PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 792/2011 VAN DE RAAD
van 5 augustus 2011
tot instelling van een definitief antidumpingrecht en tot definitieve inning van het voorlopige antidumpingrecht op bepaalde ringbandmechanismen van oorsprong uit Thailand
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name artikel 9, lid 4,
Gezien het voorstel dat de Europese Commissie („de Commissie”) na overleg in het Raadgevend Comité heeft ingediend,
Overwegende hetgeen volgt:
1. VOORLOPIGE MAATREGELEN
(1)
De Commissie heeft bij Verordening (EU) nr. 118/2011 (2) („de voorlopige verordening”) een voorlopig antidumpingrecht op bepaalde ringbandmechanismen van oorsprong uit Thailand ingesteld.
(2)
De procedure werd ingeleid ingevolge een klacht die op 6 april 2010 werd ingediend door Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH („de klager”) namens producenten die een groot deel, in dit geval meer dan 50 %, van de totale productie van bepaalde ringbandmechanismen („RBM’s”) in de Unie vertegenwoordigen. De klacht bevatte voorlopig bewijsmateriaal betreffende de dumping van het product en de daaruit voortvloeiende aanmerkelijke schade, dat voldoende werd geacht om een procedure in te leiden.
(3)
Zoals in overweging 7 van de voorlopige verordening is vermeld, had het onderzoek naar de dumping en de schade betrekking op de periode van 1 april 2009 tot en met 31 maart 2010 („onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2006 tot het einde van het onderzoektijdvak („tijdvak van het onderzoek naar de schade”).
2. VERVOLG VAN DE PROCEDURE
(4)
Na de mededeling van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan was besloten voorlopige antidumpingmaatregelen in te stellen („mededeling van de voorlopige bevindingen”) hebben verscheidene belanghebbenden schriftelijke opmerkingen over de voorlopige bevindingen gemaakt. De partijen die verzochten te worden gehoord, met name twee importeurs en de Thaise producent, zagen hun verzoek ingewilligd.
(5)
De Commissie heeft vervolgens alle informatie verzameld en gecontroleerd die zij voor haar definitieve bevindingen ten aanzien van dumping, schade, oorzakelijk verband en het belang van de Unie noodzakelijk achtte. Naast de in overweging 6 van de voorlopige verordening vermelde controles is een verdere controle ter plaatse uitgevoerd bij Rima Benelux Holding BV, de enige gebruiker die aan het onderzoek had meegewerkt door te antwoorden op de vragenlijst voor gebruikers.
(6)
Alle partijen werden op de hoogte gebracht van de voornaamste gegevens en overwegingen op basis waarvan de Commissie voornemens was de instelling van een definitief antidumpingrecht op bepaalde ringbandmechanismen van oorsprong uit Thailand, alsmede de definitieve inning van de bedragen die voor het voorlopige recht als zekerheid waren gesteld, aan te bevelen. De partijen konden hierover binnen een bepaalde termijn na de mededeling opmerkingen maken.
(7)
Met de mondelinge en schriftelijke opmerkingen van de belanghebbenden werd waar nodig rekening gehouden.
3. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
(8)
Aangezien geen opmerkingen over het betrokken product en het soortgelijke product werden ontvangen, worden de overwegingen 8 tot en met 11 van de voorlopige verordening bevestigd.
4. DUMPING
4.1. Normale waarde
(9)
Er zij aan herinnerd dat, zoals uiteengezet in overweging 14 van de voorlopige verordening, slechts één Thaise producent-exporteur meewerkte aan het onderzoek en dat zijn uitvoer naar de Unie gedurende het OT de gehele Thaise uitvoer naar de Unie vertegenwoordigde. De producent-exporteur en een meewerkende niet-verbonden importeur beweerden dat de onafhankelijke externe deskundige die de Commissie assisteerde bij de controle ter plaatse bij de producent-exporteur een aantal rekenfouten had gemaakt in zijn rapport. Een van de taken van deze deskundige was het onderzoeken van het vernikkelingsproces en de hoeveelheden grondstoffen die de producent-exporteur verbruikte in de verschillende productiefasen. Zoals opgemerkt in overweging 15 van de voorlopige verordening bleek uit het onderzoek dat de producent-exporteur onvolledige en onjuiste informatie had verstrekt over significante elementen van zijn productiekosten en verbruik van grondstoffen. De Commissie heeft de beweringen van de producent-exporteur en een importeur met betrekking tot rekenfouten in het rapport van de deskundige bestudeerd en geconcludeerd dat die niet gefundeerd waren. De bevindingen zoals uiteengezet in overweging 15 van de voorlopige verordening worden derhalve bevestigd.
(10)
De producent-exporteur en een importeur betwistten ook de voorlopige bevindingen in de overwegingen 19 en 20 van de voorlopige verordening. Zij beweerden met name dat de methodologie voor de voorlopige vaststelling van de normale waarde voor andere productsoorten dan die waarvoor een specifieke normale waarde was bepaald, tot een te hoog cijfer leidde, omdat dat ten onrechte gebaseerd was op een rekenkundig gemiddelde van de normale waarden. De Commissie heeft dit argument aanvaard, de methodologie aangepast en de berekening van de normale waarden voor deze andere productsoorten herzien, rekening houdende met de productmix van de Thaise producent, zodat de uitkomst zijn situatie beter weerspiegelt.
(11)
De producent-exporteur voerde verder aan dat de toegepaste percentages voor verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten (VA&A) en de winstmarges - respectievelijk 16 % en 8 % - te hoog waren. De producent-exporteur stelde dat het VA&A-cijfer niet meer dan 12,59 % zou mogen zijn, op basis van zijn eigen VA&A exclusief de kosten van binnenlands vervoer.
(12)
Er zij aan herinnerd dat, zoals uiteengezet de overwegingen 15 tot en met 17 van de voorlopige verordening, de producent-exporteur niet meewerkte met het onderzoek en dus ook geen gegevens verstrekte over zijn totale VA&A-kosten. Onder die omstandigheden, en gegeven het feit dat geen aanvullende informatie over de totale VA&A-kosten van de onderneming werd verstrekt, besloot de Commissie zich ook verder te baseren op de in de klacht verstrekte informatie. Bovendien werd een VA&A-cijfer van 16 % als redelijk beschouwd, in het licht van de beschikbare informatie en voor zover die geverifieerd kon worden. Dit argument werd derhalve afgewezen.
(13)
De producent-exporteur stelde dat het veronderstelde winstpeil van 8 % in de voorlopige berekening te hoog was en eerder 5 % had moeten zijn. Zijn argumenten waren ten eerste dat een winstpeil van 5 % is gebruikt voor de streefwinst bij de analyse van de schade, en ten tweede dat een winstpeil van 5 % in overeenstemming zou zijn met eerdere onderzoeken betreffende hetzelfde product. Wat het eerste argument betreft, merkte de Commissie op dat een streefwinst voor de bedrijfstak van de Unie en het winstpeil dat gebruikt wordt voor de vaststelling van een normale waarde niet dezelfde logica volgen en daarom ook niet gelijk hoeven te zijn. Wat het tweede argument betreft, stemde de Commissie ermee in dat er wel iets voor te zeggen was om hetzelfde winstpeil als bij eerdere onderzoeken betreffende hetzelfde product te hanteren, en besloot dit argument te aanvaarden en het voor de berekening van de normale waarden gebruikte winstpeil dienovereenkomstig aan te passen.
(14)
Naar aanleiding van de mededeling van de definitieve bevindingen dienden de bedrijfstak van de Unie en de producent-exporteur enkele opmerkingen in. De bedrijfstak van de Unie was het niet eens met de correctie van de winstmarge en stelde dat een winstcijfer van 5 % niet voldoende zou zijn voor de nodige winstgevendheid van de drie verbonden ondernemingen die betrokken waren bij de productie en de verkoop van het betrokken product, maar zonder enige andere wezenlijke argumenten aan te voeren. Dit argument werd derhalve afgewezen.
(15)
De producent-exporteur beweerde dat de kosten van afschrijving, gebouwen en verzekering die gebruikt waren voor de berekening van de normale waarde van een bepaalde productsoort niet dezelfde waren als voor andere productsoorten en dat dat wel het geval zou moeten zijn. De Commissie ging dit na en vond inderdaad een fout in de berekening. In tegenstelling tot wat de producent-exporteur beweerde, zat de fout echter in feite in de berekening van de normale waarde van de andere productsoorten. De normale waarde voor de andere productsoorten werd dienovereenkomstig aangepast.
(16)
De producent-exporteur beweerde verder dat de normale waarden voor andere productsoorten dan die waarvoor een specifieke normale waarde was vastgesteld onvoldoende rekening hielden met de feitelijke productmix van de producent-exporteur. In dit verband herhaalde hij zijn stelling dat voor de andere productsoorten een gewogen gemiddelde van de geconstateerde normale waarden gebruikt zou moeten worden, om aldus de feitelijke productmix van de producent-exporteur te weerspiegelen. Zoals vermeld in overweging 10 stemde de Commissie ermee in de berekening van de normale waarden voor deze andere productsoorten te herzien, teneinde beter rekening te houden met de feitelijke productmix van de Thaise producent, en ongeacht de feitelijke verkoopvolumes voor iedere productsoort werd een normale waarde voor kleine, middelgrote en grote RBM’s berekend. Het argument dat daarnaast ook een op de verkoop van de exporteur naar de Unie gebaseerde wegingsfactor toegepast zou moeten worden, wees de Commissie echter af, omdat daarvoor geen wezenlijke argumenten aangevoerd werden.
(17)
Verder stelde de producent-exporteur dat de methode van de Commissie voor het berekenen van de normale waarde op basis van de lengte van de ringbandmechanismen onnauwkeurig was, en stelde een nieuwe methode voor de berekening van de gemiddelden voor die beter rekening zou houden met de verschillende lengtes. Zoals uitgelegd in overweging 16 berekende de Commissie een normale waarde voor andere productsoorten dan die waarvoor een specifieke normale waarde was vastgesteld, en berekende zij normale waarden voor kleine, middelgrote en grote RBM’s. De berekening van de exporteur bleek onjuist en resultaatgericht te zijn. Dit argument werd derhalve afgewezen.
(18)
Afgezien van bovengenoemde wijzigingen en aangezien er verder geen opmerkingen waren, wordt de inhoud van de overwegingen 15 tot en met 20 van de voorlopige verordening betreffende vaststelling van de normale waarde definitief bevestigd.
4.2. Uitvoerprijs en vergelijking
(19)
De producent-exporteur beweerde dat de munteenheid die werd gebruikt voor de berekening van de vervoerskosten bij de dumpingberekening niet de juiste was. De Commissie aanvaardde dit argument.
(20)
Aangezien hierover geen andere opmerkingen werden ontvangen, wordt de inhoud van de overwegingen 21 tot en met 24 van de voorlopige verordening betreffende de vaststelling van uitvoerprijzen en de vergelijking van de uitvoerprijzen met de respectieve normale waarde definitief bevestigd.
4.3. Dumpingmarge
(21)
De producent-exporteur beweerde dat bij de berekening van de dumpingmarge geen rekening was gehouden met de specifieke normale waarde voor twee productsoorten. Dit argument werd aanvaard en de dumpingmarge is dienovereenkomstig aangepast.
(22)
In het licht van bovengenoemde veranderingen in de berekening van de normale waarde en de vergelijking, en na verbetering van bovengenoemde rekenfout betreffende de uitvoerprijs, wordt de volgende dumpingmarge vastgesteld, in procenten van de cif-prijs grens Unie, vóór inklaring:
Producent-exporteur
Dumpingmarge
Thai Stationery Industry Co. Ltd, Bangkok, Thailand
16,3 %
(23)
Aangezien de medewerkende producent-exporteur goed was voor de gehele Thaise uitvoer van het betrokken product naar de Unie, werd geoordeeld dat de residuele dumpingmarge moest worden vastgesteld op het niveau van de dumpingmarge voor deze medewerkende producent-exporteur, d.w.z. 16,3 %.
5. DEFINITIE VAN DE BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
(24)
Aangezien er geen opmerkingen over de definitie van de bedrijfstak van de Unie werden ontvangen, worden de bevindingen in de overwegingen 28 tot en met 32 van de voorlopige verordening bevestigd.
6. SCHADE
6.1. Verbruik in de Unie en invoer vanuit Thailand
(25)
De Thaise producent en verschillende importeurs trokken de trends van het verbruik in de Unie, zoals vastgesteld in de voorlopige verordening, in twijfel. Zij voerden met name aan dat het verbruik sneller afnam dan voorlopig was vastgesteld (ongeveer 30 % sneller). Ook vroegen zij om verduidelijking met betrekking tot de door de Commissie gebruikte methode om het verbruik vast te stellen, aangezien RBM’s onder een douanetariefpost vallen die ook andere producten omvat.
(26)
Er zij op gewezen dat deze belanghebbenden de bevindingen met betrekking tot verbruik betwistten, maar geen bewijsmateriaal of cijfers hebben verstrekt om hun argumenten te onderbouwen. Ook hebben zij niet op kennelijke fouten in de methodologie gewezen.
(27)
Wat de methodologie betreft, zij eraan herinnerd dat, zoals vermeld in overweging 33 van de voorlopige verordening, het verbruik vastgesteld werd op basis van de gecontroleerde verkoopcijfers die door de meewerkende partijen (de twee producenten van de Unie en de Thaise exporteur voor de perioden 2008-OT), en op basis van cijfers van Eurostat voor de rest van de invoer. Aangezien RBM’s uit andere bronnen onderworpen zijn aan antidumpingmaatregelen, wordt invoer (uit alle bronnen) geregistreerd onder subheadings in de databank voor douanetarieven (Taric) die meer specifiek zijn voor het onderzochte product. Deze subheadings zijn gebruikt om te waarborgen dat alleen de invoer van het betrokken product meegerekend werd, ondanks een geringe wijziging van de productomschrijving bij dit onderzoek.
(28)
Aangezien de cijfers van Eurostat in kilogram zijn uitgedrukt, terwijl het verbruik in stuks werd berekend, verzocht een importeur om verduidelijking met betrekking tot de methode voor het omrekenen van kilogram in stuks. Het is inderdaad nodig te verduidelijken dat een conversiefactor van 50 g/stuk is toegepast, hetgeen aansluit bij eerdere onderzoeken en ook redelijk bleek bij vergelijking met de door de Thaise producent-exporteur verstrekte informatie. Er zij op gewezen dat als de Commissie het exacte gemiddelde gewicht per stuk had toegepast, op basis van de door de Thaise producent-exporteur verstrekte informatie, de invoer uit Thailand over het gehele tijdvak van het onderzoek naar de schade gezien een sterkere stijging zou hebben vertoond, zowel wat het absolute volume (25 % in plaats van de 19 % zoals vastgesteld in de voorlopige verordening) als wat het marktaandeel betreft (van 11,8 % naar 15,5 %, in plaats van van 12,0 % naar 15,0 % zoals vastgesteld in de voorlopige verordening).
(29)
Een importeur beweerde dat de invoer uit Thailand in feite met 40 % afgenomen was gedurende het tijdvak van het schadeonderzoek, maar deze bewering was gebaseerd op de waarde van de invoer - en niet op het volume - voor de hele douanecode, waar dus ook andere dan het onderzochte product onder vielen. Dit argument moest worden afgewezen.
(30)
Gelet op het bovenstaande worden de bevindingen in de overwegingen 33 tot en met 40 van de voorlopige verordening betreffende het verbruik in de Unie (dat met meer dan 15 % daalde tussen 2008 en het OT) en de invoer vanuit Thailand bevestigd.
6.2. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
(31)
Een importeur stelde dat de analyse van de schade niet objectief was omdat de weinig rooskleurige financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie gezien moest worden in samenhang met de situatie van een van zijn verbonden ondernemingen, die volgens de importeur winst boekt met de handel in RBM’s. In dit verband zij erop gewezen dat de schadeanalyse alleen betrekking dient te hebben op de verkoop van de bedrijfstak van de Unie, op de markt van de Unie, van het in de Unie geproduceerde betrokken product. Aangezien de verbonden onderneming in kwestie, zoals opgemerkt in overweging 69 van de voorlopige verordening, geen producent in de Unie is en hoofdzakelijk producten verhandelt die niet van oorsprong uit de Unie zijn, dient met die onderneming geen rekening gehouden te worden bij de analyse van de schade.
(32)
Onverminderd het bovenstaande moet ook worden opgemerkt dat de importeur geen informatie heeft verstrekt waaruit bleek dat de bovengenoemde verbonden onderneming in een gunstige financiële situatie verkeert. Het is integendeel zo dat uit de in de loop van het onderzoek vergaarde gegevens blijkt dat ook deze onderneming aanzienlijk minder RBM’s verkocht gedurende het onderzoektijdvak.
(33)
Gelet op het bovenstaande, en aangezien er geen verdere opmerkingen waren met betrekking tot de analyse van de schade, worden de overwegingen 41 tot en met 57 van de voorlopige verordening bij deze bevestigd, en wordt geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening.
7. OORZAKELIJK VERBAND
7.1. Gevolgen van de invoer met dumping
(34)
Hoewel enkele belanghebbenden de voorlopige bevindingen met betrekking tot het effect van andere factoren betwistten (zie hieronder), trok niemand de voorlopige conclusie in twijfel dat invoer met dumping vanuit Thailand de bedrijfstak van de Unie schade berokkende. De overwegingen 58 tot en met 64 van de voorlopige verordening worden daarom bevestigd.
7.2. Gevolgen van andere factoren
(35)
Enkele belanghebbenden betwistten de voorlopige bevindingen met betrekking tot het effect van andere factoren, en beweerden dat een krimpende vraag, concurrentie tussen producenten in de Unie, invoer vanuit India, en/of schade die de bedrijfstak zichzelf had toegebracht, de voornaamste oorzaak van de schade waren.
(36)
Wat de krimpende vraag betreft, zij gewezen op de overwegingen 25 tot en met 30, die de al in de voorlopige verordening vastgestelde verbruikstrend bevestigen. De bewering dat de gevolgen van de inkrimping van de vraag onderschat zijn, moet daarom van de hand gewezen worden. Er zij desalniettemin aan herinnerd dat in overweging 67 van de voorlopige verordening geconcludeerd werd dat daling van het verbruik inderdaad kon hebben bijgedragen tot de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie had geleden, hoewel dit effect zonder twijfel aanzienlijk versterkt was door de invoer met dumping. Het effect van de daling van het verbruik was echter niet zodanig dat het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping en de geconstateerde schade erdoor verbroken werd.
(37)
De Thaise exporteur voerde verder aan dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade mede veroorzaakt was door de concurrentie tussen de producenten van de Unie. Dit zou hoofdzakelijk blijken uit het feit dat de daling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie samenviel met een toename van het marktaandeel van de andere producent in de Unie.
(38)
De door de Thaise exporteur gepresenteerde berekeningen zijn weliswaar niet geheel correct, maar het is waar dat het marktaandeel van de tweede producent toenam gedurende het tijdvak van het onderzoek naar de schade. Er zij echter aan herinnerd dat deze producent, zoals opgemerkt in overweging 30 van de voorlopige verordening, aanzienlijke hoeveelheden RBM’s uit Thailand importeert. Het valt op dat deze producent in hetzelfde jaar waarin hij zijn verkoop van in de Unie vervaardigde producten en zijn marktaandeel kon opvoeren, ook aanzienlijk meer RBM’s van oorsprong uit Thailand verkocht. Deze producent was een belangrijke importeur van Thaise RBM’s en kocht een aanzienlijk deel van de Thaise uitvoer in dat jaar. Ook als het inderdaad zo is dat de tweede producent in de Unie erin slaagde een deel van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie over te nemen, valt toch aan te nemen dat die onderneming daartoe in staat was mede omdat zij profiteerde van de invoer met dumping uit Thailand. Er zij aan herinnerd dat deze producent geacht werd niet onder de definitie van de bedrijfstak van de Unie te vallen, juist omdat zijn invoeractiviteiten een met de eigen productie vergelijkbaar volume betroffen.
(39)
Het al in overweging 69 van de voorlopige verordening besproken argument dat invoer uit India ook schade toebracht aan de bedrijfstak van de Unie werd opnieuw aangevoerd door de belanghebbenden. Zij baseerden zich op het feit dat India in de Unie een marktaandeel van ongeveer 50 % heeft, dus drie maal meer dan Thailand, en dat de overeenkomstige gemiddelde prijzen met 3 % daalden tussen 2009 en het OT, en de Unieprijzen met 24 % onderboden. Ook benadrukten zij dat een aanzienlijk deel van de invoer uit India werd aangekocht door een met de bedrijfstak van de Unie verbonden onderneming.
(40)
Zij voerden echter geen nieuwe argumenten aan op dit punt en deze beweringen zijn al besproken in de voorlopige verordening. Het absolute niveau van de invoer uit India was in totaal inderdaad hoger dan dat van de invoer uit Thailand, maar deze invoer ontwikkelde zich anders, zoals uiteengezet in de voorlopige verordening: terwijl de invoer uit Thailand als geheel gezien steeg gedurende het tijdvak van het onderzoek naar de schade, zowel in absolute als in relatieve cijfers, daalde de invoer uit India (met bijna 10 %) en het marktaandeel liep ook terug. Bovendien was het gemiddelde Indiase prijsniveau hoger dan de Thaise invoerprijzen. Het is juist dat een met de bedrijfstak van de Unie verbonden onderneming RBM’s uit India importeert, maar uit het onderzoek is gebleken dat de omvang van deze invoer in loop van de jaren aanzienlijk gedaald is, zoals vermeld in overweging 32.
(41)
Ten slotte beweerden verschillende belanghebbenden ook dat de klager klanten verloor omdat hij actief werd op de downstreammarkt, via zijn moederbedrijf, Ring International Holding (RIH), en dat de verkoop van RBM’s aan verbonden ondernemingen nader bestudeerd zou moeten worden omdat daarbij geen marktconforme prijzen berekend zouden worden. Deze argumenten zijn echter afgewezen omdat zij niet onderbouwd werden en omdat uit het onderzoek bleek dat de verkoop aan verbonden ondernemingen te verwaarlozen was in verhouding tot de totale verkoop.
7.3. Conclusie inzake het oorzakelijke verband
(42)
Op grond van het bovenstaande worden de voorlopige conclusies in de overwegingen 65 tot en met 76 van de voorlopige verordening bevestigd. Ook al hebben andere factoren dan invoer ook enig effect gehad op de situatie van de bedrijfstak van de Unie, de conclusie is dat de invoer met dumping uit Thailand aanmerkelijke schade aan de bedrijfstak van de Unie heeft toegebracht in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening; deze conclusie is gebaseerd op een analyse waarbij de effecten van alle bekende factoren naar behoren zijn onderscheiden, en zijn gescheiden van de schade veroorzakende gevolgen van de invoer met dumping.
8. BELANG VAN DE UNIE
(43)
Twee van de vijf importeurs die meewerkten gedurende het onderzoek reageerden op de mededeling van de voorlopige bevindingen en dienden schriftelijk opmerkingen in. Een van deze importeurs verzocht te worden gehoord, evenals een van de andere importeurs. Ook besloot de Commissie een controlebezoek te plaatse te brengen aan de enige gebruiker die aan het onderzoek deelnam.
(44)
Er zijn geen opmerkingen gemaakt ten aanzien van de overwegingen 79 tot en met 90 van de voorlopige verordening betreffende de beschrijving van de markt en de sectie betreffende het belang van de bedrijfstak van de Unie.
8.1. Importeurs en handelaren
(45)
Er zij om te beginnen aan herinnerd dat in de voorlopige verordening geconcludeerd werd dat de instelling van maatregelen een significant negatief effect zou kunnen hebben op de situatie van slechts één importeur, die ook RBM’s produceert in de Unie. Deze importeur reageerde niet op de instelling van de voorlopige maatregelen.
(46)
Een andere importeur, die eveneens om een hoorzitting met de daarvoor bevoegde ambtenaar verzocht, betwistte hoofdzakelijk de berekening van de dumpingmarge, de schadeanalyse en de berekening van het verbruik in de Unie. Hij had echter geen opmerkingen met betrekking tot de analyse van het belang van de Unie.
(47)
Een derde importeur, die 20 % van invoer uit Thailand vertegenwoordigt, verzocht om een hoorzitting waarin hij uitlegde dat hij, in tegenstelling tot de eerder tijdens het onderzoek verstrekte informatie, niet alle activiteiten in verband met RBM’s had gestaakt - zoals werd aangenomen in overweging 92 van de voorlopige verordening - maar die naar een andere vestiging had overgeheveld. De importeur legde verder uit dat zijn kernactiviteiten andere producten betreffen en dat RBM’s alleen een aanvulling daarop vormen, en dat het mogelijk is dat hij eventueel RBM’s uit Thailand zal (blijven) importeren, ook als er maatregelen worden ingesteld. Dit zal echter, gezien de overheadkosten van zijn uitgebreide distributienetwerk, afhangen van de hoogte van de antidumpingrechten en van de vraag of prijsverhogingen aan de klanten doorberekend kunnen worden. Deze importeur zou echter geen significante negatieve gevolgen ondervinden van staking van de handel in RBM’s, aangezien deze activiteit voor hem van ondergeschikt belang is.
8.2. Gebruikers
(48)
Zoals vermeld in overweging 5 werden de antwoorden op de vragenlijst van de enige meewerkende gebruiker geverifieerd tijdens een controlebezoek ter plaatse, na de instelling van de voorlopige maatregelen. Deze gebruiker betrekt RBM’s van verschillende producenten in onder andere de Unie, India en Thailand. Hij importeerde ook uit China maar heeft sinds de instelling van antidumpingrechten andere leveranciers gevonden.
(49)
De invoer uit Thailand vormde ongeveer 10 % van de totale aankoop van RBM’s, en de onderneming heeft na de instelling van de voorlopige maatregelen besloten geen Thaise producten meer te importeren. De maatregelen hebben kennelijk tot nu toe geen significant negatief effect gehad op de economische situatie van deze onderneming, die echter de inperking van haar leveringsbronnen betreurt, en vooral ook dat zij niet meer in alle gevallen op snelle levering van RBM’s kan rekenen.
(50)
Belanghebbenden herhaalden hun argument, dat ook al in de voorlopige verordening besproken is, dat de instelling van maatregelen zou leiden tot beperkte leveringsbronnen voor de markt van de Unie. Het is dan ook zinvol nog eens te herhalen dat uit het onderzoek bleek dat de markt van de Unie gekenmerkt wordt door een beperkt aantal marktdeelnemers: er is één producent in India, één in Thailand, twee in de Unie, en een klein aantal in China. Het doel van antidumpingmaatregelen is eerlijke concurrentie op de markt van de Unie te herstellen, niet invoer te verhinderen. Maatregelen om de handelsverstorende werking van invoer te compenseren, kunnen natuurlijk leiden tot een vermindering van het volume van die invoer. Dat is op zichzelf echter geen reden om te stellen dat maatregelen tegen invoer met dumping niet gerechtvaardigd zijn. Men zou zelfs kunnen stellen dat het waarborgen van eerlijke concurrentie op de markt van de Unie een noodzakelijke voorwaarde is om het voortbestaan op de lange termijn van meerdere leveringsbronnen te verzekeren.
(51)
Naar verwachting zal na instelling van het definitieve recht, dat lager is dan het voorlopige, invoer in de Unie vanuit Thailand nog steeds mogelijk zijn, en het onderzoek heeft uitgewezen dat er ook andere leveringsbronnen zijn, al is het aantal daarvan beperkt.
8.3. Conclusie inzake het belang van de Unie
(52)
In het licht van het bovenstaande, en aangezien er geen andere opmerkingen waren, worden de overwegingen 77 tot en met 110 van de voorlopige verordening bevestigd, en wordt geconcludeerd dat er, op grond van de informatie over het belang van de Unie, over het geheel genomen geen dwingende redenen zijn die tegen de instelling van definitieve maatregelen op de invoer van RBM’s van oorsprong uit Thailand pleiten.
9. DEFINITIEVE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
9.1. Schademarge
(53)
Daar geen opmerkingen over de schademarge werden ontvangen, worden de overwegingen 111 tot en met 114 van de voorlopige verordening bevestigd.
9.2. Definitieve maatregelen
(54)
Wat de betreft de hoogte van het recht dat noodzakelijk zou zijn om de gevolgen van de schade veroorzakende dumping op te heffen, is opgemerkt dat dit niet meer dan 6 % zou moeten zijn, aangezien bij de invoer uit India geen dumping verondersteld wordt, en de prijs daarvan is 6 % hoger dan die van de invoer uit Thailand. Er zij op gewezen dat het doel van antidumpingrechten niet is de prijzen gelijk te trekken met die van producten uit andere bronnen, maar de verstorende effecten van schade veroorzakende dumping op te heffen.
(55)
Gelet op de conclusies inzake dumping, schade, oorzakelijk verband en belang van de Unie moet overeenkomstig artikel 9, lid 4, van de basisverordening een definitief antidumpingrecht worden ingesteld dat volgens de regel van het laagste recht gelijk is aan de dumpingmarge of, indien deze lager is, de schademarge. In dit geval moet het recht bijgevolg worden vastgesteld op het niveau van de geconstateerde dumping. Dit werd berekend op 16,3 %, een significante daling ten opzichte van de voorlopige fase.
(56)
Op grond van het voorgaande bedraagt het definitieve antidumpingrecht voor de medewerkende exporteur 16,3 %.
10. DEFINITIEVE INNING VAN HET VOORLOPIGE RECHT
(57)
Gezien de hoogte van de vastgestelde dumpingmarge en de ernst van de schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden, wordt het noodzakelijk geacht de bedragen die als zekerheid zijn gesteld uit hoofde van het bij de voorlopige verordening ingestelde voorlopige antidumpingrecht, definitief te innen tot het bedrag van het recht dat definitief bij deze verordening is ingesteld, Daar het definitieve recht lager is dan het voorlopige, moeten de als zekerheid gestelde bedragen die het bedrag van het definitieve recht overschrijden, worden vrijgegeven,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een definitief antidumpingrecht ingesteld op bepaalde ringbandmechanismen, momenteel ingedeeld onder GN-code ex 8305 10 00 (Taric-codes 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 en 8305100036) van oorsprong uit Thailand. Voor de toepassing van deze verordening bestaan ringbandmechanismen uit minstens twee stalen plaatjes of draden met, hierop bevestigd, minstens vier halve ringen van staaldraad die met een stalen dekplaatje samen worden gehouden. Het mechanisme kan worden geopend hetzij door aan de halve ringen te trekken, hetzij door een klein stalen trekkermechanisme te bedienen dat aan het ringbandmechanisme is bevestigd.
2. Het definitieve antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, grens Unie, vóór inklaring, van het in lid 1 genoemde product bedraagt 16,3 %.
3. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
De bedragen die als zekerheid zijn gesteld uit hoofde van het bij Verordening (EU) nr. 118/2011 ingestelde voorlopige antidumpingrecht worden definitief geïnd tot het bedrag van het bij artikel 1 van deze verordening ingestelde definitieve recht. De bedragen die als zekerheid zijn gesteld en die het bedrag van het definitieve antidumpingrecht overschrijden, worden vrijgegeven.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 5 augustus 2011.