisscenario)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Winst vóór belastingen
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Winstuitkering per kapitaalinstrument
Winstbewijzen Förderungs- gesellschaft
Deelneming in verlies
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Aanvulling kapitaal
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Winstbewijzen cliënten
Deelneming in verlies
0
12,5
0
0
0
0
0
Aanvulling kapitaal
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Stille deelneming
Deelneming in verlies
0
19,5
0
0
0
0
0
Aanvulling kapitaal
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Coupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Duitsland heeft toegezegd dat de spaarbank geen coupons op hybride kapitaal zal uitkeren aan particuliere beleggers, tenzij zij daartoe contractueel is verplicht (zie bijlage I, punt 7).
4.6. WestLB
(44)
Een bijkomende oorzaak van de financiële problemen van de spaarbank was haar deelneming in de WestLB-bank. De spaarbank heeft verliezen van in totaal […] miljoen EUR geleden, doordat zij als lid van de Rheinische Sparkassen- und Giroverband (RSGV) een bijdrage heeft moeten leveren aan het reservefonds dat door de federatie van spaarbanken is ingesteld als vangnet voor de federatieleden en de Landesbanken. In het kader van de reddingsmaatregelen ten behoeve van WestLB werd in 2008 een beroep gedaan op het reservefonds. De nog resterende risicoblootstelling berust op een indirecte deelneming van de spaarbank in WestLB en op het feit dat de spaarbank als lid van de RSGV indirect aansprakelijk is voor de „bad bank” van de WestLB.
(45)
Hoewel de spaarbank geen directe investeringen heeft gedaan in WestLB, is zij via de deelneming in de RSGV, waarin de spaarbank een deelneming van 19 % heeft, aan risico’s blootgesteld. Volgens de mededelingen van Duitsland bestaat er slechts een klein risico dat een eventuele daling van de boekwaarde van de RSGV in verband met WestLB nadelige gevolgen zal hebben voor de spaarbank. Zo vond onlangs een waardering van WestLB plaats door een onafhankelijke partij, waarna de boekwaarde op de balans van de RSGV per 31 december 2009 van de historische […] miljard EUR werd bijgesteld naar […] miljoen EUR. Momenteel bedraagt de indirecte deelneming van de spaarbank in WestLB derhalve rond […] EUR. Aangezien de spaarbank slechts op grond van haar deelneming in de RSGV aan een risico is blootgesteld ten opzichte van WestLB, is voor de spaarbank alleen de interne waarde van de RSGV van belang. Deze waarde wordt echter niet alleen bepaald aan de hand van de waarde van WestLB, maar ook van die van andere dochterondernemingen en beleggingen van de RSGV. Uit de eind 2009 uitgevoerde waardering van de andere dochterondernemingen van de RSGV bleek dat er sprake is van aanzienlijke stille reserves, die zouden volstaan om in het ergste geval zelfs een eventueel noodzakelijke volledige afwaardering van WestLB te dekken.
(46)
De verplichte bijdragen van de spaarbank [aan …] ter dekking van eventuele verliezen van de onlangs opgerichte „bad bank” van WestLB belopen over een periode van 25 jaar […] miljoen EUR. Deze bijdrage doet echter geen afbreuk aan het vermogen van de spaarbank om in de toekomst te voldoen aan de prudentiële kapitaalvereisten, aangezien die bijdrage [aan …] uitsluitend uit toekomstige winst moet worden betaald.
4.7. Gedeeltelijke vroegtijdige terugbetaling
(47)
Duitsland heeft toegezegd dat de spaarbank een deel van het ontvangen kapitaal eerder zal terugbetalen dan contractueel voor de betrokken kapitaalinstrumenten is vastgelegd (zie bijlage I, punt 27). De terugbetaling zal in 2011 beginnen en in twee fasen worden uitgevoerd.
(48)
In een eerste fase zal het Zweckverband […] een eerste tranche van 150 miljoen EUR van aan de Förderungsgesellschaft uitgegeven winstbewijzen verwerven. Vanwege de aard van deze transactie en met name vanwege de aankoopprijs levert dit de Förderungsgesellschaft niet wezenlijk meer op dan wanneer zij in het bezit van het instrument zou blijven (22). Vervolgens zal het Zweckverband de winstbewijzen, die momenteel als tier-2-kapitaal (aanvullend vermogen) kwalificeren, omzetten in Tier-1-kapitaalinstrumenten. Bij het nieuwe instrument met niet-cumulatieve coupons zal het om achtergestelde verplichtingen gaan met een looptijd van 30 jaar bestaan. Met deze stap zou de Tier-1-ratio van de spaarbank met [0,8-1,0] % worden verbeterd.
(49)
Een betere Tier-1-ratio vormt de voorwaarde voor de tweede fase: de terugkoop in 2011 door de spaarbank van de tweede tranche van de door de Förderungsgesellschaft aangehouden winstbewijzen (met een nominale waarde van 150 miljoen EUR). Samen zullen de beide stappen tot een vermindering van het tier-2-kapitaal met [0,5-1,0] % leiden. Voorts zal de RSGV of een ander lid van de spaarbanksector de deelnemingen van de spaarbank in twee met de spaarbank verbonden […] en […] verwerven tegen marktprijs (23). Door de verkoop van de indirecte deelnemingen in deze twee ondernemingen zou het balanstotaal van de spaarbank nog eens met [0,2-0,5] % worden verminderd. De vervreemding van deze twee ondernemingen houdt nauw verband met de terugkoop van de tweede tranche van de winstbewijzen, aangezien de RSGV de overname van de beide ondernemingen beoogt te financieren uit de opbrengst van de verkoop van de winstbewijzen.
5. GRONDEN VOOR DE INLEIDING VAN DE ONDERZOEKPROCEDURE TEN AANZIEN VAN DE HERKAPITALISERINGSMAATREGEL
(50)
In de onderhavige zaak heeft de Commissie op 4 november 2009, overeenkomstig artikel 107, lid 3, VWEU (24), de formele onderzoekprocedure ingeleid om na te gaan of de betreffende herkapitaliseringsmaatregelen als herstructureringssteun verenigbaar zijn met de interne markt.
(51)
Voorts heeft de Commissie haar twijfels geuit of een behoorlijke verdeling van de lasten is gewaarborgd en of de concurrentieverstoring, conform de voorschriften inzake staatssteun, beperkt blijft (zie punt 50 van het besluit tot inleiding van de procedure).
(52)
Daar niet duidelijk was of de problemen van de spaarbank het gevolg waren van geruime tijd vóór de crisis getroffen beleggingsbeslissingen of daadwerkelijk het gevolg waren van de financiële crisis, had de Commissie nog geen besluit genomen over de vraag of de herkapitaliseringsmaatregelen onder artikel 107, lid 3, onder b), VWEU, of onder artikel 107, lid 3, onder c), VWEU vallen. De Commissie besloot om een nader onderzoek in te stellen naar de feiten ter bepaling van de toepasselijke rechtsgrondslag, en om haar besluit derhalve tot een later tijdstip uit te stellen.
6. OPMERKINGEN VAN ANDERE BELANGHEBBENDEN
(53)
De Commissie tekent aan dat van andere belanghebbenden geen opmerkingen zijn ontvangen met betrekking tot het besluit tot inleiding van de onderzoekprocedure ten aanzien van de herkapitaliseringsmaatregel.
7. OPMERKINGEN VAN DUITSLAND
(54)
Duitsland heeft het besluit van de Commissie van 4 november 2009 tot inleiding van de procedure van artikel 108, lid 2, VWEU onderzocht. De Bondsrepubliek Duitsland heeft de Commissie meegedeeld dat zij bij haar standpunt blijft dat de betreffende herkapitaliseringsmaatregelen ten behoeve van de spaarbank in de vorm van een stille deelneming en kapitaal in de vorm van winstbewijzen geen steunmaatregelen in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU zijn. Volgens Duitsland zijn de maatregelen zoals beschreven in het besluit tot inleiding van de procedure (vgl. de punten 24 tot en met 28 van dat besluit) verenigbaar met het beginsel van de particuliere investeerder in een markteconomie.
(55)
Duitsland weerspreekt de stelling van de Commissie dat de markt voor hybride instrumenten ten tijde van de tenuitvoerlegging van de herkapitaliseringsmaatregelen (namelijk eind 2008 begin 2009) volledig was opgedroogd (25) en haar conclusie dat geen enkele particuliere investeerder of aandeelhouder op dat moment in dergelijke instrumenten zou hebben geïnvesteerd - zelfs niet tegen een hogere prijs (punt 38 van het besluit tot inleiding van de procedure). Duitsland betoogt dat deze ontwikkeling van de markt niet van invloed was op de spaarbank: deze heeft in de laatste vier maanden van 2008 achtergestelde verplichtingen aangegaan ter waarde van [10-15] miljoen EUR en in het eerste kwartaal van 2009 achtergestelde obligaties ter waarde van [35-40] miljoen EUR in tranches die ten dele honderdduizenden euro beliepen.
(56)
Voorts betoogt Duitsland dat de herkapitalisering van Sparkasse KölnBonn door de Förderungsgesellschaft niet met overheidsmiddelen werd gefinancierd.
(57)
Ook ingeval de Commissie haar voorlopige conclusie bevestigd zou zien dat de herkapitalisering staatssteun inhoudt, is Duitsland ervan overtuigd dat de steunmaatregel overeenkomstig artikel 107, lid 3, onder b), VWEU verenigbaar is met de interne markt.
(58)
Duitsland stelt dat het herstructureringsplan voldoet aan alle voorwaarden die worden genoemd in de mededeling van de Commissie van 23 juli 2009 betreffende het herstel van de levensvatbaarheid en de beoordeling van de herstructureringsmaatregelen in de financiële sector in de huidige crisis met inachtneming van de staatssteunregels (26) (hierna „de herstructureringsmededeling” genoemd).
(59)
Volgens Duitsland wordt met het herstructureringsplan gewaarborgd dat de levensvatbaarheid van de spaarbank op lange termijn wordt hersteld, dat zij een passende eigen bijdrage aan de kosten van de herstructurering levert en dat eventuele mededingingsvervalsing als gevolg van staatssteun door ingrijpende structurele maatregelen en gedragsmaatregelen wordt beperkt.
(60)
De door Duitsland aangegane verbintenissen zijn opgenomen in de bijlagen I, II en III en maken integrerend deel uit van dit besluit. Om te waarborgen dat deze verbintenissen worden nagekomen, wordt een monitoring trustee aangesteld. De benoemingsprocedure en de taken van deze monitoring trustee zijn in bijlage II vastgelegd. Duitsland heeft zich er tevens toe verplicht om met betrekking tot de nodige afstotingen een tijdschema aan te houden (bijlage I, punten 10 en 13). Indien dit tijdschema niet in acht wordt genomen, wordt een met de afstoting belaste trustee aangesteld. De benoemingsprocedure en de taken van de met de afstoting belaste trustee zijn in bijlage III neergelegd.
8. BEOORDELING VAN DE STEUN
8.1. De vraag of er sprake is van staatssteun en hoogte van het steunbedrag
(61)
De Commissie dient na te gaan of de betrokken maatregelen staatssteun vormen. Overeenkomstig artikel 107, lid 1, VWEU zijn steunmaatregelen van de staten of in welke vorm ook met staatsmiddelen bekostigd, die de mededinging door begunstiging van bepaalde ondernemingen of bepaalde producties vervalsen of dreigen te vervalsen, onverenigbaar met de interne markt, voor zover deze steun het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloedt.
(62)
In het besluit tot inleiding van de procedure (deel 5.1) komt de Commissie tot de voorlopige conclusie dat de beide herkapitaliseringsmaatregelen ten behoeve van de spaarbank staatssteun vormen. De Commissie kan de redenering van Duitsland dat de maatregelen geen staatssteun vormen omdat de aan de beide instrumenten verbonden condities ook door een particuliere investeerder in een markteconomie zouden zijn aanvaard, niet onderschrijven. Ook al stemde de vergoeding voor de beide instrumenten tot begin 2008 overeen met de rente die voor vergelijkbare instrumenten werd betaald, was deze in het onderhavige geval te laag, gelet op het hoge risico als gevolg van het weinig rendabele functioneren van de spaarbank. Bovendien was de markt voor hybride kapitaal op het tijdstip van de tenuitvoerlegging van de herkapitaliseringsmaatregelen volledig opgedroogd. Gelet op de randvoorwaarden en met name de situatie op de markt kon de Commissie derhalve niet instemmen met de stelling van Duitsland dat een particuliere investeerder in een markteconomie dezelfde belegging - bovendien tegen dezelfde condities - had gedaan.
(63)
Uit het uitvoerige onderzoek is geen informatie naar voren gekomen die tot een bijstelling van deze conclusie noopt. De achtergestelde verplichtingen die door de spaarbank eind 2008 en in het eerste kwartaal van 2009 zijn aangegaan, zijn op grond van de geringe hoogte van de afzonderlijke tranches geen onomstotelijk bewijs dat de markt voor hybride kapitaalinstrumenten goed functioneerde. Het risico verbonden aan de tranches hybride kapitaal ter waarde van enkele honderdduizenden euro kan niet worden vergeleken met het risico verbonden aan een instrument met een nominale waarde van 150 miljoen EUR, zodat de absorptie van dergelijke tranches door de particuliere markt geacht moet worden veel gemakkelijker te zijn. Derhalve blijft de Commissie bij haar conclusie dat op het bewuste tijdstip geen particuliere investeerder in een markteconomie hybride kapitaalinstrumenten zou hebben verworven die qua omvang en kenmerkencondities vergelijkbaar waren geweest met de herkapitaliseringsmaatregelen ten behoeve van de spaarbank.
(64)
Wat de vraag betreft van welke aard de middelen waren die door de Förderungsgesellschaft ten behoeve van de herkapitalisering van de spaarbank zijn ingezet, herinnert de Commissie eraan dat zij reeds in andere zaken tot de conclusie is gekomen dat het bij de middelen van de Förderungsgesellschaft gaat om middelen die direct of indirect door overheidsinstanties worden gecontroleerd (27). Volgens de Commissie geldt dit eveneens voor de Förderungsgesellschaft zelf, die een volledige dochteronderneming van de RSGV is. Daarom moeten deze middelen worden beschouwd als staatsmiddelen in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU.
(65)
Om de voornoemde redenen bevestigt de Commissie haar in het besluit tot inleiding van de procedure vermelde voorlopige conclusie dat de herkapitaliseringsmaatregelen ten behoeve van de spaarbank staatssteun vormen in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU.
(66)
Bovendien moet worden geconstateerd dat de reddingssteun in herstructureringssteun werd omgezet, waardoor de spaarbank nog steeds een voordeel verkrijgt. Door de maatregelen werd de spaarbank financiering verstrekt in een situatie waarin zij, met name tegen de achtergrond van de financiële en economische crisis geen kapitaal kon aantrekken op de markt. Hierdoor heeft de spaarbank een economisch voordeel verkregen en heeft zij haar positie kunnen versterken ten opzichte van concurrenten in Duitsland en andere lidstaten, die niet soortgelijke steun hebben genoten. De maatregelen kunnen derhalve de concurrentie vervalsen en het handelsverkeer tussen de lidstaten ongunstig beïnvloeden.
(67)
Het steunbestanddeel van de kapitaalinjecties beloopt 650 miljoen EUR, wat overeenkomt met 3,3 % van de risicogewogen activa van de spaarbank (per eind 2008).
8.2. Verenigbaarheid van de steun met de interne markt
8.2.1. Rechtsgrondslag voor de beoordeling van de verenigbaarheid
(68)
In haar besluit tot inleiding van de procedure van 4 november 2009 had de Commissie nog niet vastgesteld welke rechtsgrondslag moest worden gehanteerd bij de beoordeling van de herkapitaliseringsmaatregelen. Op grond van de destijds beschikbare informatie leek het erop dat ruimschoots vóór het begin van de financiële crisis genomen beslissingen om in regionale ontwikkelingsprojecten te investeren, de hoofdoorzaak waren van de moeilijkheden van de spaarbank. Aangezien de financiële crisis de problemen van de spaarbank slechts leek te hebben versterkt, kon de toepasselijkheid van artikel 107, lid 3, onder c), VWEU niet worden uitgesloten. Daar de herkapitaliseringsmaatregelen op het hoogtepunt van de financiële crisis plaatsvonden, is - met name gezien eerdere besluiten van de Commissie met betrekking tot noodlijdende banken - ook de toepasselijkheid van artikel 107, lid 3, onder b), VWEU niet onwaarschijnlijk.
(69)
Weliswaar heeft de Commissie in eerdere beschikkingen en besluiten verwezen naar de communautaire richtsnoeren inzake reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (hierna „richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun” genoemd) (28), doch heeft zij in haar herstructureringsmededeling onder punt 49 verklaard dat alle steunmaatregelen die uiterlijk 31 december 2010 bij de Commissie zijn aangemeld, op basis van de herstructureringsmededeling, en niet op basis van de richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun, zullen worden beoordeeld als herstructureringssteun ten behoeve van financiële instellingen.
(70)
Gezien het feit dat de Duitse banksector nog steeds kwetsbaar is, komt de Commissie tot de conclusie dat een potentiële instorting van een van de grootste Duitse spaarbanken als gevolg van […] systemische gevolgen zou hebben gehad en de financiële stabiliteit van Duitsland derhalve in gevaar zou hebben gebracht.
(71)
Met het oog op de beoordeling van de vraag of de aan de spaarbank verleende financiële steun als herstructureringssteun ter waarborging van de financiële stabiliteit verenigbaar is met de interne markt, wordt derhalve artikel 107, lid 3, onder b), VWEU als rechtsgrondslag gebruikt.
8.2.2. Verenigbaarheid van de herstructureringssteun met de interne markt
(72)
Volgens de herstructureringsmededeling moet ten eerste uit het herstructureringsplan voor de begunstigde financiële instelling blijken hoe de levensvatbaarheid op lange termijn weer kan worden hersteld. Ten tweede dient de steun tot het noodzakelijke minimum beperkt te blijven en moeten de begunstigde financiële instelling en haar aandeelhouders zo veel mogelijk uit eigen middelen aan de herstructurering bijdragen. Ten derde moeten maatregelen worden getroffen om concurrentievervalsing als gevolg van de kunstmatige ondersteuning van de marktpositie van de begunstigde financiële instelling te beperken en een concurrerende banksector te waarborgen. Voorts moet ook worden gekeken naar aspecten als monitoring en procedurele kwesties.
i) Herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn
(73)
Duitsland heeft, overeenkomstig de punten 9 tot en met 11 van de herstructureringsmededeling, een omvattend en gedetailleerd herstructureringsplan ingediend dat tevens alle relevante informatie over het bedrijfsmodel van de spaarbank bevat. Het herstructureringsplan vermeldt tevens wat de oorzaken van problemen van de spaarbank zijn.
(74)
Volgens het bedrijfsmodel wordt een strategische concentratie beoogd op de kernactiviteiten van een traditionele regionale Vertriebssparkasse. De spaarbank zal zich toeleggen op voor een retailbank typische diensten voor traditionele doelgroepen in de economische regio Keulen-Bonn, d.w.z. particulieren, het mkb en kleinere zakelijke en institutionele cliënten. De spaarbank zal zich dus concentreren op de in haar statuten aangegeven kernactiviteiten en haar kerncompetenties en zich terugtrekken uit activiteiten die de oorzaak waren van haar financiële moeilijkheden. In de toekomst zal de spaarbank volledig afzien van handel voor eigen rekening, zal zij de niet tot haar kernactiviteiten behorende dochterondernemingen afstoten en geen beleggingen meer doen in SAA- en ABS-portefeuilles. De Commissie is van oordeel dat het nieuwe bedrijfsmodel van de spaarbank coherent en op termijn houdbaar is.
(75)
De problemen van de spaarbank zijn hoofdzakelijk te wijten aan drie soorten activiteiten: i) regionale ontwikkelingsprojecten, ii) beleggingen in ABS- en SAA-portefeuilles, en iii) deelnemingen van de spaarbank in WestLB.
(76)
De spaarbank is reeds in 2008 begonnen met de afstoting dan wel liquidatie van dochterondernemingen die niet bij de kernactiviteiten pasten en zich bezighielden met regionale ontwikkeling. De volledige stopzetting van deze activiteiten is noodzakelijk en zou een geschikte maatregel vormen om de mededingingsbezwaren van de Commissie weg te nemen, aangezien door deze afstotingen kan worden uitgesloten dat in verband met dochterondernemingen verdere verliezen of een verdere risicoblootstelling ontstaan. Daarnaast zouden door een dergelijke maatregel niet alleen kapitaal, maar ook beheerscapaciteiten vrijkomen die vervolgens voor de kernactiviteiten van de spaarbank kunnen worden gebruikt. Door de afstoting zou bovendien het balanstotaal van de spaarbank met rond [180-230] miljoen EUR ([0-2] %) worden verminderd (29).
(77)
Aangezien de activiteiten van dochterondernemingen die aan de stad Keulen zullen worden verkocht, voornamelijk betrekking hebben op vastgoedontwikkeling en vastgoeddiensten, zou de toepassing van de mededeling van de Commissie betreffende de behandeling van aan een bijzondere waardevermindering onderhevige activa in de communautaire banksector (30) naar mening van de Commissie noodzakelijk noch passend zijn. De boekwaarde van deze dochterondernemingen werd in de afgelopen jaren reeds duidelijk naar beneden bijgesteld ter aanpassing aan de marktwaarde. Derhalve zal de afstoting van de dochterondernemingen naar alle waarschijnlijkheid geen noemenswaardige verliezen met zich brengen voor de spaarbank. Door de toezegging van Duitsland dat de spaarbank haar dochterondernemingen tegen de door een onafhankelijk taxateur te bepalen marktwaarde zal verkopen, is bovendien gegarandeerd dat aan de verkoop geen nieuwe staatssteun verbonden is.
(78)
De ABS- en SAA-portefeuilles vormen een tweede oorzaak van de financiële moeilijkheden van de spaarbank. De omvang van deze beleggingen is inmiddels aanzienlijk ingeperkt. Uiterlijk 2014 zal de spaarbank zich volledig uit deze portefeuilles hebben teruggetrokken. Aangezien dergelijke beleggingen niet met het nieuwe bedrijfsmodel van de spaarbank stroken, is de stopzetting van die activiteiten een noodzakelijke voorwaarde voor de tenuitvoerlegging van de nieuwe strategie van de spaarbank. Omdat de actuele boekwaarde van de resterende activa in de ABS- en SAA-portefeuilles over het algemeen overeenkomt met hun marktwaarde, is er in verband met deze portefeuilles slechts nog sprake van een beperkte risicoblootstelling die geen bedreiging vormt voor de levensvatbaarheid van de spaarbank.
(79)
Tot slot is het nog resterende risico van de spaarbank in verband met haar deelneming in WestLB, die tot verliezen van […] miljoen EUR heeft geleid, beperkt en gedekt door stille reserves in de beleggingsportefeuille van de RSGV. Daar de bijdrage van de spaarbank [aan …] uitsluitend afkomstig zal zijn uit toekomstige nettowinst, doet deze verplichte bijdrage geen afbreuk aan de levensvatbaarheid van de spaarbank op lange termijn. Een positief aspect is volgens de Commissie ook dat de bijdragen [aan...] pas kunnen worden betaald wanneer conform de herkapitaliseringsvoorwaarden vergoedingen zijn betaald voor het door de overheid verschafte kapitaal.
(80)
De Commissie constateert dat de spaarbank reeds gericht op zwakke punten in haar bestuur heeft gereageerd met verbeteringsmaatregelen, die nog zullen worden opgevoerd. Door de in 2005 bij de fusie van Stadtsparkasse Köln en Sparkasse Bonn ingevoerde wijziging van de aandeelhoudersstructuur en besluitvorming bij gekwalificeerde meerderheid is gewaarborgd dat de politieke belangen van de aandeelhouderseigenaar geen voorrang krijgen boven de economische belangen van de spaarbank. Door wijzigingen in de samenstelling en het ledental van de bestuursorganen van de spaarbank en wijzigingen in de besluitvormingsprocedures zijn verbeteringen mogelijk geworden wat betreft de verantwoordingsplicht van de bedrijfstop. Meer gebundelde verantwoordelijkheden en een grotere vertegenwoordiging van [externe...] en niet uit de politiek afkomstige leden in de bestuursorganen van de spaarbank zorgen voor meer transparantie en efficiëntie bij de besluitvorming. Met deze maatregelen - en met de gewijzigde aandeelhoudersstructuur - worden de oorzaken voor de problemen van de spaarbank aangepakt, zodat het risico dat de spaarbank opnieuw bij politiek gemotiveerde projecten wordt betrokken die indruisen tegen de economische belangen van de spaarbank, tot een minimum beperkt is. Bovendien lijkt de onafhankelijkheid van de spaarbankdirectie in voldoende mate gewaarborgd door de bestaande wetgeving (Sparkassengesetz). De documentatie die de spaarbank heeft overgelegd ten bewijze dat zij sinds 2004 niet meer betrokken is geweest bij nieuwe politiek gemotiveerde projecten, toont aan dat de ingevoerde maatregelen doeltreffend zijn. Al met al is de nieuwe corporate governance-code in overeenstemming met de regelingen die in vergelijkbare gevallen zijn opgesteld (31). De reeds ten uitvoer gelegde en nog toegezegde wijzigingen in de corporate governance van de spaarbank kunnen derhalve geacht worden een passende en toereikende bijdrage te leveren tot het herstel van de levensvatbaarheid van de spaarbank op lange termijn.
(81)
De Commissie is van oordeel dat het herstructureringsplan voor de spaarbank aan de onder de punten 9 en 12 tot en met 15 vermelde voorwaarden van de herstructureringsmededeling voldoet. Zo moet uit dat plan blijken hoe de financiële instelling zo snel mogelijk opnieuw op lange termijn levensvatbaar zal worden zonder staatssteun. Bovendien moet de financiële instelling in staat zijn een passend rendement op het eigen vermogen te bieden, alle kosten van de normale bedrijfsuitoefening te dragen en de toepasselijke prudentiële vereisten in acht te nemen.
(82)
De spaarbank heeft financiële prognoses voor de periode 2008-2014 voorgelegd met gegevens over haar inkomsten, kosten, afwaarderingen, winsten en kapitaalpositie. De Commissie is van oordeel dat de prognoses van het basisscenario op realistische macro-economische veronderstellingen zijn gebaseerd. De spaarbank gaat ervan uit dat zij vanaf 2010 winst zal boeken en haar jaarresultaten vervolgens gedurende de gehele herstructureringsperiode continu zal kunnen verbeteren. Volgens de prognoses zal het rendement op het eigen vermogen in 2014 [9-10] % bedragen, wat voor een retailbank onder normale marktomstandigheden een goed resultaat is. Bovendien zal de spaarbank vanaf 2013 volledige vergoedingen voor de steunmaatregelen uitkeren. De kapitaalratio’s van de spaarbank zullen duidelijk boven de prudentiële minimumeisen blijven; voor 2014 wordt een Tier-1-ratio van [8-9] % verwacht (tegen 6,1 % in 2009).
(83)
Daarnaast heeft de spaarbank aangetoond bestand te zijn tegen een eventueel stressscenario. Het beschreven stressscenario is op adequate veronderstellingen gebaseerd. Aangezien uit de stresstest naar voren kwam dat de resultaten van de spaarbank boven de prudentiële kapitaalvereisten zullen uitkomen, voldoet zij daarom ook aan de onder punt 13 van de herstructureringsmededeling geformuleerde voorwaarden. Uit de gevoeligheidsanalyse is voorts gebleken dat de spaarbank bestand zou zijn tegen een eventuele ingrijpende wijziging van de rentetarieven in de toekomst.
(84)
Bovendien heeft de spaarbank een strategie gepresenteerd voor een vroegtijdige terugbetaling van een deel van de door de overheid verschafte kapitaalinjecties. Deze gedeeltelijke terugbetaling is naar alle waarschijnlijkheid mogelijk zonder dat de kapitaalbasis van de spaarbank daardoor in het gedrang komt, aangezien haar Tier-1-ratio in 2010 naar verwachting [6-7]% zal bedragen en volgens het basisscenario daarna zal stijgen. Ook in het stressscenario zal deze ratio de prudentiële minimumeisen naar alle waarschijnlijkheid overtreffen. Om de kapitaalinjecties gedeeltelijk te kunnen terugbetalen, is noch de spaarbank noch een andere bij de transactie betrokken onderneming aangewezen op aanvullende steun. Ten eerste verkrijgt de Förderungsgesellschaft geen voordeel, doordat de koopprijs voor de eerste tranche van winstbewijzen ter waarde van 150 miljoen EUR vrijwel overeenkomt met de som die de Förderungsgesellschaft zou ontvangen indien zij het kapitaalinstrument zou behouden. Ten tweede vindt de overdracht van het kapitaal plaats tussen twee overheidinstellingen. Omdat het instrument, dat in Tier-1-kapitaal dient te worden omgezet, reeds als staatssteun is aangemerkt en omdat de spaarbank na omzetting ervan aan het Zweckverband een vergoeding van gelijke hoogte zal betalen, is aan de omzetting van het kapitaal volgens de Commissie geen verdere staatssteun verbonden. Ten slotte zal met de terugkoop van de tweede tranche van 150 miljoen EUR door de spaarbank eveneens een bedrag zijn gemoeid dat vrijwel overeenkomt met de cashflow die de Förderungsgesellschaft zou ontvangen indien zij het kapitaalinstrument zou behouden.
(85)
Bijgevolg komt de Commissie tot de conclusie dat het door de spaarbank ingediende herstructureringsplan voldoet aan de criteria van de herstructureringsmededeling inzake het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn en derhalve de in het besluit tot inleiding van de procedure uiteengezette mededingingsbezwaren van de Commissie wegneemt.
ii) Eigen bijdrage/lastenverdeling
(86)
Volgens de herstructureringsmededeling dienen financiële instellingen en hun aandeelhouders zoveel mogelijk uit eigen middelen aan de herstructurering bij te dragen om te waarborgen dat de verleende steun tot het noodzakelijke minimum wordt beperkt. Hiertoe kunnen bijvoorbeeld activa van de financiële instelling worden verkocht. Verder dienen de verliezen van de financiële instelling zo veel mogelijk door de aandeelhouders te worden opgevangen. Door de verbintenissen die de spaarbank aangaat, wordt gegarandeerd dat eigen middelen worden gebruikt en dat particuliere beleggers die door de spaarbank uitgegeven hybride kapitaalinstrumenten aanhouden, een bijdrage aan de herstructurering leveren.
(87)
Uit het herstructureringsplan valt niet op te maken dat de verleende steun de aan het herstel van de levensvatbaarheid verbonden kosten overstijgt. Met de verleende steun wordt beoogd te waarborgen dat de spaarbank in het basisscenario over voldoende bufferkapitaal beschikt en in het stressscenario voldoet aan de prudentiële vereisten betreffende het eigen vermogen.
(88)
De Commissie constateert dat de spaarbank voor kostenbesparingen zorgt en zodoende met behulp van intern verkregen middelen een eigen bijdrage levert aan de financiering van de herstructurering. Deze besparingen zullen tot het einde van de herstructureringsperiode tot een verlaging van de jaarlijkse kosten met [25-35] miljoen EUR leiden (rond [5-8] % van de totale kosten in 2009).
(89)
Daarenboven levert de afstoting van winstgevende dochterondernemingen die niet tot de kernactiviteiten behoren, inkomsten op die voor de financiering van de kosten van de herstructurering kunnen worden gebruikt.
(90)
De spaarbank kan de uitkering van de coupons op hybride kapitaalinstrumenten niet opschorten of uitstellen wanneer zij in het betreffende jaar winst boekt. Toch zijn de verliezen van de spaarbank ook zoveel mogelijk aan de houders van hybride kapitaalinstrumenten doorgegeven, doordat couponbetalingen op hybride instrumenten werden opgeschort of doordat de nominale waarde van het hybride kapitaal werd verminderd door deelneming in de verliezen. De Commissie is derhalve van mening dat van de particuliere beleggers in de hybride instrumenten een zo groot mogelijke bijdrage in de lasten wordt verlangd, zodat aan de vereisten van de herstructureringsmededeling inzake de bijdrage van particuliere beleggers aan de bekostiging van de herstructurering is voldaan.
(91)
Volgens punt 24 van de herstructureringsmededeling kan ook voor een passende lastenverdeling worden gezorgd doordat voor de overheidsmaatregelen een afdoende vergoeding wordt betaald. De Commissie is van oordeel dat de in het kader van de herkapitaliseringsmaatregelen vastgestelde vergoeding, tegen de achtergrond van de andere reeds beschreven maatregelen tot waarborging van een passende lastenverdeling, afdoende is. De verwachte winst zal de spaarbank in staat stellen een vergoeding voor het door de overheid verstrekte kapitaal te betalen en de opgeschorte couponbetalingen overeenkomstig de bij de herkapitalisering gestelde voorwaarden alsnog uit te keren - dit geldt vanaf 2011 voor de winstbewijzen en vanaf 2013 voor de stille deelneming, na aanvulling van het nominale kapitaal van de instrumenten. De rente over de door de overheid aangehouden winstbewijzen groeit gedurende [2-6] jaar aan, en het door deelneming in verliezen verminderde kapitaal wordt voor beide herkapitaliseringsinstrumenten weer aangevuld. Volgens de financiële prognoses van het basisscenario worden de niet uitgekeerde rente over de winstbewijzen en het verminderde nominale bedrag van beide instrumenten later terugbetaald aan de overheid.
(92)
Daarom moet worden geconcludeerd dat het door Duitsland ingediende herstructureringsplan in een passende eigen bijdrage aan de herstructurering voorziet, zodat de in het besluit tot inleiding van de procedure vermelde mededingingsbezwaren zijn weggenomen.
iii) Maatregelen ter beperking van concurrentievervalsing
(93)
Volgens de herstructureringsmededeling moet het herstructureringsplan maatregelen omvatten om mogelijke concurrentievervalsing te beperken en een concurrerende financiële sector te waarborgen. Bovendien moet het probleem van een eventueel moral hazard worden aangepakt en moet worden voorkomen dat staatssteun wordt gebruikt voor de financiering van concurrentievervalsende gedragingen.
(94)
Het voorgelegde pakket maatregelen besteedt voldoende aandacht aan de kwestie van de moral hazard. De spaarbank verbindt zich ertoe om tal van winstgevende dochterondernemingen die niet tot haar kernactiviteiten behoren, af te stoten. Hiertoe behoren onder meer deelnemingen in de volgende grote […] van de spaarbank: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG en neue leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Duitsland heeft een gedetailleerd tijdschema voor de geplande afstotingen voorgelegd en heeft zich ertoe verplicht een monitoring trustee te benoemen, die ervoor moet zorgen dat de verplichtingen binnen de gestelde termijnen worden nagekomen. Ingeval het afgesproken tijdschema voor de afstotingen niet in acht wordt genomen, wordt voor de afstotingen een met de afstoting belaste trustee benoemd.
(96)
In het kader van de herstructurering van de spaarbank wordt haar aanwezigheid in bepaalde klantensegmenten gereduceerd. Door de geplande maatregelen krijgen concurrenten toegang tot een groot deel van de grote zakelijke en institutionele klanten van de spaarbank. Omdat het voornamelijk om grote ondernemingen gaat die over het algemeen toegang hebben tot de kapitaalmarkten, is de Commissie van mening dat geen noemenswaardig risico bestaat dat deze maatregel negatieve gevolgen voor de reële economie zal hebben.
(97)
Voorts zal de spaarbank in het kader van de herstructureringsmaatregelen haar nominale balanstotaal met [15-20] % van de risicogewogen activa ([15-20] % van het balanstotaal) verminderen, wat neerkomt op [10-15] % van het balanstotaal wanneer rekening wordt gehouden met de toekomstige groei (5 % van het balanstotaal). Deze vermindering wordt voornamelijk bereikt door terugtrekking uit de SAA- en ABS-beleggingen, de stopzetting van de handel voor eigen rekening ([6-8] % van de risicogewogen activa, [6-8]% van het balanstotaal), door het terugdringen van grote kredieten en door de kredietlimieten voor institutionele klanten te verlagen ([5-7] % van de risicogewogen activa, [5-7] % van het balanstotaal).
(98)
Gezien de hoogte van de aan de spaarbank verleende steun (3,3 % van de risicogewogen activa) kunnen deze maatregelen worden geacht te volstaan om het volume en de omvang van de activiteiten van Sparkasse KölnBonn te verminderen. De spaarbank is alleen actief in de economische regio Keulen-Bonn, waar zij op de markt weliswaar een belangrijke positie inneemt ([18-23]-[30-35] %, al naargelang het product). Bovendien is de spaarbank wat haar kernactiviteiten betreft geen prijsleider. In dit licht lijken aanvullende maatregelen voor een verdere verkleining van het marktaandeel van de spaarbank voor haar kernactiviteit retail banking niet zinvol, en wel om de volgende redenen: de kernactiviteiten waren niet de oorzaak van de problemen van de spaarbank. Daarnaast heeft Duitsland afdoende kunnen aantonen dat de uitvoering van dergelijke aanvullende maatregelen moeilijk zou zijn en onevenredig hoge kosten zou meebrengen, waardoor het rendement van haar activiteiten negatief zou worden beïnvloed en haar levensvatbaarheid op lange termijn in gevaar zou komen. Verder zouden dergelijke maatregelen een ongunstig effect hebben op de kernactiviteiten van de spaarbank, namelijk de dienstverlening aan het mkb en aan particuliere klanten, terwijl deze kernactiviteiten niet de oorzaak vormden van de problemen van de spaarbank. Gezien het feit dat er maar in beperkte mate alternatieve financieringsmogelijkheden beschikbaar zijn voor deze klantengroepen en dat de beschikkingspraktijk van de Commissie erop is gericht de kredietverschaffing aan de reële economie in stand te houden, is de Commissie van oordeel dat een verdere beperking van het werkterrein van de spaarbank afbreuk zou doen aan haar kernactiviteiten en daarom ook nadelig zou zijn voor de markten die van haar diensten gebruikmaken.
(99)
De Commissie neemt voorts nota van de door de spaarbank en Duitsland gedane toezeggingen met betrekking tot gedragsbeperkingen. Deze toezeggingen omvatten een verbod op prijsleiderschap en een verbod om in reclame uit te pakken met de ontvangen staatssteun, zodat de spaarbank de verstrekte steun niet kan gebruiken om concurrentieverstorende marktgedragingen te financieren. Ingevolge punt 40 van de herstructureringsmededeling wordt voorts door het verbod op acquisities gewaarborgd dat staatssteun niet wordt gebruikt voor de overname van concurrerende ondernemingen.
(100)
Uit het bovenstaande kan worden geconcludeerd dat aard en omvang van de voorgestelde maatregelen geschikt en afdoende zijn om eventuele concurrentiedistorsies tegen te gaan. Het herstructureringsplan voor de spaarbank voldoet derhalve aan de in de herstructureringsmededeling vastgestelde voorschriften inzake levensvatbaarheid, lastenverdeling en maatregelen ter beperking van concurrentievervalsing en neemt daarmee de in het besluit tot inleiding van de procedure geuite twijfel weg.
8.2.3 Monitoring
(101)
In deel 5 van de herstructureringsmededeling is bepaald dat regelmatig gedetailleerde verslagen moeten worden ingediend aan de hand waarvan de Commissie kan beoordelen of het herstructureringsplan naar behoren ten uitvoer wordt gelegd. Duitsland benoemt een monitoring trustee die om de zes maanden een monitoringverslag zal voorleggen. Het eerste verslag moet in februari 2011 worden overgelegd. De Commissie is daarom van oordeel dat voor een correcte monitoring van de uitvoering van het herstructureringsplan is gezorgd.
(102)
Het herstructureringsplan zoals dat in punt 4 van het onderhavige besluit is beschreven, is in overeenstemming met artikel 107, lid 3, onder b), VWEU.
9. CONCLUSIE
(103)
De herstructureringsmaatregelen zijn geschikt om de spaarbank in staat te stellen haar levensvatbaarheid op lange termijn te herstellen, om een passende lastenverdeling te waarborgen en om de concurrentieverstorende effecten van de onderhavige steunmaatregelen op adequate en evenredige wijze tegen te gaan. Dientengevolge voldoet het voorgelegde herstructureringsplan naar het oordeel van de Commissie aan de criteria van de herstructureringsmededeling, zodat de herstructureringsmaatregelen verenigbaar kunnen worden verklaard met de interne markt op grond van artikel 107, lid 3, onder b), VWEU. De kapitaalinjecties kunnen derhalve worden goedgekeurd zoals in het herstructureringsplan voorzien,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
De door publieke aandeelhouders aan Sparkasse KölnBonn verleende herstructureringssteun vormt staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie.
Deze steun is met de interne markt verenigbaar, mits het herstructureringsplan ten uitvoer wordt gelegd en de in de bijlagen I, II en III omschreven verbintenissen in acht worden genomen.
Artikel 2
Dit besluit is gericht tot de Bondsrepubliek Duitsland.
Gedaan te Brussel, 29 september 2010.