ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. května 2012,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/278/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 14 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 115/2012 (2) (dálen jen „prozatímní nařízení“) Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále jen „Indie“ nebo „dotčená země“).
(2)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno dne 13. května 2011 (3) na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(6)
Následně byly všechny strany informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, a uvolnit částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana trvala na svých připomínkách ohledně definice dotčeného výrobku a obdobného výrobku, která je uvedena v 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tvrdila, že některé typy výrobků by měly být z definice výrobku v rámci tohoto šetření vyloučeny.
(8)
Šetřením se však potvrdilo, že popis dotčeného výrobku a obdobného výrobku se na rozličné typy výrobků vztahuje a tyto výrobky mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i konečná použití, a patří tudíž do stejné kategorie výrobků. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(9)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 22. a 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(10)
V 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim Duty Entitlement Passbook (DEPB);
b)
režim předběžného povolení (PP);
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG);
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP);
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ);
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(11)
Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit některé subvenční režimy a dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.
(12)
V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních subvenčních režimů, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě režimů uvedených výše v 10. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.
(13)
Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzuje se 24. až 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(14)
Ke zjištěním týkajícím se režimu FP a režimu osvobození od daně z elektřiny neobdržela Komise žádné připomínky. V případě režimů DEPB, PP, EPCG a VÚ spolupracující vyvážející výrobci předložili podrobné připomínky. Většina připomínek se týkala výpočtu částek subvencí a v důsledku některých připomínek byly provedeny drobné úpravy těchto výpočtů. Avšak celkové závěry ohledně těchto režimů nebyly těmito připomínkami ovlivněny a potvrzují se. Komise obdržela připomínky rovněž k režimu SOV. S přihlédnutím k dopadu takových připomínek na režim SOV, jak je shrnuto níže v 13. až 19. bodě odůvodnění, není třeba podrobně opakovat ostatní připomínky, které byly zaslány k výše uvedeným čtyřem režimům.
3.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
3.2.1 Obecně
(15)
Jak se rovněž uvádí v bodě 3.5 prozatímního nařízení, je třeba připomenout, že je rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 2009-2014, dosáhnout čistých devizových příjmů (dále jen „ČDP“), tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V zásadě mohou být v rámci režimu SOV zřízeny všechny společnosti, které se zaváží k vývozu celé své produkce zboží nebo služeb. Za to mají společnosti se statusem SOV nárok na řadu úlev uvedených v 71. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Těmito úlevami jsou finanční příspěvky vlády Indie ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, které udělují výhodu režimu SOV. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a považují se proto za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(16)
V prozatímním nařízení se uvádí, že SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje přísná pravidla stanovená v příloze I písm. h) a i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Ve skutečnosti nebylo možné prokázat, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a/nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (viz příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(17)
Jak je popsáno výše, nebyly po zveřejnění prozatímních informací vzneseny žádné podstatné argumenty proti povaze režimu SOV, zejména neexistenci účinného kontrolního systému a jeho napadnutelnosti. Závěry k režimu SOV shrnuté v 78. až 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
3.2.2 Podání společnosti Viraj Profiles Limited
(18)
Jedinou stranou se statusem SOV zařazenou do vzorku byla společnost Viraj Profiles Limited (dále jen „společnost Viraj“). Zjištěná subvenční sazba SOV u tohoto výrobce byla v prozatímní fázi 2,73 % z celkové míry subvencování ve výši 3,2 %. Podle objemu společnost Viraj představovala 87 % indického vývozu do Unie.
(19)
Jak již bylo uvedeno v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, společnost Viraj k režimu předložila podrobné komentáře. Dotčený vyvážející výrobce tvrdil, že subvence vypočtená v rámci režimu nebude v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení, podle něhož výše napadnutelného cla nesmí být vyšší než výše napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Tento výrobce tvrdil, že celková míra subvencování společnosti tudíž bude nižší než 2 %, tj. de minimis. Na podporu svého tvrzení společnost předložila podrobné účetní údaje.
(20)
Toto tvrzení bylo řádně prostudováno. Podrobné účetní údaje, které poskytla společnost Viraj ve svých podáních, mohou souviset s účetními údaji ověřenými při inspekci na místě a z těchto údajů skutečně vyplývá, že rozsah napadnutelných výhod, které společnost získala během období šetření, byl nadhodnocen. Vyrovnávací clo pro společnost Viraj proto bylo odpovídajícím způsobem přepočteno.
(21)
Míra subvencování SOV u společnosti Viraj byla následně přepočtena a s konečnou platností se stanoví na 0,44 %. Po zahrnutí subvenčních sazeb stanovených pro režim EPCG (po přepočtu stanovena na 0,05 %), režim VÚ (po přepočtu stanovena na 0,12 %) a režim osvobození od daně z elektřiny (0,09 %) byla celková míra subvencování společnosti Viraj s konečnou platností stanovena na 0,7 %, tj. pod úrovní de minimis.
3.2.3 Připomínky výrobního odvětví Unie k poskytnutí konečných informací
(22)
Po poskytnutí konečných informací předložilo výrobní odvětví Unie připomínky, v nichž tvrdilo, že provedené přepočty výše úlev v rámci režimu SOV, které obdržela společnost Viraj, jsou neopodstatněné a nesprávné. Odvětví tvrdilo, že analýza provedená Komisí je neúplná a neodpovídá způsobu, jimž orgány zpravidla vyrovnávají tento režim, a že analýza nebere v potaz další možné situace, při nichž společnost Viraj mohla nepřiměřeně nakládat s bezcelním dovozem. Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že tím, že společnost Viraj pozdě předložila veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací, mělo být závažně poškozeno jeho právo na obhajobu.
(23)
Pokud jde o přepočet subvenčního rozpětí v případě společnosti Viraj, je třeba objasnit, že tento vyvážející výrobce prokázal, že stanovené prozatímní vyrovnávací clo přesahovalo částku napadnutelných subvencí, které společnost skutečně obdržela. Společnost skutečně prokázala, že potenciálně ušlé clo bylo v prozatímní fázi nadhodnoceno, a při konečném výpočtu tudíž bylo nutné tento údaj opravit. Vyrovnání určitých finančních příspěvků, u nichž lze jednoznačně a nade vší pochybnost konstatovat, že společnosti Viraj neposkytly žádnou výhodu, by bylo v rozporu s ustanoveními článku 3 základního nařízení. Stále se má ovšem za to, že v případě některých transakcí tento režim poskytl dotčené společnosti specifické subvence, které by se měly vyrovnat. Tento přístup je tudíž zcela v souladu se způsobem, jakým orgány tento režim vyrovnávaly v minulosti. Úprava subvenčního rozpětí v režimu SOV je proto plně v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení.
(24)
K údajnému porušení práva výrobního odvětví Unie na obhajobu je třeba uvést, že připomínky společnosti Viraj k výpočtu subvencí v režimu SOV byly také součástí dvou neutajovaných podání, která byla předložena před uložením prozatímních opatření, a rovněž dvou pozdějších neutajovaných podání. První a v tomto ohledu zásadní podání, které vedlo Komisi k zevrubné analýze této věci a nakonec k přehodnocení jejího stanoviska, bylo předloženo v prosinci 2011 a odkazuje se na ně již 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Všechny shora uvedené dokumenty byly bez prodlení zařazeny do dokumentace určené zúčastněným stranám k nahlédnutí. Připomínky společnosti Viraj k poskytnutí prozatímních informací pouze shrnovaly stanovisko, které společnost zastávala již ve svých předchozích podáních. Přestože veřejně přístupnou verzi svých připomínek k poskytnutí prozatímních informací společnost Viraj skutečně předložila pozdě, Komise ji neprodleně poskytla výrobnímu odvětví Unie, jemuž byla poskytnuta dodatečná lhůta, aby se k ní mohlo vyjádřit.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným odůvodněním je nutno námitky výrobního odvětví Unie zamítnout.
3.2.4 Jiné otázky týkající se subvencování
(26)
Obdržené připomínky se týkaly také výpočtu subvenčního rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku a výpočtu zbytkového subvenčního rozpětí. Kromě toho jediný vyvážející výrobce, který požádal o individuální přezkoumání, trval na vypořádání svého požadavku. Vzhledem k závěrům učiněným v návaznosti na níže uvedenou příčinnou souvislost však není nutné zaujímat k těmto otázkám konečné stanovisko.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(27)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 120. až 123. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. ÚJMA
5.1 Předběžné poznámky a spotřeba v Unii
(28)
Jelikož k předběžným poznámkám a spotřebě v Unii nebyly předloženy připomínky, potvrzuje se 124. až 130. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Dovoz z dotčené země
(29)
Jedna strana tvrdila, že prozatímní analýza vývoje dovozních cen z Indie a cenového podbízení provedená na základě průměrných cen je zavádějící, protože údajně nebere v úvahu meziroční změny skladby sortimentu během posuzovaného období.
(30)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje o cenách každého typu výrobku jsou k dispozici pouze za období šetření, pro něž se od vyvážejících výrobců a výrobců v Unii požaduje v rámci jejich odpovědí na dotazník i podrobný soupis transakcí. Jelikož neexistují údaje pro každý typ výrobku za ostatní roky posuzovaného období, lze tudíž smysluplnou analýzu vývoje dovozních cen provést pouze na základě průměrných cen. Je také třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné důkazy prokazující, proč by měla být analýza vývoje dovozních cen zavádějící. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(31)
Jak se uvádí v 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je v případě podbízení třeba připomenout, že aby bylo možné určit cenové podbízení během období šetření, byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobků prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(32)
Kromě toho, jak se uvádí v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo cenové srovnání u jednotlivých typů obchodů provedeno na stejné úrovni obchodu. Tvrzení této strany ohledně podbízení bylo zamítnuto.
(33)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány další připomínky ohledně dovozu z dotčené země, potvrzuje se 131. až 135. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(34)
Jedna strana tvrdila, že analýza provedená v prozatímním nařízení ohledně poklesu výroby výrobního odvětví Unie je zavádějící a požadovala, aby se pokles objemu výroby posuzoval ve světle nevyužité kapacity výrobního odvětví Unie, která během posuzovaného období rovněž vykazovala klesající tendenci.
(35)
Šetření ukázalo, že pokles výroby se časově shodoval s poklesem prodeje a nárůstem zásob. Tato situace vedla některé výrobce v Unii k zavření některých výrobních linek, čímž se vysvětluje pokles ve využití kapacity. Proto bylo tvrzení této strany zamítnuto.
(36)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, potvrzuje se 137. a 138. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(37)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k vývoji objemu prodeje a podílu na trhu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 139. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.3 Růst
(38)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky ohledně růstu, potvrzuje se 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.4 Zaměstnanost
(39)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se zaměstnanosti, potvrzuje se 141. a 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.5 Průměrné ceny jednotky v Unii
(40)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky týkající se průměrných cen jednotky v Unii, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.6 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(41)
Jelikož nebyly vzneseny připomínky k ziskovosti, peněžnímu toku, investicím, návratnosti investic a schopnosti získávat kapitál, potvrzuje se 145. až 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.7 Stav zásob
(42)
Jedna strana požádala Komisi, aby u vývoje stavu zásob během posuzovaného období poskytla údaje o skutečných částkách, nikoliv indexované hodnoty, neboť indexace této straně podle jejího tvrzení neumožňuje podat účinné připomínky nebo stav zásob posoudit jako procentní podíl na objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
(43)
Jak je vysvětleno v 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, musely být některé mikroukazatele, jako jsou zásoby, indexovány kvůli zachování důvěrnosti. Indexace konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie v tabulce 10 prozatímního nařízení v každém případě umožňuje odpovídající pochopení vývoje zásob během posuzovaného období. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky ohledně stavu zásob, potvrzuje se 149. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3.8 Rozsah rozpětí subvencí
(45)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebylo zjištěno subvencování. Subvencovaný dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.3.9 Závěr ohledně újmy
(46)
Šetřením bylo potvrzeno, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období sestupný trend. Potvrzuje se proto závěr učiněný ve 151. až 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(47)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a 6 základního nařízení se zjišťovalo, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
(48)
Jak je uvedeno výše v 18. až 21. bodě odůvodnění, zjistilo se, že subvenční rozpětí u největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, je na úrovni de minimis, a ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení se tudíž u tohoto jednotlivého vyvážejícího výrobce považuje pro účely tohoto šetření za nesubvencované. V období šetření bylo tudíž subvencováno pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto subvencovaného dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2 Účinek subvencovaného dovozu
(49)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(50)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny subvencovaného dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za cenové podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž se subvencování nezjistilo.
(51)
Z výše uvedeného lze usuzovat, že omezený objem subvencovaného dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nesubvencovaný dovoz, mohl mít na zhoršení újmy utrpěné výrobním odvětvím Unie velmi omezený nebo dokonce žádný vliv.
6.3 Účinky jiných činitelů
6.3.1 Nesubvencovaný dovoz z Indie
(52)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak je nicméně vysvětleno výše, nesubvencovaný dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15 % podílu na trhu, v porovnání s 2 % tržním podílem subvencovaného dovozu z Indie ve stejném období.
(53)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nesubvencovaného dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny subvencovaného dovozu, jak je vysvětleno v 50. bodě odůvodnění.
6.3.2 Dovoz z ostatních třetích zemí
(54)
Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy připomínky k dovozu z ostatních třetích zemí, potvrzuje se 161. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.3 Hospodářská krize
(55)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vlivu hospodářské krize na újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, potvrzuje se 166. až 169. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
(56)
Jelikož nebyly předloženy připomínky ohledně vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, potvrzuje se 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se příčinné souvislosti
(57)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc se zjistilo, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(58)
S ohledem na zjištění, že vývoz největšího vyvážejícího výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nebyl subvencován, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že subvencovaný indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší než v případě nesubvencovaného dovozu.
(59)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nesubvencovaného dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, je způsobena vlivem nesubvencovaného dovozu z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě subvencovaného dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTISUBVENČNÍHO ŘÍZENÍ
(60)
Jelikož neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že vyrovnávací opatření jsou zbytečná, a toto antisubvenční řízení by proto mělo být v souladu s čl. 14 odst. 2 základního nařízení zastaveno.
(61)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržené připomínky nic nezměnily na závěru, že probíhající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímních vyrovnávacích cel podle nařízení (EU) č. 115/2012, kterým se ukládá clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, se uvolňují.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 23. května 2012.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 23 mei 2012
tot beëindiging van de antisubsidieprocedure betreffende de invoer van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India
(2012/278/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad van 11 juni 2009 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid van de Europese Gemeenschap zijn (1) („de basisverordening”), en met name artikel 14,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Voorlopige maatregelen
(1)
Bij Verordening (EU) nr. 115/2012 (2) („de voorlopige verordening”) heeft de Europese Commissie („de Commissie”) een voorlopig compenserend recht ingesteld op bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India („India” of „het betrokken land”).
(2)
De procedure werd ingeleid op 13 mei 2011 (3), na een klacht die op 31 maart 2011 werd ingediend door het European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („de klager”) namens producenten die meer dan 25 % van de totale productie van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan in de Unie voor hun rekening nemen.
(3)
Zoals in overweging 21 van de voorlopige verordening is vermeld, had het onderzoek naar subsidiëring en schade betrekking op de periode van 1 april 2010 tot en met 31 maart 2011 („het onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2008 tot het eind van het OT („de beoordelingsperiode”).
1.2. Vervolg van de procedure
(4)
Na de mededeling van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan was besloten voorlopige compenserende maatregelen in te stellen („mededeling van de voorlopige bevindingen”), hebben verscheidene belanghebbenden schriftelijk opmerkingen over de voorlopige bevindingen gemaakt. De partijen die verzochten te worden gehoord, zagen hun verzoek ingewilligd.
(5)
De Commissie heeft vervolgens alle informatie verzameld en gecontroleerd die zij voor haar definitieve bevindingen noodzakelijk achtte. De mondelinge en schriftelijke opmerkingen van de belanghebbenden werden onderzocht en waar nodig werden de voorlopige bevindingen dienovereenkomstig gewijzigd.
(6)
Vervolgens werden alle partijen in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan de Commissie voornemens was de antisubsidieprocedure inzake de invoer van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India te beëindigen en de bedragen die uit hoofde van het voorlopige recht als zekerheid waren gesteld, vrij te geven („mededeling van de definitieve bevindingen”). De partijen konden hierover binnen een bepaalde termijn na deze mededeling opmerkingen maken.
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
(7)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen herhaalde een partij haar opmerkingen inzake de definitie van het betrokken product en het soortgelijke product in de overwegingen 22 en 23 van de voorlopige verordening en argumenteerde dat bepaalde productsoorten van de productomschrijving van dit onderzoek moeten worden uitgesloten.
(8)
Het onderzoek heeft evenwel bevestigd dat de verschillende productsoorten onder de beschrijving van het betrokken product en het soortgelijke product vallen, alsook dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen hebben en voor dezelfde doeleinden worden gebruikt, en bijgevolg tot dezelfde productcategorie behoren. Het argument werd derhalve afgewezen.
(9)
Aangezien geen andere opmerkingen over het betrokken product en het soortgelijke product werden ontvangen, worden de overwegingen 22 en 23 van de voorlopige verordening bevestigd.
3. SUBSIDIËRING
3.1. Inleiding
(10)
In overweging 24 van de voorlopige verordening werd verwezen naar de volgende regelingen, in het kader waarvan subsidies zouden worden verleend:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”, kredietregeling voor invoerrechten);
b)
Advance Authorisation Scheme („AAS”, regeling voorafgaande vergunningen);
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”, regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering);
d)
Export Oriented Units Scheme („EOUS”, regeling exportgerichte bedrijven);
e)
Focus Product Scheme („FPS”, regeling focusproducten);
f)
Export Credit Scheme („ECS”, regeling exportkredieten);
g)
Electricity Duty Exemption (vrijstelling van de elektriciteitsheffing).
(11)
De bedrijfstak van de Unie vroeg zich af of de Commissie een aantal subsidieregelingen buiten beschouwing had gelaten en meende dat de subsidies die de Indiase producenten bleken te hebben ontvangen, onderschat waren.
(12)
In antwoord hierop zij opgemerkt dat de klacht een groot aantal nationale en lokale subsidieregelingen bevatte, die in de vragenlijst aan de producenten-exporteurs in India zijn opgenomen en door de Commissie zijn onderzocht. De in de steekproef opgenomen onderzochte producenten-exporteurs bleken evenwel slechts subsidies te hebben ontvangen in het kader van de in overweging 10 opgenomen regelingen.
(13)
Aangezien er geen andere opmerkingen werden ontvangen, worden de overwegingen 24 tot en met 27 van de voorlopige verordening bevestigd.
(14)
Over de bevindingen inzake FPS en de Electricity Duty Exemption werden geen opmerkingen ontvangen. Met betrekking tot DEPBS, AAS, EPCGS en ECS hebben de medewerkende producenten-exporteurs gedetailleerde opmerkingen geformuleerd. Deze opmerkingen betroffen vooral de berekening van de subsidiebedragen; deze werden op grond van bepaalde opmerkingen licht aangepast. De opmerkingen veranderden evenwel niets aan de algemene conclusies inzake deze regelingen, die worden bevestigd. Ook in verband met EOUS heeft de Commissie opmerkingen ontvangen. Rekening houdend met het effect van deze opmerkingen over EOUS, zoals hieronder samengevat in de overwegingen 13 tot en met 19, hoeven de andere opmerkingen die de Commissie in verband met de hierboven vermelde vier regelingen heeft ontvangen, niet in detail te worden weergegeven.
3.2. Export Oriented Units Scheme („EOUS”, regeling exportgerichte bedrijven)
3.2.1. Algemeen
(15)
Er zij op gewezen dat het, zoals ook reeds in punt 3.5 van de voorlopige verordening werd vermeld, volgens het FT-policy 09-14 (document buitenlands handelsbeleid voor de periode 2009-2014) een belangrijke verplichting voor exportgerichte bedrijven is dat hun deviezenrekening een positief saldo vertoont, d.w.z. dat de totale waarde van hun uitvoer gedurende een referentieperiode van vijf jaar groter moet zijn geweest dan de totale waarde van hun invoer. Alle ondernemingen die zich ertoe verbinden hun gehele productie van goederen of diensten uit te voeren, kunnen in principe in het kader van EOUS worden opgericht. In ruil hebben bedrijven met de status „exportgericht bedrijf” recht op een aantal tegemoetkomingen die zijn opgenomen in overweging 71 van de voorlopige verordening. Deze tegemoetkomingen zijn financiële bijdragen van de Indiase overheid in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening en verlenen de exportgerichte bedrijven een voordeel. Zij zijn rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties; daarom worden zij geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(16)
In de voorlopige verordening werd vastgesteld dat EOUS niet kon worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening, aangezien de regeling voldeed aan de strikte voorschriften in bijlage I (onder h) en i)), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) bij de basisverordening. Er kon namelijk niet worden vastgesteld dat de Indiase overheid over een systeem of procedure beschikt om te controleren of, en in welke mate, de vrij van rechten en omzetbelasting aangekochte inputs bij de vervaardiging van het exportproduct werden gebruikt (zie bijlage II, punt II.4, van de basisverordening en, in het geval van terugbetalingsregelingen voor vervangende inputs, bijlage III, punt II.2, van de basisverordening). Het bestaande controlesysteem heeft tot doel toezicht te houden op de naleving van de verplichting dat de deviezenrekening een positief saldo vertoont, en niet op het gebruik van de invoer voor de productie van uitgevoerde goederen.
(17)
Na de mededeling van de voorlopige bevindingen zijn geen materiële argumenten aangevoerd tegen de aard van EOUS, zoals hierboven beschreven, met name het gebrek aan een effectief controlesysteem en het feit dat de regeling aanleiding geeft tot compenserende maatregelen. Bijgevolg worden de conclusies over EOUS, zoals samengevat in de overwegingen 78 tot en met 81 van de voorlopige verordening, bevestigd.
3.2.2. De opmerkingen van Viraj Profiles Limited
(18)
De enige in de steekproef opgenomen partij met de status van exportgericht bedrijf was Viraj Profiles Limited („Viraj”). Het in de voorlopige fase vastgestelde subsidiepercentage voor exportgerichte bedrijven bedroeg voor deze producent 2,73 % op een totaal subsidiepercentage van 3,2 %. In volume vertegenwoordigde Viraj 87 % van de Indiase uitvoer naar de Unie.
(19)
Zoals reeds vermeld in overweging 77 van de voorlopige verordening heeft Viray gedetailleerde opmerkingen over de regeling geformuleerd. De betrokken producent-exporteur argumenteerde dat de subsidie die in het kader van de regeling werd berekend niet in overeenstemming is met artikel 15, lid 1, van de basisverordening, dat bepaalt dat het compenserende recht niet hoger mag zijn dan de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies die de onderneming werkelijk heeft ontvangen. Viray voerde aan dat het totale subsidiepercentage voor de onderneming aldus minder dan 2 % (of de de-minimisdrempel) zou bedragen. De onderneming heeft gedetailleerde boekhoudgegevens verstrekt om dit argument te staven.
(20)
Het argument werd grondig onderzocht. De gedetailleerde boekhoudgegevens die Viraj bij deze opmerkingen heeft verstrekt, konden in verband worden gebracht met de boekhoudgegevens die tijdens het controlebezoek zijn gecontroleerd, en deze gegevens wezen erop dat het tot compenserende maatregelen aanleiding gevende voordeel dat de onderneming tijdens het onderzoektijdvak had ontvangen inderdaad werd overschat. Bijgevolg is het compenserende recht voor Viraj dienovereenkomstig herberekend.
(21)
Het EOUS-subsidiepercentage van Viraj werd dus herberekend en is definitief vastgesteld op 0,44 %. Het totale subsidiepercentage van Viraj, dat ook de subsidiepercentages omvat die zijn vastgesteld voor EPCGS (herberekend op 0,05 %), ECS (herberekend op 0,12 %) en Electricity duty exemption (0,09 %), is definitief vastgesteld op 0,7 %; dit is onder de de-minimisdrempel.
3.2.3. Opmerkingen van de bedrijfstak van de Unie over de mededeling van de definitieve bevindingen
(22)
Na de mededeling van de definitieve bevindingen heeft de bedrijfstak van de Unie opgemerkt dat de herberekeningen van de voordelen die Viraj in het kader van EUOS heeft ontvangen, ongerechtvaardigd en onjuist waren. Hij voerde aan dat de analyse van de Commissie onvolledig was en niet consequent met de manier waarop de instellingen gewoonlijk compenserende maatregelen nemen ten aanzien van deze regeling, en dat zij geen rekening heeft gehouden met andere mogelijke scenario’s waarin Viraj de van rechten vrijgestelde invoer onrechtmatig kon hebben gebruikt. Voorts argumenteerde de bedrijfstak van de Unie dat het recht op verdediging van de bedrijfstak van de Unie ernstig is geschonden doordat Viraj de niet-vertrouwelijke opmerkingen over de mededeling van de voorlopige bevindingen laattijdig heeft ingediend.
(23)
Wat de herberekening van de subsidiemarge van Viraj betreft, zij verduidelijkt dat deze producent-exporteur had aangetoond dat het vastgestelde voorlopige compenserende recht hoger was dan het bedrag van de werkelijk ontvangen tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies. De onderneming heeft namelijk aangetoond dat de mogelijk gederfde rechten bij de voorlopige berekeningen waren overschat; dit moest bijgevolg bij de definitieve berekening worden gecorrigeerd. Het zou tegen artikel 3 van de basisverordening hebben ingedruist om compenserende maatregelen te nemen ten aanzien van bepaalde financiële bijdragen die Viraj duidelijk en zonder enige twijfel geen voordeel hebben opgeleverd. Niettemin is de Commissie nog steeds van oordeel dat de regeling aan de onderneming voor bepaalde transacties specifieke subsidies heeft verleend ten aanzien waarvan compenserende maatregelen moeten worden genomen. Deze benadering is bijgevolg volledig consequent met de manier waarop de instellingen in het verleden compenserende maatregelen hebben genomen ten aanzien van deze regeling. Bijgevolg is de herziening van de subsidiemarge in het kader van EOUS volledig in overeenstemming met artikel 15, lid 1, van de basisverordening.
(24)
Wat het argument betreft dat het recht op verdediging van de bedrijfstak van de Unie zou zijn geschonden, zij opgemerkt dat de opmerkingen van Viraj over de berekening van de subsidie in het kader van EOUS ook waren opgenomen in twee niet-vertrouwelijke opmerkingen die werden ingediend alvorens de voorlopige maatregelen werden ingesteld, evenals in twee latere niet-vertrouwelijke opmerkingen. De eerste en belangrijkste opmerking hieromtrent, op basis waarvan de Commissie deze aangelegenheid grondig heeft onderzocht om haar standpunt eventueel te heroverwegen, is in december 2011 ingediend; er werd reeds naar verwezen in overweging 77 van de voorlopige verordening. Alle bovengenoemde documenten zijn onmiddellijk opgenomen in het dossier dat de belanghebbenden konden raadplegen. De opmerkingen van Viraj over de mededeling van de voorlopige bevindingen waren slechts een samenvatting van het standpunt dat de onderneming reeds in haar eerdere opmerkingen had ingenomen. Hoewel de niet-vertrouwelijke versie van de opmerkingen van Viraj over de mededeling van de voorlopige bevindingen inderdaad laat werd ingediend, heeft de Commissie deze onverwijld ter beschikking gesteld van de bedrijfstak van de Unie, die een termijnverlenging heeft gekregen om haar opmerkingen te formuleren.
(25)
Gezien de bovenstaande overwegingen moesten de argumenten van de bedrijfstak van de Unie worden verworpen.
3.2.4. Andere subsidieaangelegenheden
(26)
De Commissie heeft ook opmerkingen ontvangen over de berekening van de subsidiemarge voor de niet in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs en de berekening van de residuele subsidiemarge. De enige producent-exporteur die om een individueel onderzoek had verzocht, drong er bovendien op aan dat zijn verzoek in behandeling zou worden genomen. Gezien de conclusies hieronder in verband met het oorzakelijke verband, is het echter niet nodig om hierover een definitief standpunt in te nemen.
4. BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
(27)
Aangezien geen opmerkingen over de productie in de Unie en de bedrijfstak van de Unie werden ontvangen, worden de overwegingen 120 tot en met 123 van de voorlopige verordening bevestigd.
5. SCHADE
5.1. Voorafgaande opmerkingen en verbruik in de Unie
(28)
Aangezien de Commissie geen opmerkingen heeft ontvangen over de voorafgaande opmerkingen en het verbruik in de Unie, worden de overwegingen 124 tot en met 130 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.2. Invoer uit het betrokken land
(29)
Eén partij voerde aan dat de voorlopige analyse van de ontwikkeling van de prijzen bij invoer uit India en de prijsonderbieding op basis van gemiddelde prijzen misleidend was, aangezien daarbij geen rekening zou worden gehouden met de variatie van de productmix van jaar tot jaar binnen de beoordelingsperiode.
(30)
In dit verband zij opgemerkt dat gegevens over prijzen per productsoort alleen voor het OT beschikbaar zijn, aangezien de producenten-exporteurs en de producenten in de Unie wordt verzocht daarvoor in hun antwoord op de vragenlijst gedetailleerde transactielijsten te verstrekken. Aangezien er voor de andere jaren binnen de beoordelingsperiode geen gegevens per productsoort beschikbaar zijn, kan de ontwikkeling van de invoerprijzen alleen op basis van gemiddelde prijzen op een zinvolle manier worden geanalyseerd. Er zij op gewezen dat de partij in kwestie geen bewijsmateriaal heeft verstrekt om aan te tonen waarom de analyse van de ontwikkeling van de invoerprijzen misleidend zou zijn. Het argument werd derhalve afgewezen.
(31)
Zoals reeds vermeld in overweging 134 van de voorlopige verordening werden voor de vaststelling van de prijsonderbieding in het OT de gewogen gemiddelde verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, af fabriek, per productsoort, vergeleken met de overeenkomstige gewogen gemiddelde prijzen van de invoer uit India voor de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, op cif-niveau, gecorrigeerd voor bestaande douanerechten en kosten na invoer.
(32)
Zoals vermeld in overweging 135 van de voorlopige verordening gebeurde de prijsvergelijking bovendien per productsoort voor transacties in hetzelfde handelsstadium. Daarom wordt het argument van deze partij wat de prijsonderbieding betreft van de hand gewezen.
(33)
Aangezien er geen verdere opmerkingen over de invoer uit het betrokken land werden ontvangen, worden de overwegingen 131 tot en met 135 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
5.3.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(34)
Eén partij argumenteerde dat de analyse in de voorlopige verordening van de daling van de productie van de bedrijfstak van de Unie misleidend was omdat de afname van de productievolumes moet worden gezien in het licht van de ongebruikte capaciteit van de bedrijfstak van de Unie, die tijdens de beoordelingsperiode eveneens een dalende trend vertoonde.
(35)
Uit het onderzoek is gebleken dat de daling van de productie samenviel met de daling van de verkoop en de toename van de voorraden. Deze situatie heeft ertoe geleid dat sommige producenten in de Unie een aantal van hun productielijnen hebben gesloten, wat de daling van de bezettingsgraad verklaart. Het argument van deze partij werd daarom van de hand gewezen.
(36)
Aangezien er geen andere opmerkingen over productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad werden ontvangen, worden de overwegingen 137 en 138 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.2. Verkoopvolume en marktaandeel
(37)
Aangezien geen opmerkingen over de ontwikkeling van het verkoopvolume en marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie werden ontvangen, wordt overweging 139 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.3. Groei
(38)
Aangezien geen opmerkingen werden ontvangen over de groei, wordt overweging 140 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.4. Werkgelegenheid
(39)
Aangezien er geen opmerkingen over de werkgelegenheid werden ontvangen, worden de overwegingen 141 en 142 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.5. Gemiddelde eenheidsprijzen in de Unie
(40)
Aangezien geen opmerkingen over de gemiddelde eenheidsprijzen in de Unie werden ontvangen, worden de overwegingen 143 en 144 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.6. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(41)
Aangezien geen opmerkingen over winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken werden ontvangen, worden de overwegingen 145 tot en met 148 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.7. Voorraden
(42)
Eén partij verzocht de Commissie in de plaats van geïndexeerde cijfers reële cijfers te verstrekken voor de ontwikkeling van de voorraden tijdens de beoordelingsperiode, met het argument dat zij op basis van indexering geen effectieve opmerkingen kon formuleren en de voorraden evenmin kon beoordelen als percentage van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie.
(43)
Zoals uiteengezet in overweging 127 van de voorlopige verordening moesten bepaalde micro-indicatoren, waaronder de voorraden, met het oog op de vertrouwelijkheid worden geïndexeerd. De indexering van de eindvoorraden van de bedrijfstak van de Unie in tabel 10 van de voorlopige verordening biedt in ieder geval een redelijk inzicht in de ontwikkeling van de voorraden tijdens de beoordelingsperiode. Dit argument werd dan ook afgewezen.
(44)
Aangezien geen verdere opmerkingen over de voorraden werden ontvangen, wordt overweging 149 van de voorlopige verordening bevestigd.
5.3.8. Hoogte van de subsidiemarge
(45)
Er wordt nogmaals op gewezen dat de grootste Indiase producent-exporteur, die in het OT 87 % van de invoer uit India naar de Unie vertegenwoordigde, niet werd gesubsidieerd. De invoer met subsidiëring vertegenwoordigde bijgevolg slechts 13 % van het totale volume van het betrokken product dat uit India naar de Unie werd uitgevoerd. Gezien het volume, het marktaandeel en de prijzen van de invoer met subsidiëring uit India, kunnen de gevolgen van de werkelijke subsidiemarges voor de bedrijfstak van de Unie als verwaarloosbaar worden beschouwd.
5.3.9. Conclusie betreffende schade
(46)
Het onderzoek heeft bevestigd dat de meeste schade-indicatoren gedurende de beoordelingsperiode een dalende trend lieten zien. Daarom wordt de conclusie in de overwegingen 151 tot en met 153 van de voorlopige verordening, namelijk dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 8, lid 5, van de basisverordening, bevestigd.
6. OORZAKELIJK VERBAND
6.1. Inleiding
(47)
Overeenkomstig artikel 8, leden 5 en 6, van de basisverordening is onderzocht of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met subsidiëring van oorsprong uit India zodanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Ook andere bekende factoren dan de invoer met subsidiëring waardoor de bedrijfstak van de Unie terzelfder tijd schade kon hebben geleden, werden onderzocht, om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met subsidiëring werd toegeschreven.
(48)
Zoals uiteengezet in de overwegingen 18 tot en met 21 bleek de subsidiemarge van de grootste Indiase producent-exporteur, die in het OT 87 % van alle Indiase uitvoer naar de Unie vertegenwoordigde, in de zin van artikel 14, lid 5, van de basisverordening onder de de-minimisdrempel te liggen voor deze individuele producent-exporteur, die voor dit onderzoek bijgevolg als niet-gesubsidieerde onderneming wordt beschouwd. Dit betekent dat in het OT slechts 13 % van de Indiase uitvoer van het betrokken product naar de Unie werd gesubsidieerd. Deze invoer met subsidiëring was in het OT goed voor een marktaandeel van 2 %.
6.2. Gevolgen van de invoer met subsidiëring
(49)
Uit het onderzoek is gebleken dat het verbruik in de Unie in de beoordelingsperiode met 9 % is toegenomen, terwijl het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie met 14 % en het marktaandeel met 21 % zijn afgenomen.
(50)
Wat de prijzen betreft, is vastgesteld dat de gemiddelde prijzen van de invoer met subsidiëring de gemiddelde verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie onderboden. Zij lagen echter ongeveer 12 % hoger dan de prijzen van de Indiase onderneming waarvoor geen subsidiëring werd vastgesteld.
(51)
Op grond van het bovenstaande wordt aangenomen dat het beperkte volume van de invoer met subsidiëring uit India, waarvan de prijzen hoger waren dan die van de invoer zonder subsidiëring, geen of slechts een zeer beperkte rol heeft gespeeld bij de verergering van de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
6.3. Gevolgen van andere factoren
6.3.1. Invoer zonder subsidiëring uit India
(52)
Het totale volume van de invoer uit India is in de beoordelingsperiode zeer sterk toegenomen (+ 65 %), waardoor het marktaandeel ervan steeg van 12,1 % tot 18,3 %. Zoals hierboven uitgelegd, maakte de invoer zonder subsidiëring echter 87 % uit van het totale volume van de Indiase uitvoer in het OT, wat neerkomt op een marktaandeel van 15 % in het OT, vergeleken met het marktaandeel van 2 % van de invoer met subsidiëring uit India in datzelfde tijdvak.
(53)
De prijzen van de invoer uit India zijn over de gehele beoordelingsperiode beschouwd met 9 % gedaald en bleven steeds onder de prijzen bij invoer uit de rest van de wereld en onder de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie. Er zij echter opgemerkt dat, zoals uitgelegd in overweging 50, de gemiddelde prijzen van de invoer zonder subsidiëring de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in veel sterkere mate bleken te onderbieden dan de prijzen van de invoer met subsidiëring.
6.3.2. Invoer uit andere derde landen
(54)
Aangezien er geen opmerkingen over de invoer uit andere derde landen werden ontvangen, worden de overwegingen 161 tot en met 165 van de voorlopige verordening bevestigd.
6.3.3. Economische crisis
(55)
Aangezien er geen opmerkingen werden ontvangen over de invloed van de economische crisis op de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade, worden de overwegingen 166 tot en met 169 van de voorlopige verordening bevestigd.
6.3.4. Uitvoerprestaties van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie
(56)
Aangezien geen opmerkingen over de uitvoerprestaties van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie werden ontvangen, wordt overweging 170 van de voorlopige verordening bevestigd.
6.4. Conclusie inzake het oorzakelijk verband
(57)
Uit de bovenstaande analyse blijkt dat de omvang en het marktaandeel van de laaggeprijsde invoer van oorsprong uit India in de beoordelingsperiode aanzienlijk zijn toegenomen. Voorts werd vastgesteld dat deze invoer de door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie aangerekende prijzen constant onderbood.
(58)
Gezien de constatering dat de invoer door de grootste Indiase producent-exporteur, die in het OT 87 % van de Indiase uitvoer naar de Unie vertegenwoordigde, niet was gesubsidieerd, wordt echter aangenomen dat niet in voldoende mate kan worden vastgesteld dat er een oorzakelijk verband bestaat tussen de invoer met subsidiëring, die slechts 13 % van de totale uit India uitgevoerde hoeveelheid uitmaakte, en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade. Er kan immers niet worden aangevoerd dat de Indiase uitvoer met subsidiëring, gezien de beperkte omvang en het zeer beperkte marktaandeel (2 %) ervan en gezien het feit dat de prijzen ervan gemiddeld 12 % hoger waren dan die van de invoer zonder subsidiëring, de oorzaak is van de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
(59)
De analyse van de andere bekende factoren die de bedrijfstak van de Unie schade kunnen hebben toegebracht, waaronder de invoer zonder subsidiëring, de invoer uit andere derde landen, de economische crisis en de exportprestaties van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie, heeft aangetoond dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade is toe te schrijven aan de gevolgen van de invoer zonder subsidiëring uit India, die in het OT 87 % van alle Indiase uitvoer naar de Unie uitmaakte en die tegen aanzienlijk lagere prijzen dan de invoer met subsidiëring plaatsvond.
7. BEËINDIGING VAN DE ANTISUBSIDIEPROCEDURE
(60)
Daar er geen aanmerkelijk oorzakelijk verband bestaat tussen de invoer met subsidiëring en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade, wordt aangenomen dat compenserende maatregelen overbodig zijn en dat de lopende antisubsidieprocedure bijgevolg moet worden beëindigd overeenkomstig artikel 14, lid 2, van de basisverordening.
(61)
De klager en alle andere belanghebbenden zijn hiervan in kennis gesteld en zij hebben de gelegenheid gekregen opmerkingen te maken. De ontvangen opmerkingen veranderden niets aan de conclusie dat de lopende antisubsidieprocedure moet worden beëindigd,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
De antisubsidieprocedure betreffende de invoer van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 en 7318 15 70, van oorsprong uit India, wordt beëindigd.
Artikel 2
De bedragen die uit hoofde van voorlopige compenserende rechten als zekerheid zijn gesteld op grond van Verordening (EU) nr. 115/2012 van de Commissie tot instelling van een voorlopig compenserend recht op bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India worden vrijgegeven.
Artikel 3
Dit besluit treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Gedaan te Brussel, 23 mei 2012.