NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 670/2012
ze dne 11. července 2012,
kterým se mění rozhodnutí č. 1639/2006/ES, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007-2013), a nařízení (ES) č. 680/2007, kterým se stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Společenství v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 172 a čl. 173 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES (3) zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace s různými druhy prováděcích opatření, jež jsou uskutečňována prostřednictvím zvláštních programů, k nimž patří program na podporu politiky informačních a komunikačních technologií, který podporuje posilování vnitřního trhu pro výrobky a služby informačních a komunikačních technologií a výrobky a služby založené na informačních a komunikačních technologiích a snaží se povzbudit inovace prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a investic do nich.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007 (4) stanoví obecná pravidla pro poskytování finanční pomoci Unie v oblasti transevropských dopravních a energetických sítí a vytváří nástroj pro sdílení rizika pod názvem „Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí“.
(3)
V průběhu následujících deseti let budou podle odhadu Komise zapotřebí nebývale rozsáhlé objemy investic do evropských dopravních a energetických sítí a sítí informačních a komunikačních technologií, které by měly přispět k dosažení politických cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti klimatu a přechodu na nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdrojů tím, že se s jejich pomocí vybudují inteligentní, modernizované a plně vzájemně propojené infrastruktury, a které by měly podpořit dokončení vnitřního trhu.
(4)
Finanční prostředky získané formou dluhopisů z kapitálových trhů nejsou v Unii pro projekty infrastruktury snadno dostupné. Problémy infrastrukturních projektů při získávání přístupu k dlouhodobým finančním prostředkům ze soukromého sektoru nebo veřejného financování by neměly vést ke zhoršování výkonnosti na straně systémů dopravy, telekomunikací a energetiky, ani ke zpomalení rozšiřování širokopásmových služeb. V důsledku fragmentace trhů s dluhopisy v celé Unii, společně s neznámou poptávkou, ale i velikostí a složitostí infrastrukturních projektů, které vyžadují dlouhé lhůty potřebné pro přípravu, je vhodné řešit tento problém na úrovni Unie.
(5)
Finanční nástroje, na něž se vztahuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (5), mohou v některých případech zlepšit efektivitu rozpočtových výdajů a docílit vysokých multiplikačních účinků z hlediska získání finančních prostředků ze soukromého sektoru. To je důležité zejména v souvislosti s obtížným přístupem k úvěrům, současnou napjatou situací v oblasti veřejných financí a s ohledem na potřebu povzbudit obnovu evropského hospodářství.
(6)
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 8. června 2011 o investování do budoucna: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu uvítal iniciativu pro projektové dluhopisy Evropa 2020, mechanismus pro sdílení rizika s EIB, který poskytuje omezenou podporu z rozpočtu Unie, jež je určena k efektivnějšímu využívání finančních prostředků Unie a k tomu, aby mezi soukromými investory vzbudila větší zájem o účast na prioritních projektech, které jsou v souladu s cíli strategie Evropa 2020. Rada ve svých závěrech ze dne 12. července 2011 o Aktu o jednotném trhu upozornila na skutečnost, že finanční nástroje je potřeba posuzovat z hlediska pákových efektů v porovnání se stávajícími nástroji, riziky, která by vznikla pro vládní rozvahy, a možným vytěsněním soukromých institucí. V této souvislosti by se mělo posuzovat sdělení Komise, týkající se pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a posouzení souvisejících dopadů této iniciativy vycházející z veřejných konzultací.
(7)
Měla by být zahájena pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020, jež má za cíl pomoci financovat prioritní projekty s jasnou přidanou hodnotou EU a umožnit větší angažovanost soukromého sektoru na kapitálovém trhu v oblasti dlouhodobého financování ekonomicky životaschopných projektů v oblasti dopravní a energetické infrastruktury a v oblasti informačních a komunikačních technologií. Tento nástroj bude přínosem pro projekty s podobnými finančními potřebami a díky součinnosti mezi odvětvími by měl přinést větší výhody, co se týče dopadu na trh, správní účinnosti a využívání zdrojů. Zúčastněným stranám z oblasti infrastruktury, jako jsou finančníci, veřejné orgány, správci infrastruktury, stavební společnosti a provozovatelé, by měl poskytnout soudržný nástroj a bude se řídit požadavky trhu.
(8)
Během pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 se má použít rozpočet Unie společně s financováním EIB ve formě společného nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, které vydávají projektové společnosti. Tento nástroj usiluje o zmírnění rizika souvisejícího s dluhovou službou projektu a úvěrového rizika držitelů dluhopisů do té míry, aby účastníci kapitálového trhu, jako jsou penzijní fondy, pojišťovací společnosti a jiné zainteresované strany, byli ochotni investovat do většího objemu infrastrukturních projektových dluhopisů, než jak by to bylo možné bez podpory Unie.
(9)
S ohledem na dlouholeté zkušenosti EIB a vzhledem k tomu, že je to hlavní financující subjekt infrastrukturních projektů a na základě Smlouvy také finanční orgán EU, by Komise měla EIB do provádění pilotní fáze zapojit. Hlavní podmínky a postupy pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy by měly být stanoveny tímto nařízením. Podrobnější podmínky, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, by měly být stanoveny v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tato dohoda o spolupráci by měla být schválena Komisí a EIB v souladu s příslušným postupem.
(10)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být spuštěna co nejdříve během stávajícího finančního rámce a provedena bez zbytečného odkladu s cílem zjistit, zda a do jaké míry jsou tyto finanční nástroje ke sdílení rizika přínosem v oblasti financování infrastruktury a pro rozvoj financování projektů infrastruktury prostřednictvím dluhopisů z kapitálových trhů.
(11)
Pilotní fáze by měla být financována prostřednictvím přesměrování rozpočtu na roky 2012 a 2013 ze stávajících programů pro oblast dopravy, energetiky a telekomunikací. Tak by mělo být možné pro tuto iniciativu přerozdělit až 200 milionů EUR z rozpočtu transevropských dopravních sítí, až 20 milionů EUR z rozpočtu rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovaci a až 10 milionů EUR z rozpočtu transevropských energetických sítí. Dostupné rozpočtové finanční prostředky omezují jak rozsah této iniciativy, tak počet projektů, které lze podpořit.
(12)
Žádosti o rozpočtové finanční prostředky by měly vycházet od EIB na základě řady projektů, které EIB a Komise považují za vhodné, odpovídající cílům dlouhodobé politiky Unie a za uskutečnitelné. Veškeré žádosti a odpovídající rozpočtové závazky by měly být učiněny nejpozději do 31. prosince 2013. V důsledku složitosti velkých infrastrukturních projektů by k jejich schválení správní radou EIB mohlo dojít později, nejpozději však do 31. prosince 2014.
(13)
Žádosti o podporu a výběr a realizace všech projektů by měly podléhat právním předpisům Unie, zejména s ohledem na státní podporu, a měly by být prováděny takovým způsobem, aby nedocházelo k narušení trhu nebo se k existujícímu narušení nepřidávalo další.
(14)
Kromě požadavků na podávání zpráv podle bodu 49 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (6) by Komise za podpory EIB měla během pilotní fáze podávat Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců po podepsání dohody o spolupráci zprávu a ve druhé polovině roku 2013 by měly Evropskému parlamentu a Radě předložit průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení by mělo být předloženo v roce 2015.
(15)
Na základě tohoto úplného nezávislého hodnocení by Komise měla vyhodnotit relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a rovněž její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie.
(16)
Pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být zahájena v rámci přípravy nástroje pro propojení Evropy navrhovaného Komisí. Není tím dotčeno žádné rozhodnutí týkající se víceletého finančního rámce Unie po roce 2013 a případného opětovného použití prostředků získaných z dřívějších finančních nástrojů v rámci jednání o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o finančních pravidlech platných pro roční rozpočet Unie.
(17)
Za účelem realizace pilotní fáze iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 by měla být odpovídajícím způsobem změněna rozhodnutí č. 1639/2006/ES a nařízení (ES) č. 680/2007.
(18)
Aby se zajistila účinnost opatření stanovených v tomto nařízení s ohledem na omezenou dobu trvání pilotní fáze, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny rozhodnutí č. 1639/2006/ES
Rozhodnutí č. 1639/2006/ES se mění takto
1)
V článku 8 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 až 5, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2 Komise a Evropská investiční banka (EIB) předloží Evropskému parlamentu a Radě ve druhé polovině roku 2013 průběžnou zprávu. Úplné nezávislé hodnocení bude předloženo v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivnosti výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé, nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu.
Průběžná zpráva uvedená v prvním pododstavci bude zahrnovat seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 31 odst. 2a až 2e, s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
2)
V čl. 26 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
povzbuzování inovací prostřednictvím širšího přijetí informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a investic do nich;“
3)
Článek 31 se mění takto:
a)
odstavec 2 se nahrazuje tímto:
„2. Projekty uvedené v odst. 1 písm.a) se zaměřují na podporu inovací, přenosu technologií a šíření nových technologií, jež jsou vyvinuté natolik, že je lze zavést na trh.
Unie může do rozpočtu těchto projektů přispívat prostřednictvím grantů.
Unie může v průběhu pilotní fáze v letech 2012 a 2013 poskytnout také finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy.“;
b)
vkládají se nové odstavce, které znějí:
„2a. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedený v odst. 2 třetím pododstavci je společným nástrojem Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy pomocí úvěrového posílení. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy:
a)
má formu dluhového nástroje nebo záruky od EIB podpořené rozpočtovým příspěvkem Unie na financování poskytnuté pro projekty v oblasti informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb a doplňuje či podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory;
b)
zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů;
c)
používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
2b. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástroje úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
2c. Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanovené v příloze IIIa. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
2d. V roce 2013 je možné použít částku až do výše 20 milionů EUR z rozpočtu pro politiku informačních a komunikačních technologií a širokopásmových služeb v souladu s pravidlem stanoveným v příloze I písm. b). Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze může nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy použít výnosy získané před 31. prosincem 2013 na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizika a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti, s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího víceletého finančního rámce, budou veškeré zbývající finanční prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.
2e. Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, a aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.“
4)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA IIIa
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 31 odst. 2c.
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Informační a komunikační technologie:
2013: až 20 milionů EUR.
Žádost o převod částek nad tuto hranici musí být podána do 31. prosince 2012 a doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částky na rok 2013 na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 46 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí ke správě příspěvku Unie a příjmů z něho plynoucích svěřenecký účet.
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 46 odst. 2 rozhodnout, že se vrátí do rozpočtové linie CIP IKT.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizika provedeného EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizik vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástrojů projektových dluhopisů je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Příspěvek Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělen na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisy správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a zdrojů potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie CIP IKT.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou finanční prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců po podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 31 odst. 2c.
k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7).
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie či členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.
Článek 2
Změny nařízení (ES) č. 680/2007
Nařízení (ES) č. 680/2007 se mění takto:
1)
V článku 2 se doplňují nové body, které znějí:
„14)
„nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy“ společný nástroj Komise a EIB, který poskytuje přidanou hodnotu v podobě intervence Unie, řeší ne zcela optimální investiční situace, kdy se na projekty nepodaří získat odpovídající finanční prostředky v rámci trhu, a který je doplňkový k jiným nástrojům a doplňuje nebo podněcuje financování členskými státy nebo soukromými investory. Zabraňuje narušení hospodářské soutěže, zajišťuje multiplikační účinek a uvádí do souladu zájmy. Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ve formě úvěrového posílení pro projekty společného zájmu zmírňuje rizika dluhové služby projektu a úvěrové riziko držitelů dluhopisů a používá se pouze pro projekty, jejichž finanční životaschopnost vychází z výnosů projektu.
15)
„úvěrovým posílením“ zlepšení úvěrové kvality projektového dluhu prostřednictvím podřízeného nástroje ve formě dluhového nástroje EIB nebo záruky EIB nebo obou z nich, podpořené příspěvkem z rozpočtu Unie.“
2)
V prvním pododstavci článku 4 se doplňují nové věty, které znějí:
„Žádosti o pokrytí v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g) se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.“
3)
V článku 6 se odstavec 1 mění takto:
a)
v písmenu d) se doplňuje nová věta, která zní:
„V roce 2012 a 2013 je možné přerozdělit částku až 200 milionů EUR pro pilotní fázi použití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v odvětví dopravy.“;
b)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„g)
během pilotní fáze v letech 2012 a 2013 finanční příspěvek pro EIB na vytváření rezerv a přidělování kapitálu pro dluhové nástroje nebo záruky, které poskytne EIB z vlastních zdrojů v rámci nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v oblasti transevropských dopravních sítí a transevropských energetických sítí. Expozice Unie vůči nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně poplatků za správu a jiných způsobilých nákladů, v žádném případě nepřesáhne výši příspěvku Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy ani splatnost portfolia nástrojů úvěrového posílení. Souhrnný rozpočet Unie nesmí být nijak dále zatížen. Zbytkové riziko související s těmito operacemi projektových dluhopisů nese vždy EIB.
Hlavní podmínky a postupy pro nástroj sdílení rizika pro projektové dluhopisy jsou stanoveny v příloze Ia. Podrobné podmínky pro provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy, včetně sdílení rizika, odměn, sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB. Tuto dohodu o spolupráci schvaluje Komise a EIB v souladu s příslušným postupem.
V roce 2012 a 2013 může být v souladu s postupem uvedeným v čl. 15 odst. 2 z rozpočtových linií na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty transevropských dopravních sítí uvedené v příloze I nebo pro projekty transevropských energetických sítí přerozdělena částka až 210 milionů EUR, z toho až 200 milionů EUR na projekty v oblasti dopravy a 10 milionů EUR na projekty v oblasti energetiky, na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy
Kromě povinnosti podávat zprávy podle bodu 49 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení, aniž by byla dotčena povinnost podávat jiné regulační zprávy, předkládá Komise během pilotní fáze Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o výkonnosti nástroje pro sdílení rizika, včetně finančních podmínek a umístění veškerých vydaných projektových dluhopisů.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze je možno úrok a další příjmy vytvořené nástrojem pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy získané před 31. prosincem 2013 znovu použít na nové dluhové nástroje a záruky v rámci stejného nástroje pro sdílení rizik a pro projekty, které splňují stejná kritéria způsobilosti s cílem maximalizovat objem podporovaných investic. V případě, že nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy nebude prodloužen do dalšího finančního rámce, jsou veškeré zbývající prostředky vráceny do příjmové strany souhrnného rozpočtu Unie.“
4)
V článku 16 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„2a. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, pro projekty uskutečňované podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g) Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu. Úplná nezávislá zpráva bude předložena v roce 2015.
Na základě tohoto hodnocení Komise vyhodnotí relevanci iniciativy pro projektové dluhopisy Evropa 2020 a její vliv na zvýšení objemu investic v prioritních projektech a posílení efektivity výdajů Unie. Na základě tohoto vyhodnocení a se zohledněním všech možností Komise posoudí, zda navrhne vhodné regulační změny, včetně změn legislativních, zejména pokud by se ukázalo, že předpokládané využití na trhu není uspokojivé nebo pokud by se objevily dostatečné alternativní zdroje dlouhodobého financování dluhu“.
5)
V čl. 17 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Průběžná zpráva uvedená v čl. 16 odst. 2a zahrnuje seznam projektů, které využily nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy uvedeného v čl. 6 odst. 1 písm. g), s informacemi o podmínkách vydaných dluhopisů a typech současných a případných budoucích investorů.“
6)
Příloha se označuje jako příloha I a v souladu s tím se v čl. 6 odst. 1 písm. d) slova „v příloze“ nahrazují slovy „v příloze I“.
7)
Doplňuje se nová příloha, která zní:
„PŘÍLOHA Ia
Hlavní podmínky a postupy nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podle čl. 6 odst. 1 písm. g)
EIB je partnerem pro sdílení rizika a jménem Unie spravuje příspěvky Unie na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy. Podrobné podmínky pro provádění tohoto nástroje, včetně sledování a kontroly, se stanoví v dohodě o spolupráci mezi Komisí a EIB, přičemž se zohlední ustanovení této přílohy.
a) Nástroj EIB
1.
Nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy je navržen pro každý způsobilý projekt jako podřízený nástroj, ve formě dluhového nástroje nebo podmíněného (záručního) nástroje nebo obou z nich, s cílem usnadnit vydání projektových dluhopisů.
2.
Stane-li se EIB věřitelem projektu, jsou její práva vyplývající z nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy podřízena dluhové službě z nadřazeného dluhu s tím, že mají přednost před financováním z vlastních a souvisejících zdrojů.
3.
Tento nástroj nepřekročí 20 % celkové částky vydaného nadřazeného dluhu.
b) Rozpočet
Transevropské dopravní sítě (TEN-T):
-
2012: až 100 milionů EUR
-
2013: až do souhrnné částky 200 milionů EUR
bude přerozděleno z rozpočtu TEN-T určeného na nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T uvedené v příloze I, který však nebyl využit.
Transevropské energetické sítě (TEN-E):
2013: až 10 milionů EUR.
Žádost o převod částky na rok 2012 musí být podána bezodkladně po podpisu dohody o spolupráci.
Žádost o převod na následující roky musí být podána do 31. prosince předchozího roku.
Ve všech případech musí být žádost o převod doplněna prognózou potřeby příspěvku Unie podle harmonogramu.
V případě potřeby je tato prognóza základem pro snížení částek na základě žádosti, o které se rozhodne postupem podle čl. 15 odst. 2.
c) Svěřenecký účet
1.
EIB zřídí dva svěřenecké účty (jeden pro projekty v rámci TEN-T, druhý pro projekty v rámci TEN-E), na nichž budou příspěvky Unie a příjmy plynoucí z příspěvků Unie. Svěřenecký účet pro TEN-T lze sloučit se svěřeneckým účtem zřízeným pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T podle přílohy I, za předpokladu, že toto opatření neohrožuje kvalitu podávání zpráv a sledování, jak je stanoveno v písmenech j) a k).
2.
Vzhledem k omezené době trvání pilotní fáze úrok připsaný na svěřeneckém účtu a další příjmy vyplývající z příspěvku Unie, jako jsou například odměna za záruku, úroková či riziková marže z částek vyplacených EIB, se přičítají ke zdrojům svěřeneckého účtu. Komise však může postupem podle čl. 15 odst. 2 rozhodnout, že budou vráceny do rozpočtové linie TEN-T nebo TEN-E.
d) Použití příspěvku Unie
Příspěvek Unie použije EIB na:
1.
zajištění prvních rizik pro podřízené nástroje portfolia způsobilých projektů v souladu s platnými pravidly EIB a hodnocením rizik prováděným EIB podle jejích platných politik,
2.
pokrytí způsobilých nákladů nesouvisejících s projekty, které vzniknou v souvislosti se zřízením a správou nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy včetně jeho vyhodnocení.
e) Sdílení rizik a výnosů
Model sdílení rizika vyplývající z písmene d) se odrazí v odpovídajícím sdílení rizikové odměny, kterou EIB účtuje protistraně za každý nástroj v rámci portfolia, mezi Unií a EIB.
Bez ohledu na ustanovení platná pro sdílení rizika pro nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T, uvedené v příloze I, vzorec sdílení rizik pro projektové dluhopisy se bude uplatňovat na uvedený nástroj včetně operací jeho stávajícího portfolia.
f) Stanovení cen
Stanovení cen nástroje pro projektové dluhopisy je založeno na rizikové odměně v souladu s příslušnými obvyklými pravidly a kritérii EIB.
g) Podávání žádostí
Žádosti o pokrytí rizika podle nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy se podávají EIB v souladu s obvyklými postupy EIB pro podávání žádostí.
h) Schvalování
EIB s náležitou péčí posoudí rizikové, finanční, technické a právní aspekty a rozhodne o využití nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy a vybere vhodný typ podřízeného nástroje v souladu se svými obvyklými pravidly a kritérii, zejména s pokyny pro politiku úvěrových rizik EIB a s výběrovými kritérii EIB v sociální oblasti a v oblasti životního prostředí a klimatu.
i) Doba trvání
1.
Poslední tranše příspěvku Unie k nástroji pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy musí být přidělena na závazky do 31. prosince 2013. Skutečné schválení nástroje pro projektové dluhopisů správní radou EIB musí být dokončeno do 31. prosince 2014.
2.
V případě ukončení nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy v průběhu stávajícího víceletého finančního rámce jsou veškeré zůstatky na svěřeneckém účtu, s výjimkou finančních prostředků přidělených na závazky a finančních prostředků potřebných pro pokrytí jiných způsobilých výdajů a nákladů, vráceny do rozpočtové linie pro TEN-T, TEN-E.
3.
Jakmile skončí platnost nástroje nebo bude splacen, a za předpokladu, že pokrytí rizika zůstane dostatečné, budou prostředky přidělené na nástroj pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy vráceny na příslušný svěřenecký účet.
j) Podávání zpráv
Postupy podávání výročních zpráv o provádění nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy budou dohodnuty mezi Komisí a EIB.
Kromě toho Komise za podpory EIB podává Evropskému parlamentu a Radě každých šest měsíců zprávu o provádění, poprvé šest měsíců od podpisu dohody o spolupráci uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. g).
(k) Sledování, kontrola a hodnocení
Komise sleduje provádění nástroje, včetně případných kontrol na místě, a provádí ověřování a kontroly v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podřízené nástroje spravuje EIB v souladu s vlastními pravidly a postupy EIB, včetně příslušných opatření v oblasti auditu, kontroly a sledování. Kromě toho správní rada EIB, ve které jsou zastoupeny Komise a členské státy, schvaluje každý podřízený nástroj a dohlíží, aby EIB byla řízena v souladu se svým statutem a všeobecnými směrnicemi vydanými Radou guvernérů.
Komise a EIB předloží ve druhé polovině roku 2013 Evropskému parlamentu a Radě průběžnou zprávu o fungování pilotního nástroje pro sdílení rizika pro projektové dluhopisy s cílem optimalizovat návrh tohoto nástroje.
Úplné nezávislé hodnocení se uskuteční v roce 2015 po schválení závěrečných operací projektových dluhopisů. Zaměří se mimo jiné na jejich přidanou hodnotu, doplňkovost ve srovnání s ostatními nástroji Unie a členských států a dalšími stávajícími formami dlouhodobého financování dluhů, dosažený multiplikační účinek, vyhodnocení rizik s nimi spojených a vznik nebo nápravu případných rušivých vlivů. Hodnocení se bude vztahovat také na dopad na finanční životaschopnost projektů, objem, podmínky a náklady na vydávání dluhopisů, vliv na širší trh s dluhopisy a na kontrolu věřitelů a zakázek. Poskytne také pokud možno srovnání nákladů s alternativními prostředky financování projektů, včetně bankovních půjček. Během pilotní fáze se hodnotí všechny vybrané projekty.“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. července 2012.
VERORDENING (EU) Nr. 670/2012 VAN HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD
van 11 juli 2012
tot wijziging van Besluit nr. 1639/2006/EG tot vaststelling van een kaderprogramma voor concurrentievermogen en innovatie (2007-2013) en van Verordening (EG) nr. 680/2007 tot vaststelling van de algemene regels voor het verlenen van financiële bijstand van de Gemeenschap op het gebied van de trans-Europese netwerken voor vervoer en energie
HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 172 en artikel 173, lid 3,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie,
Na toezending van het ontwerp van wetgevingshandeling aan de nationale parlementen,
Gezien het advies van het Europees Economisch en Sociaal Comité (1),
Na raadpleging van het Comité van de Regio’s,
Handelend volgens de gewone wetgevingsprocedure (2),
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Besluit nr. 1639/2006/EG van het Europees Parlement en de Raad (3) stelt een kaderprogramma vast voor concurrentievermogen en innovatie (CIP) met verschillende soorten uitvoeringsmaatregelen ter verwezenlijking van specifieke programma’s waarbij het „programma ter ondersteuning van het beleid inzake informatie- en communicatietechnologie (ICT)” ondersteuning biedt voor de versterking van de interne markt voor ICT-producten en -diensten en zich richt op de stimulering van innovatie door middel van ruimere toepassing van en investeringen in ICT.
(2)
Verordening (EG) nr. 680/2007 van het Europees Parlement en de Raad (4) stelt de algemene regels vast voor het verlenen van financiële bijstand van de Gemeenschap op het gebied van de trans-Europese netwerken voor vervoer en energie en tot de instelling van het risicodelingsinstrument „garantie-instrument voor leningen voor TEN-vervoersprojecten (TEN-T)”.
(3)
In het volgende decennium zijn er, volgens schattingen van de Commissie, ongekende investeringsvolumen nodig in de Europese vervoers-, informatie, en communicatienetwerken met het oog op de verwezenlijking van de Europa 2020-beleidsdoelstellingen - met name ten aanzien van het klimaat en de overgang naar een hulpbronnenefficiënte, koolstofarme economie - door slimme, gemoderniseerde en goed op elkaar aangesloten vervoers- en energie-infrastructuur te ontwikkelen, en om de voltooiing van de interne markt te bevorderen.
(4)
Financiering via de schuldkapitaalmarkt is voor infrastructuurprojecten in de Unie niet gemakkelijk beschikbaar. Problemen bij infrastructuurprojecten om toegang te krijgen tot langlopende financiering uit particuliere of openbare middelen mogen niet leiden tot een verslechtering van de werking van het vervoer, de telecommunicatie- en energie-infrastructuur noch tot de vertraging van de breedbandpenetratie. Vanwege de versnipperde obligatiemarkten in de Unie, in samenhang met een onbekende vraag en de omvang en complexiteit van infrastructuurprojecten die voor de projectvoorbereiding lange doorlooptijden nodig hebben, is het wenselijk deze kwestie op Unieniveau aan te pakken.
(5)
Financiële instrumenten zoals geregeld door Verordening (EG, Euratom) nr. 1605/2002 van de Raad van 25 juni 2002 houdende het Financieel Reglement van toepassing op de algemene begroting van de Europese Gemeenschappen (5) kunnen in sommige gevallen de efficiëntie van de begrotingsbestedingen verbeteren en grote multiplicatoreffecten bereiken in termen van het aantrekken van financiering uit de particuliere sector. Dit is met name relevant in de context van de moeilijke toegang tot krediet, de druk op de overheidsfinanciën en gezien de noodzaak het economisch herstel van Europa te ondersteunen.
(6)
Het Europees Parlement heeft zich in zijn resolutie van 8 juni 2011„Investeren in de toekomst: een nieuw meerjarig financieel kader (MFK) voor een concurrerend, duurzaam en integratiegericht Europa”, ingenomen getoond met het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties; dit mechanisme voor risicodeling met de EIB waarmee aan een maximum gebonden steun uit de begroting van de Unie wordt geleverd, is ontworpen als hefboom voor de uniale middelen en om extra belangstelling van particuliere investeerders voor deelname aan prioritaire projecten te wekken, overeenkomstig de Europa 2020-doelstellingen. In zijn conclusies van 12 juli 2011 over de Akte voor de interne markt heeft de Raad in herinnering gebracht dat financiële instrumenten dienen te worden beoordeeld in termen van hefboomeffecten in vergelijking met de bestaande instrumenten waarvan de risico’s zouden drukken op de financiële overheidsbalans en waardoor particuliere instellingen mogelijk zouden worden verdrongen. De mededeling van de Commissie betreffende een proeffase voor het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties en de daarmee samenhangende effectbeoordeling, die gebaseerd zijn op een openbare raadplegingsprocedure, moeten in deze context worden gezien.
(7)
Er moet een proeffase worden ingesteld voor het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties, om prioritaire projecten met een duidelijke toegevoegde waarde voor de EU te helpen financieren, en om te zorgen voor een grotere betrokkenheid van de particuliere sector bij de langlopende kapitaalmarktfinanciering van economisch levensvatbare projecten op het gebied van vervoers-, energie- en ICT-infrastructuur. Dit instrument zal ten goede komen aan sectoroverschrijdende projecten met soortgelijke financieringsbehoeften, en zou dankzij synergieën tussen de sectoren moeten leiden tot grotere voordelen wat betreft invloed op de markt, administratieve efficiëntie en besteding van de middelen. Het zou betrokkenen bij de infrastructuur, zoals financiers, overheden, infrastructuurbeheerders, bouwondernemingen en ondernemers, voorzien van een coherent instrument, en door de marktvraag worden gestuurd.
(8)
Tijdens de proeffase voor het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties moet de begroting van de Unie worden gebruikt samen met financiering door de EIB in de vorm van een gezamenlijk risicodelingsinstrument voor projectobligaties uitgegeven door projectondernemingen. Dit instrument is erop gericht het risico van de schuldendienst van een project en het kredietrisico van de obligatiehouders dusdanig te matigen dat kapitaalmarktdeelnemers, zoals pensioenfondsen, verzekeraars en andere belangstellenden, bereid zijn te investeren in een groter volume aan infrastructuurobligaties dan zonder steun van de Unie mogelijk zou zijn.
(9)
Gezien de jarenlange deskundigheid van de EIB, haar rol als belangrijkste financier van infrastructuurprojecten en haar in het Verdrag vastgelegde functie als het financiële orgaan van de EU, dient de Commissie de EIB te betrekken bij de uitvoering van de proeffase. De voornaamste modaliteiten, voorwaarden en procedures voor het risicodelingsinstrument voor projectobligaties moeten in deze verordening worden vastgelegd. Nadere voorwaarden, met inbegrip van de risicodeling en vergoeding, het toezicht en de controle, moeten worden vastgelegd in een samenwerkingsovereenkomst tussen de Commissie en de EIB. Deze samenwerkingsovereenkomst moet door de Commissie en de EIB worden goedgekeurd volgens hun respectieve procedures.
(10)
De proeffase voor het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties moet zo spoedig mogelijk en zonder onnodig uitstel tijdens het lopende financieel kader worden gelanceerd om vast te stellen of en in welke mate dit soort financiële risicodelingsinstrumenten een toegevoegde waarde hebben voor de financiering van infrastructuurmaatregelen en voor de ontwikkeling van de financiering van infrastructuurprojecten via de schuldkapitaalmarkt.
(11)
De proeffase dient te worden gefinancierd door herschikking van middelen in de begrotingen voor 2012 en 2013 voor de bestaande programma’s op het gebied van vervoer, energie en telecommunicatie. In het kader hiervan zou het mogelijk moeten zijn maximaal 200 miljoen EUR voor dit initiatief te herschikken uit de begroting voor TEN-T, maximaal 20 miljoen EUR uit de begroting van het kaderprogramma voor concurrentievermogen en innovatie, en maximaal 10 miljoen EUR uit de begroting voor TEN-Energie („TEN-E”). Door de beschikbare begrotingsgelden worden zowel het toepassingsgebied van het initiatief als het aantal mogelijk te ondersteunen projecten beperkt.
(12)
De begrotingsfondsen moeten door de EIB worden aangevraagd op basis van een reeks projecten die de EIB en de Commissie als passend en in overeenstemming met de beleidsdoelstellingen van de Unie op lange termijn beschouwen, en waarvan zij menen dat deze naar alle waarschijnlijkheid zullen worden verwezenlijkt. Dergelijke verzoeken en de bijbehorende begrotingsvastleggingen moeten uiterlijk op 31 december 2013 worden ingediend. Vanwege de complexiteit van grote infrastructuurprojecten zou de feitelijke goedkeuring door de raad van bestuur van de EIB op een latere datum kunnen plaatsvinden, maar niet later dan op 31 december 2014.
(13)
De aanvraag voor ondersteuning, en selectie en uitvoering van alle projecten moet in overeenstemming zijn met de wetgeving van de Unie, in het bijzonder met betrekking tot overheidssteun, en moet erop gericht zijn marktverstoringen of de verergering daarvan te voorkomen.
(14)
Naast de rapportagevereisten overeenkomstig punt 49 van het Interinstitutioneel Akkoord van 17 mei 2006 tussen het Europees Parlement, de Raad en de Commissie betreffende de begrotingsdiscipline en een goed financieel beheer (6), moet de Commissie, bijgestaan door de EIB, tijdens de proeffase na de ondertekening van de samenwerkingsovereenkomst om de zes maanden verslag uitbrengen aan het Europees Parlement en de Raad, en in de tweede helft van 2013 een tussentijds verslag bij hen indienen. In 2015 moet een grondige onafhankelijke evaluatie worden uitgevoerd.
(15)
Op grond van deze grondige onafhankelijke evaluatie moet de Commissie de relevantie van het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties beoordelen, evenals de doeltreffendheid ervan wat betreft het verhogen van het volume van de investeringen in prioritaire projecten en het verbeteren van de efficiëntie van de uitgaven van de Unie.
(16)
De proeffase van het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties dient te worden gelanceerd ter voorbereiding van de financieringsfaciliteit voor Europese verbindingen, die door de Commissie is voorgesteld. Dit doet geen afbreuk aan besluiten over het meerjarig financieel kader van de Unie (MFK) na 2013 en over het mogelijke hergebruik van terugvloeiende middelen uit financiële instrumenten in het kader van de onderhandelingen over het voorstel voor een verordening van het Europees Parlement en de Raad tot vaststelling van de financiële regels van toepassing op de jaarlijkse begroting van de Unie.
(17)
Met het oog op de uitvoering van de proeffase van het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties moeten Besluit nr. 1639/2006/EG en Verordening (EG) nr. 680/2007 dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(18)
Om ervoor te zorgen dat de in deze verordening genomen maatregelen effectief zijn, en gezien de beperkte duur van de proeffase, dient deze verordening in werking te treden op de dag na die van haar bekendmaking,
HEBBEN DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Wijzingen van Besluit nr. 1639/2006/EG
Besluit nr. 1639/2006/EG wordt als volgt gewijzigd:
1)
Aan artikel 8 wordt het volgende lid toegevoegd:
„5 bis. Onverminderd de leden 1 tot en met 5, met betrekking tot projecten die worden uitgevoerd in het kader van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties waarnaar wordt verwezen in artikel 31, lid 2, dienen de Commissie en de Europese Investeringsbank (EIB) in de tweede helft van 2013 een tussentijds verslag in bij het Europees Parlement en de Raad. In 2015 wordt een grondige onafhankelijke evaluatie uitgevoerd.
Op grond van deze evaluatie beoordeelt de Commissie de relevantie van het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties, evenals de doeltreffendheid ervan voor het verhogen van het volume van de investeringen in prioritaire projecten en het verbeteren van de efficiëntie van de uitgaven van de Unie. Op basis van deze evaluatie, rekening houdende met alle opties, stelt de Commissie passende wijzigingen van de regelgeving voor, met inbegrip van wetgevende wijzigingen, met name indien de voorspelde opname door de markt onbevredigend is of indien zich voldoende alternatieve bronnen van langetermijnschuldfinanciering ontwikkelen.
Het in de eerste alinea genoemde tussentijdse verslag bevat een lijst met projecten waarvoor financiële steun is verstrekt uit het risicodelingsinstrument voor projectobligaties waarnaar wordt verwezen in artikel 31, leden 2 bis tot en met 2 sexies, met informatie over de voorwaarden van de verstrekte obligaties en de soorten huidige en potentiële toekomstige investeerders.”.
2)
Artikel 26, lid 2, onder b), wordt vervangen door:
„b)
bevordering van innovatie door de bredere toepassing van en investeringen in ICT en breedband;”.
3)
Artikel 31 wordt als volgt gewijzigd:
a)
lid 2 wordt vervangen door:
„2. De in lid 1, onder a), genoemde projecten zijn gericht op de bevordering van de innovatie, de overdracht van technologie en de verspreiding van nieuwe, marktrijpe technologieën.
De Unie kan een subsidie verlenen als bijdrage aan de begroting van deze projecten.
Bij wijze van alternatief kan de Unie tijdens een proeffase in 2012 en 2013 een financiële bijdrage geven aan de EIB voor de verstrekking en toewijzing van kapitaal ten behoeve van door de EIB uit haar eigen middelen te verstrekken schuldinstrumenten of garanties in het kader van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties.”;
b)
de volgende leden worden ingevoegd:
„2 bis. Het risicodelingsinstrument voor projectobligaties waarnaar wordt verwezen in de derde alinea van lid 2 is een gezamenlijk instrument van de Commissie en de EIB dat zorgt voor een toegevoegde waarde als een optreden van de Unie, voorziet in een oplossing voor suboptimale investeringssituaties wanneer projecten er niet in slagen voldoende financiering op de markt aan te trekken, en additionaliteit biedt. Het gaat concurrentievervalsing tegen, streeft naar een multiplicatoreffect en verenigt belangen in de vorm van een reductie van het kredietrisico. Het risicodelingsinstrument voor projectobligaties:
a)
neemt de vorm aan van een door de EIB verstrekt schuldinstrument of toegekende garantie, gesteund door een bijdrage uit de begroting van de Unie, ten gunste van financiering voor projecten op het gebied van ICT en breedband, waarmee financiering door de lidstaten of de particuliere sector wordt aangevuld of aangetrokken;
b)
matigt het risico van de schuldendienst van een project en het kredietrisico van de obligatiehouders;
c)
wordt alleen gebruikt voor projecten waarvan de financiële levensvatbaarheid is gebaseerd op de opbrengsten van het project.
2 ter. De blootstelling van de Unie aan het risicodelingsinstrument voor projectobligaties, met inbegrip van beheersvergoedingen en andere voor vergoeding in aanmerking komende kosten overschrijdt in geen geval het bedrag van de bijdrage van de Unie aan het risicodelingsinstrument voor projectobligaties noch de looptijd van de onderliggende portefeuille van faciliteiten voor de reductie van het kredietrisico. Er zijn geen verdere lasten voor de algemene begroting van de Unie. Het resterende risico dat verbonden is aan projectobligaties wordt altijd door de EIB gedragen.
2 quater. De voornaamste modaliteiten, voorwaarden en procedures van het risicodelingsinstrument zijn vastgelegd in bijlage III bis. De nadere voorwaarden voor de uitvoering van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties, met inbegrip van de risicodeling, vergoeding, het toezicht en de controle, worden vastgelegd in een samenwerkingsovereenkomst tussen de Commissie en de EIB. Deze samenwerkingsovereenkomst wordt goedgekeurd door de Commissie en de EIB volgens hun respectieve procedures.
2 quinquies. In 2013 kan een bedrag van maximaal 20 miljoen EUR worden gebruikt uit de begrotingsgelden die bestemd zijn voor de verwezenlijking van het ICT- en breedbandbeleid overeenkomstig bijlage I, onder b). Gezien de beperkte duur van de proeffase kan het risicodelingsinstrument de ontvangen opbrengsten vóór 31 december 2013 opnieuw gebruiken voor nieuwe schuldinstrumenten en garanties binnen dezelfde risicodelingsfaciliteit en voor projecten die aan dezelfde subsidiabiliteitscriteria voldoen, om het volume van de gesteunde investeringen zo te verhogen. Indien het risicodelingsinstrument voor projectobligaties in het volgende meerjarig financieel kader niet wordt verlengd, worden de resterende gelden teruggeboekt op de ontvangstenzijde van de algemene begroting van de Unie.
2 sexies. Naast de rapportageverplichtingen zoals vastgelegd in punt 49 van het Interinstitutioneel Akkoord van 17 mei 2006 betreffende de begrotingsdiscipline en een goed financieel beheer, en onverminderd enige andere wettelijke rapportageverplichtingen, dient de Commissie tijdens de proeffase om de zes maanden een verslag in bij het Europees Parlement en de Raad over de resultaten van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties, met inbegrip van de financiële voorwaarden en de plaatsing van uitgegeven projectobligaties.”.
4)
De volgende bijlage wordt toegevoegd:
„BIJLAGE III bis
Voornaamste modaliteiten, voorwaarden en procedures van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties zoals bedoeld in artikel 31, lid 2 quater.
De EIB is een partner voor risicodeling en beheert de bijdrage van de Unie aan het risicodelingsinstrument voor projectobligaties namens de Unie. De nader in detail uitgewerkte modaliteiten en voorwaarden voor de uitvoering van dit instrument, inclusief toezicht en controle, worden opgenomen in een samenwerkingsovereenkomst tussen de Commissie en de EIB, rekening houdend met de in deze bijlage opgenomen bepalingen.
a) De EIB-faciliteit
1.
Het risicodelingsinstrument voor projectobligaties wordt ontworpen voor elk in aanmerking komend project als een ondergeschikte faciliteit, in de vorm van een schuldinstrument of een voorwaardelijk (garantie)fonds volgens voorwaarden of beide, om de uitgifte van projectobligaties te vergemakkelijken.
2.
Indien de EIB schuldeiser van het project is of wordt, zijn de rechten van de EIB uit hoofde van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties achtergesteld ten opzichte van de schuldendienst van de bevoorrechte schuld en hebben voorrang op aandelen- en daarmee gerelateerde financiering.
3.
De faciliteit mag niet meer bedragen dan 20 % van het totale bedrag van de uitgegeven bevoorrechte schuld.
b) Begroting
Informatie- en communicatietechnologie
2013: tot 20 miljoen EUR.
Het verzoek om overschrijving van bovengenoemde bedragen wordt uiterlijk op 31 december 2012 ingediend en gaat vergezeld van een raming van de mate waarin er behoefte is aan de geplande bijdrage van de Unie.
Indien noodzakelijk kan deze raming dienen als basis voor een op de behoeften gebaseerde verlaging van het bedrag voor 2013, waartoe wordt besloten overeenkomstig de procedure van artikel 46, lid 2.
c) Fiduciaire rekening
1.
De EIB opent een fiduciaire rekening voor het beheer van de bijdrage van de Unie en de uit de bijdrage van de Unie voortvloeiende inkomsten.
2.
Gezien de beperkte duur van de proeffase, worden de rente van de fiduciaire rekeningen en de andere uit de bijdrage van de Unie voortvloeiende inkomsten, zoals garantiepremies, rente en risicomarges op de door de EIB uitbetaalde bedragen, toegevoegd aan de middelen van de fiduciaire rekening. De Commissie kan echter, overeenkomstig de procedure van artikel 46, lid 2, besluiten dat deze naar het begrotingsonderdeel voor CIP-ICT moeten worden teruggeboekt.
d) Gebruik van de bijdrage van de Unie
De bijdrage van de Unie wordt gebruikt door de EIB:
1.
voor risicovoorzieningen op grond van het eerste verlies voor de ondergeschikte faciliteiten van de in aanmerking komende projectportefeuille, overeenkomstig de desbetreffende voorschriften van de EIB en de risicoanalyse die door de EIB uit hoofde van haar geldend beleid is uitgevoerd;
2.
voor het dekken van alle niet-projectgerelateerde in aanmerking komende kosten die gepaard gaan met de opstelling en het beheer van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties, met inbegrip van de evaluatie hiervan.
e) Risico- en inkomstendeling
Het patroon van risicodeling dat resulteert uit punt d), wordt weerspiegeld in een passende verdeling tussen de Unie en de EIB van de risicovergoeding die door de EIB aan haar tegenpartij is aangerekend met betrekking tot iedere faciliteit binnen de projectportefeuille.
f) Prijsstelling
De prijsstelling van de projectobligatiefaciliteiten is gebaseerd op de risicovergoeding overeenkomstig de desbetreffende standaardvoorschriften en -criteria van de EIB.
g) Aanvraagprocedure
Aanvragen voor risicodekking in het kader van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties worden gericht aan de EIB overeenkomstig de gangbare aanvraagprocedure van de EIB.
h) Goedkeuringsprocedure
De EIB voert een grondig onderzoek (due diligence-onderzoek) uit naar het risico, alsmede de financiële, technische en juridische aspecten, en besluit over het gebruik van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties en selecteert de geschikte soort ondergeschikte faciliteit overeenkomstig haar standaardvoorschriften en -criteria, met name de richtsnoeren voor kredietrisicobeleid van de EIB, en de selectiecriteria van de EIB op sociaal, milieu- en klimaatgebied.
i) Duur
1.
De bijdrage van de Unie aan het risicodelingsinstrument voor projectobligaties wordt uiterlijk op 31 december 2013 vastgelegd. De feitelijke goedkeuring van projectobligatiefaciliteiten door de raad van bestuur van de EIB wordt uiterlijk op 31 december 2014 afgerond.
2.
Ingeval het risicodelingsinstrument voor projectobligaties tijdens het huidige meerjarig financieel kader wordt beëindigd, worden andere saldi op de fiduciaire rekening dan gelden waarvoor verplichtingen zijn aangegaan en gelden die voor de dekking van andere in aanmerking komende kosten en uitgaven nodig zijn, teruggeboekt naar het begrotingsonderdeel voor CIP-ICT.
3.
Middelen die zijn toegekend aan het risicodelingsinstrument voor projectobligaties worden teruggeboekt naar de desbetreffende fiduciaire rekening wanneer de faciliteiten komen te vervallen of worden terugbetaald, op voorwaarde dat de geboden risicodekking voldoende blijft.
j) Verslaglegging
De wijze van jaarlijkse rapportage over de toepassing van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties wordt door de Commissie en de EIB overeengekomen.
Daarnaast brengt de Commissie, bijgestaan door de EIB, iedere zes maanden verslag uit over de toepassing aan het Europees Parlement en de Raad, vanaf zes maanden na de ondertekening van de in artikel 31, lid 2 quater, genoemde samenwerkingsovereenkomst.
k) Toezicht, controle en beoordeling
De Commissie houdt toezicht op de toepassing van het instrument, onder meer door controles ter plaatse indien wenselijk, en voert toezichtswerkzaamheden en controles uit overeenkomstig Verordening (EG, Euratom) nr. 1605/2002 van de Raad van 25 juni 2002 houdende het Financieel Reglement van toepassing op de algemene begroting van de Europese Gemeenschappen (7).
De EIB beheert ondergeschikte faciliteiten overeenkomstig haar eigen voorschriften en procedures, die onder meer voorzien in deugdelijke audit-, controle- en toezichtsmaatregelen. Bovendien moet de raad van bestuur van de EIB, waarin de Commissie en de lidstaten zijn vertegenwoordigd, elke ondergeschikte faciliteit goedkeuren en erop toezien dat het beheer van de EIB plaatsvindt in overeenstemming met de statuten en de algemene richtlijnen die door de raad van gouverneurs worden vastgesteld.
De Commissie en de EIB dienen in de tweede helft van 2013 een tussentijds verslag in bij het Europees Parlement en de Raad over de werking van de proeffase van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties, met de bedoeling het ontwerp van dit instrument te verbeteren.
Na goedkeuring van de definitieve projectobligaties wordt in 2015 een grondige onafhankelijke evaluatie uitgevoerd. Daarbij zal onder meer aandacht worden besteed aan de toegevoegde waarde, de additionaliteit ten opzichte van andere instrumenten van de Unie of de lidstaten en andere bestaande vormen van langetermijnschuldfinanciering, het verwezenlijkte multiplicatoreffect, een beoordeling van de betreffende risico’s en het veroorzaken of corrigeren van eventuele concurrentieverstorende effecten. De evaluatie omvat ook de gevolgen voor de financiële levensvatbaarheid van het project, het volume, de voorwaarden en kosten van de uitgifte van obligaties, het effect op de bredere obligatiemarkt, en aspecten die betrekking hebben op de kredietcontroleur en aanbestedingen. Ook wordt in de evaluatie, indien mogelijk, een kostenvergelijking gegeven met alternatieve vormen van projectfinanciering, waaronder bankleningen. Tijdens de proeffase wordt ieder geselecteerd project beoordeeld.
Artikel 2
Wijzigingen in Verordening (EG) nr. 680/2007
Verordening (EG) nr. 680/2007 wordt als volgt gewijzigd:
1)
In artikel 2 worden de volgende punten toegevoegd:
„14.
„Risicodelingsinstrument voor projectobligaties”: een gezamenlijk instrument van de Commissie en de EIB dat zorgt voor een toegevoegde waarde als een optreden van de Unie, voorziet in een oplossing voor suboptimale investeringssituaties wanneer projecten er niet in slagen voldoende financiering op de markt aan te trekken, en additionaliteit biedt door financiering door de lidstaten of de particuliere sector aan te vullen of aan te trekken. Het gaat concurrentievervalsing tegen, streeft naar een multiplicatoreffect en verenigt belangen. Het risicodelingsinstrument voor projectobligaties neemt de vorm aan van een reductie van het kredietrisico voor projecten van algemeen belang, matigt het risico van de schuldendienst van een project en het kredietrisico van de obligatiehouders en wordt alleen gebruikt voor projecten waarvan de financiële levensvatbaarheid is gebaseerd op de opbrengsten van het project.
15.
„Reductie van het kredietrisico”: de verbetering van de kredietkwaliteit van een projectschuld door middel van een ondergeschikte faciliteit in de vorm van een schuldinstrument of een garantie van de EIB of beide, gesteund met een bijdrage uit de begroting van de Unie.”.
2)
Aan de eerste alinea van artikel 4 wordt de volgende zin toegevoegd:
„Aanvragen voor risicodekking in het kader van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties overeenkomstig artikel 6, lid 1, onder g), worden gericht aan de EIB overeenkomstig de gangbare aanvraagprocedure van de EIB.”.
3)
Artikel 6, lid 1, wordt als volgt gewijzigd:
a)
in letter d), wordt de volgende zin ingevoegd:
„In 2012 en 2013 kan een bedrag van maximaal 200 miljoen EUR worden herschikt voor de proeffase van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties in de vervoerssector.”;
b)
het volgende punt g) wordt toegevoegd:
„g)
een financiële bijdrage aan de EIB voor de verstrekking en toewijzing van kapitaal voor schuldinstrumenten of garanties door de EIB uit haar eigen middelen in het kader van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties op het gebied van TEN-T en TEN-E, tijdens een proeffase in 2012 en 2013. De blootstelling van de Unie aan het risicodelingsinstrument, met inbegrip van beheersvergoedingen en andere voor vergoeding in aanmerking komende kosten, overschrijdt in geen geval het bedrag van de bijdrage van de Unie aan het risicodelingsinstrument voor projectobligaties, noch de looptijd van de portefeuille van onderliggende faciliteiten voor de reductie van het kredietrisico. Er zijn geen verdere lasten voor de algemene begroting van de Unie. Het resterende risico dat aan deze projectobligaties is verbonden wordt altijd door de EIB gedragen.
De voornaamste modaliteiten, voorwaarden en procedures voor het risicodelingsinstrument voor projectobligaties zijn vastgelegd in bijlage I bis. De nadere voorwaarden voor de uitvoering van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties, met inbegrip van de risicodeling, vergoeding, het toezicht en de controle, worden vastgelegd in een samenwerkingsovereenkomst tussen de Commissie en de EIB. Deze samenwerkingsovereenkomst wordt goedgekeurd door de Commissie en de EIB volgens hun respectieve procedures.
In 2012 en 2013 kan een bedrag van maximaal 210 miljoen EUR, waarvan maximaal 200 miljoen EUR voor vervoersprojecten en maximaal 10 miljoen EUR voor energieprojecten, worden herschikt voor het risicodelingsinstrument voor projectobligaties overeenkomstig de procedure waarnaar wordt verwezen in artikel 15, lid 2, van de begrotingsonderdelen respectievelijk voor het garantie-instrument voor leningen voor TEN-T-projecten, bedoeld in bijlage I, en voor TEN-E.
Naast de rapportageverplichtingen zoals vastgelegd in punt 49 van het Interinstitutioneel Akkoord van 17 mei 2006 betreffende de begrotingsdiscipline en een goed financieel beheer, en onverminderd enige andere wettelijke rapportageverplichtingen, dient de Commissie tijdens de proeffase om de zes maanden een verslag in bij het Europees Parlement en de Raad over de resultaten van het risicodelingsinstrument, met inbegrip van de financiële voorwaarden en de plaatsing van uitgegeven projectobligaties.
Gezien de beperkte duur van de proeffase, kunnen de rente en andere door het risicodelingsinstrument voor projectobligaties gegenereerde opbrengsten die vóór 31 december 2013 zijn ontvangen, opnieuw worden gebruikt voor nieuwe schuldinstrumenten en garanties binnen dezelfde risicodelingsfaciliteit en voor projecten die aan dezelfde subsidiabiliteitscriteria voldoen, om het volume van de gesteunde investeringen zo te verhogen. Indien het risicodelingsinstrument voor projectobligaties in het volgende meerjarig financieel kader niet wordt verlengd, worden de resterende gelden teruggeboekt op de ontvangstenzijde van de algemene begroting van de Unie.”.
4)
In artikel 16 wordt het volgende lid toegevoegd:
„2 bis. Onverminderd de leden 1 en 2, met betrekking tot projecten die worden uitgevoerd in het kader van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties bedoeld in artikel 6, lid 1, onder g), dienen de Commissie en de EIB in de tweede helft van 2013 een tussentijds verslag in bij het Europees Parlement en de Raad. In 2015 wordt een grondige onafhankelijke evaluatie uitgevoerd.
Op grond van deze evaluatie beoordeelt de Commissie de relevantie van het Europa 2020-initiatief inzake projectobligaties, evenals de doeltreffendheid ervan voor het verhogen van het volume van de investeringen in prioritaire projecten en het verbeteren van de efficiëntie van de uitgaven van de Unie. Op basis van deze evaluatie, rekening houdende met alle opties, stelt de Commissie passende wijzigingen van de regelgeving voor, met inbegrip van wetgevende wijzigingen, met name indien de voorspelde opname door de markt onbevredigend is of indien zich voldoende alternatieve bronnen van langetermijnschuldfinanciering ontwikkelen.”.
5)
Aan artikel 17, lid 1, wordt de volgende alinea toegevoegd:
„Het in artikel 16, lid 2 bis, genoemde tussentijdse verslag bevat ook een lijst met projecten waarvoor gebruik is gemaakt van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties bedoeld in artikel 6, lid 1, onder g), met informatie over de voorwaarden van de uitgegeven obligaties en de soorten huidige en potentiële toekomstige investeerders.”.
6)
De bijlage wordt hernummerd als bijlage I en de woorden „de bijlage” in artikel 6, lid 1, onder d), worden derhalve vervangen door „bijlage I”.
7)
De volgende bijlage wordt toegevoegd:
„BIJLAGE I bis
Voornaamste modaliteiten, voorwaarden en procedures van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties zoals bedoeld in artikel 6, lid 1, onder g).
De EIB is een partner voor risicodeling en beheert de bijdrage van de Unie aan het risicodelingsinstrument voor projectobligaties namens de Unie. De nader in detail uitgewerkte modaliteiten en voorwaarden voor de uitvoering van dit instrument, inclusief toezicht en controle, worden opgenomen in een samenwerkingsovereenkomst tussen de Commissie en de EIB, rekening houdend met de in deze bijlage opgenomen bepalingen.
a) De EIB-faciliteit
1.
Het risicodelingsinstrument voor projectobligaties wordt voor elk in aanmerking komend project ontworpen als een ondergeschikte faciliteit, in de vorm van een schuldinstrument of een voorwaardelijk garantiefonds of beide, om de uitgifte van projectobligaties te vergemakkelijken.
2.
Indien de EIB schuldeiser van het project is of wordt, zijn de rechten van de EIB uit hoofde van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties achtergesteld ten opzichte van de schuldendienst van de bevoorrechte schuld en hebben voorrang op aandelen- en met aandelen gerelateerde financiering.
3.
De faciliteit mag niet meer bedragen dan 20 % van het totale bedrag van de uitgegeven bevoorrechte schuld.
b) Begroting
TEN-T:
-
2012: tot 100 miljoen EUR
-
2013: tot het gecumuleerde bedrag van 200 miljoen EUR.
Herschikking van middelen die binnen de TEN-T-begroting zijn toegewezen voor het garantie-instrument voor leningen voor TEN-T-projecten bedoeld in bijlage I, maar niet uitgegeven werden.
TEN-E:
2013: tot 10 miljoen EUR.
Het verzoek om overschrijving van het bedrag voor 2012 wordt na de ondertekening van de samenwerkingsovereenkomst onverwijld ingediend.
Verzoeken om overschrijvingen voor volgende jaren worden uiterlijk op 31 december van het voorgaande jaar ingediend.
Het verzoek om overschrijving gaat te allen tijde vergezeld van een raming van de mate waarin er behoefte is aan de geplande bijdrage van de Unie.
Indien noodzakelijk kan deze raming dienen als basis voor een op de behoeften gebaseerde verlaging van het bedrag, waartoe wordt besloten overeenkomstig de procedure van artikel 15, lid 2.
c) Fiduciaire rekening
1.
De EIB opent twee fiduciaire rekeningen (een voor TEN-T-projecten en een voor TEN-E-projecten) voor het beheer van de bijdragen van de Unie en de uit de bijdragen van de Unie voortvloeiende inkomsten. De fiduciaire rekening voor TEN-T kan worden samengevoegd met de fiduciaire rekening die is geopend voor het garantie-instrument voor leningen voor TEN-T-projecten bedoeld in bijlage I, op voorwaarde dat een dergelijke maatregel geen beletsel vormt voor de kwaliteit van de verslaglegging en het toezicht zoals omschreven onder de punten j) en k).
2.
Gezien de beperkte duur van de proeffase, worden de rente van de fiduciaire rekeningen en de andere uit de bijdrage van de Unie voortvloeiende inkomsten, zoals garantiepremies, rente en risicomarges op de door de EIB uitbetaalde bedragen, toegevoegd aan de middelen van de fiduciaire rekening. De Commissie kan echter, overeenkomstig de procedure van artikel 15, lid 2, besluiten dat deze naar het begrotingsonderdeel voor TEN-T of TEN-E moeten worden teruggeboekt.
d) Gebruik van de bijdrage van de Unie
De bijdrage van de Unie wordt gebruikt door de EIB:
1.
voor risicovoorzieningen op grond van het eerste verlies voor de ondergeschikte faciliteiten van de in aanmerking komende projectportefeuille, overeenkomstig de desbetreffende voorschriften van de EIB en de risicoanalyse die door de EIB uit hoofde van haar geldend beleid is uitgevoerd;
2.
voor het dekken van alle niet-projectgerelateerde in aanmerking komende kosten die gepaard gaan met de opstelling en het beheer van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties, met inbegrip van de evaluatie hiervan.
e) Risico- en inkomstendeling
Het patroon van risicodeling dat resulteert uit punt d), wordt weerspiegeld in een passende verdeling tussen de Unie en de EIB van de risicovergoeding die door de EIB aan haar tegenpartij is aangerekend met betrekking tot iedere faciliteit binnen de portefeuille.
Onverminderd de bepalingen over risicodeling voor het garantie-instrument voor leningen voor TEN-T-projecten bedoeld in bijlage I, is het risicodelingspatroon voor projectobligaties ook van toepassing op dat instrument en op de handelingen in het kader van zijn huidige portefeuille.
f) Prijsstelling
De prijsstelling van de projectobligatiefaciliteiten is gebaseerd op de risicovergoeding overeenkomstig de desbetreffende standaardvoorschriften en -criteria van de EIB.
g) Aanvraagprocedure
Aanvragen voor risicodekking in het kader van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties worden gericht aan de EIB overeenkomstig de gangbare aanvraagprocedure van de EIB.
h) Goedkeuringsprocedure
De EIB voert een grondig onderzoek (due diligence-onderzoek) uit naar het risico, alsmede de financiële, technische en juridische aspecten, en besluit over het gebruik van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties en selecteert de geschikte soort ondergeschikte faciliteit overeenkomstig haar standaardvoorschriften en -criteria, met name de richtsnoeren voor kredietrisicobeleid van de EIB, en de selectiecriteria van de EIB op sociaal, milieu- en klimaatgebied.
i) Duur
1.
De laatste tranche van de bijdrage van de Unie aan het risicodelingsinstrument voor projectobligaties wordt uiterlijk op 31 december 2013 vastgelegd. De feitelijke goedkeuring van de projectobligatiefaciliteiten door de raad van bestuur van de EIB wordt uiterlijk op 31 december 2014 afgerond.
2.
Ingeval het risicodelingsinstrument voor projectobligaties tijdens het huidige meerjarig financieel kader wordt beëindigd, worden andere saldi op de fiduciaire rekeningen dan gelden waarvoor verplichtingen zijn aangegaan en gelden die voor de dekking van andere in aanmerking komende kosten en uitgaven nodig zijn, teruggeboekt naar de begrotingsonderdelen voor TEN-T en TEN-E.
3.
Middelen die zijn toegekend aan het risicodelingsinstrument voor projectobligaties worden teruggeboekt naar de desbetreffende fiduciaire rekening wanneer de faciliteiten komen te vervallen of worden terugbetaald, op voorwaarde dat de geboden risicodekking voldoende blijft.
j) Verslaglegging
De wijze van jaarlijkse rapportage over de toepassing van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties wordt door de Commissie en de EIB overeengekomen.
Daarnaast brengt de Commissie, bijgestaan door de EIB, iedere zes maanden verslag uit over de toepassing aan het Europees Parlement en de Raad, vanaf zes maanden na de ondertekening van de in artikel 6, lid 1, onder g), genoemde samenwerkingsovereenkomst.
k) Toezicht, controle en beoordeling
De Commissie houdt toezicht op de toepassing van het instrument, onder meer door controles ter plaatse indien wenselijk, en voert toezichtswerkzaamheden en controles uit overeenkomstig Verordening (EG, Euratom) nr. 1605/2002.
De EIB beheert ondergeschikte faciliteiten overeenkomstig haar eigen voorschriften en procedures, die onder meer voorzien in deugdelijke audit-, controle- en toezichtsmaatregelen. Bovendien moet de raad van bestuur van de EIB, waarin de Commissie en de lidstaten zijn vertegenwoordigd, elke ondergeschikte faciliteit goedkeuren en erop toezien dat het beheer van de EIB plaatsvindt in overeenstemming met de statuten en de algemene richtlijnen die door de raad van gouverneurs worden vastgesteld.
De Commissie en de EIB dienen in de tweede helft van 2013 een tussentijds verslag in bij het Europees Parlement en de Raad over de werking van de proeffase van het risicodelingsinstrument voor projectobligaties, met de bedoeling het ontwerp van dit instrument te verbeteren.
Na goedkeuring van de definitieve projectobligaties wordt in 2015 een grondige onafhankelijke evaluatie uitgevoerd. Daarbij zal onder meer aandacht worden besteed aan de toegevoegde waarde, de additionaliteit ten opzichte van andere instrumenten van de Unie of de lidstaten en andere bestaande vormen van langetermijnschuldfinanciering, het verwezenlijkte multiplicatoreffect, een beoordeling van de betreffende risico’s en het veroorzaken of corrigeren van eventuele concurrentieverstorende effecten. De evaluatie omvat ook de gevolgen voor de financiële levensvatbaarheid van het project, het volume, de voorwaarden en kosten van de uitgifte van obligaties, het effect op de bredere obligatiemarkt, en aspecten die betrekking hebben op de kredietcontroleur en aanbestedingen. Ook wordt in de evaluatie, indien mogelijk, een kostenvergelijking gegeven met alternatieve vormen van projectfinanciering, waaronder bankleningen. Tijdens de proeffase wordt ieder geselecteerd project beoordeeld.”.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 11 juli 2012.