NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 677/2011
ze dne 7. července 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 551/2004 je podporovat v rámci společné dopravní politiky koncepci postupně více integrovaného provozního vzdušného prostoru a stanovit společné postupy navrhování, plánování a uspořádání, které zajistí účinný a bezpečný výkon uspořádání letového provozu. Funkce sítě by měly být zaměřeny na podporu iniciativ na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(2)
Funkce sítě by měly být „službami obecného zájmu“ poskytovanými pro evropskou leteckou síť, které přispívají k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zajištěním požadované úrovně výkonnosti, kompatibility a koordinace činností, včetně činností k zajištění optimálního využívání omezených zdrojů.
(3)
Navrhováním evropské sítě tratí ATS a koordinací omezených zdrojů podle nařízení (ES) č. 551/2004 by neměla být dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle nařízení (ES) č. 549/2004.
(4)
Politický a právní rámec pro tuto oblast vytváří rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (3).
(5)
Měl by být zřízen nezávislý a kvalifikovaný orgán (manažer struktury vzdušného prostoru) s cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí sítě stanovených v nařízení (ES) č. 551/2004.
(6)
Evropská síť tratí ATS by měla být navržena tak, aby optimalizovala jejich směrování od zahájení pojíždění na vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“) a aby bylo ve všech fázích letu přihlédnuto zejména k efektivnosti letů a aspektům životního prostředí.
(7)
Činnost Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a organizace Eurocontrol v oblasti navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů sekundárního přehledového radaru (SSR) je uznávána a měla by být použita jako základ při optimalizaci rozvoje a provozu sítě na úrovni Unie.
(8)
Povinnosti členských států ve vztahu k ICAO týkající se navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů SSR by se měly pro potřeby sítě účinněji dodržovat a plnit za koordinace a podpory manažera struktury vzdušného prostoru.
(9)
Přidělování rádiového spektra se uskutečňuje v rámci Mezinárodní telekomunikační unie (ITU). Členské státy mají odpovědnost za prosazování požadavků civilního letectví a následné optimální využívání zdrojů přidělených pro všeobecný letový provoz.
(10)
ICAO zpracovala pokyny týkající se funkce kódů odpovídačů SSR a rádiových kmitočtů a provozuje systém registrace přidělení kmitočtů pro účely všeobecného letového provozu v evropské oblasti ICAO, jehož fungování v současné době napomáhá organizace Eurocontrol.
(11)
Nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje přijetí prováděcích pravidel pro koordinaci a harmonizaci procesů a postupů s cílem zlepšit výkonnost správy leteckých kmitočtů a základní funkci pro koordinaci včasné identifikace a řešení potřeb kmitočtů s cílem podpořit navrhování a provoz sítě.
(12)
Protože uspořádání toku letového provozu (ATFM) je nedílnou součástí funkcí sítě, je nutný příslušný odkaz na nařízení Komise (EU) č. 255/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu (4).
(13)
Jelikož efektivnost správy sítě závisí na neprodleném zahájení funkcí sítě, členské státy už pověřily organizaci Eurocontrol prováděním ATFM.
(14)
Je výhodné pověřit jeden subjekt koordinací různých funkcí sítě, aby byla na úrovni sítě zpracována jednotná krátkodobá a dlouhodobá optimalizační řešení v souladu s cíli výkonnosti. Funkce sítě by však měly být zajišťovány manažerem struktury vzdušného prostoru a na úrovni členských států a funkčních bloků vzdušného prostoru podle povinností stanovených tímto nařízením.
(15)
Manažer struktury vzdušného prostoru by měl být spojen s aspekty plánů, opatření a výkonnosti v oblasti uspořádání letového provozu (ATM) na úrovni členských států nebo funkčních bloků vzdušného prostoru, zejména pokud lze očekávat, že to má, nebo pravděpodobně bude mít věcný dopad na výkonnost sítě.
(16)
Události spojené s erupcí sopky Eyjafjallajökull v dubnu 2010 ukázaly potřebu vytvořit centrální subjekt, který by mohl převzít vedení v koordinaci řízení zmírňujících opatření na místní a regionální úrovni a na úrovni sítě, aby byla zajištěna včasná reakce na budoucí krizové situace, které ovlivňují letectví.
(17)
Měla by existovat koordinace mezi funkcemi sítě a operacemi organizovanými na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(18)
Na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni sítě by měly proběhnout efektivní konzultace zúčastněných stran.
(19)
Letiště, která jsou vstupními a výstupnými body sítě, zásadním způsobem přispívají k celkové výkonnosti sítě; proto by funkce sítě měly být prostřednictvím střediska Unie pro sledování kapacity letišť spojeny s provozovateli letišť, kteří jednají jako pozemní koordinátoři s cílem optimalizovat kapacitu na zemi, a tím zvýšit celkovou kapacitu sítě.
(20)
Prováděním funkcí sítě by nemělo být dotčeno nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (5).
(21)
Vzhledem k řádnému zajištění efektivnosti vojenských operací má pro dosažení požadovaných cílů mimořádný význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace. Ačkoli rozhodnutí týkající se obsahu, rozsahu nebo provádění vojenských operací a výcviku uskutečňovaného v rámci režimu operačního letového provozu nespadá do oblasti působnosti Unie, je v zájmu bezpečnosti a vzájemné efektivnosti třeba zohlednit rozhraní mezi uvedenými operacemi a operacemi, na které se vztahuje toto nařízení.
(22)
Funkcemi sítě by neměl být dotčen článek 13 nařízení (ES) č. 549/2004, zaměřeného na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů, ani uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru podle článku 7 nařízení (ES) č. 551/2004.
(23)
Funkce sítě by se měly zajišťovat nákladově efektivním způsobem, zejména by se mělo zamezit zdvojenému úsilí, a umožnit tak, aby tyto funkce byly v souvislosti s tímto nařízením zajišťovány na základě snížených, nebo přinejmenším nezvýšených finančních požadavků a požadavků na lidské zdroje v členských státech ve srovnání se situací před jmenováním manažera struktury vzdušného prostoru.
(24)
Komise by měla zajistit odpovídající dohled na manažera struktury vzdušného prostoru.
(25)
Bezpečnostní požadavky na funkce sítě musí být na srovnatelné úrovni s požadavky Evropské agentury pro bezpečnost letectví (Agentura) na poskytování letových navigačních služeb. Uvedené požadavky, jakož i požadavky na bezpečnostní dohled by měly být stanoveny.
(26)
Zohlednění a zapojení třetích zemí do zřízení a provádění funkcí sítě by měla přispět k celoevropskému rozměru jednotného evropského nebe.
(27)
Funkce sítě mohou být rozšířeny v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004.
(28)
Provádění funkcí sítě by mělo podléhat konkrétním výkonnostním cílům, které vyžadují změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (6). Tyto konkrétní výkonnostní cíle mohou být dále rozvinuty na základě praktické zkušenosti s prováděním systému sledování výkonnosti.
(29)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(30)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004 s cílem umožnit optimální využívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi a zajistit, aby uživatelé vzdušného prostoru mohli užívat upřednostňované tratě při současném zajištění co největšího přístupu ke vzdušnému prostoru a letovým navigačním službám.
2. Pro účely správy sítě se toto nařízení vztahuje zejména na členské státy, Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví (EASA), uživatele vzdušného prostoru, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letištních časových intervalů a provozní organizace, a to na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. V souladu s čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 551/2004, a aniž je dotčen provoz státních letadel podle článku 3 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví, členské státy uplatňují toto nařízení ve vzdušném prostoru, který spadá do jejich pravomoci v oblastech ICAO EUR a ICAO AFI.
4. V souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 549/2004 toto nařízení nebrání členskému státu, aby uplatňoval opatření do té míry, do které jsou potřebná pro zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v čl. 2 písm. j) nařízení (EHS) č. 95/93;
2)
„koordinátorem letištních časových intervalů“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
3)
„navrhováním vzdušného prostoru“ se rozumí proces, který má přispět k dosažení výkonnostních cílů týkajících se sítě a zabezpečit potřeby uživatelů vzdušného prostoru a rovněž zajistit nebo zvýšit stanovenou úroveň bezpečnosti a zvýšit kapacitu vzdušného prostoru a environmentální výkonnost rozvojem a uplatňováním moderních navigačních schopností a technologií, zdokonalením sítí leteckých tratí a souvisejícího rozdělení na sektory, optimalizovaných struktur vzdušného prostoru a postupů ATM, které zvyšují kapacitu;
4)
„vyhrazením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru dočasně vyhrazená pro výhradní nebo specifické užívání kategoriemi uživatelů;
5)
„omezením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru, v jehož rámci se mohou různě a ve stanovených dobách vykonávat činnosti nebezpečné pro let letadla („nebezpečný prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla omezen v souladu s určitými stanovenými podmínkami („omezený prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla zakázán („zakázaný prostor“);
6)
„strukturou vzdušného prostoru“ se rozumí specifická část vzdušného prostoru, navržená k zajištění bezpečného a optimálního provozu letadel;
7)
„využíváním vzdušného prostoru“ se rozumí způsob, jakým je vzdušný prostor provozně používán;
8)
„zástupcem uživatelů vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba či subjekt zastupující zájmy jedné nebo více kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
9)
„leteckým kmitočtovým pásmem“ se rozumí zápis do tabulky radiokomunikačního řádu ITU týkající se přidělení kmitočtů v daném kmitočtovém pásmu, v němž se přidělují kmitočty pro účely všeobecného letového provozu;
10)
„sektorem řízení letového provozu (ATC)“ se rozumí stanovená část vzdušného prostoru, v němž mají přiřazení řídící letového provozu v danou dobu odpovědnost za poskytování ATC;
11)
„tratí letových provozních služeb (tratí ATS)“ se rozumí definovaná část struktury vzdušného prostoru navržená k usměrňování toku provozu podle potřeb poskytování letových provozních služeb;
12)
„civilně-vojenskou koordinací“ se rozumí koordinace mezi civilními a vojenskými orgány a složkami uspořádání letového provozu, která je nutná k zajištění bezpečného, účinného a harmonického využívání vzdušného prostoru;
13)
„kondicionální tratí (CDR)“ se rozumí trať ATS, která je k dispozici pouze pro plánování letů a používání za stanovených podmínek;
14)
„rozhodováním založeném na spolupráci“ se rozumí proces, v němž se přijímají rozhodnutí na základě trvalé součinnosti a konzultace s členskými státy, provozními uživateli a případně jinými subjekty;
15)
„krizí sítě“ se rozumí stav neschopnosti poskytovat letové navigační služby na požadované úrovni, který vede k zásadní ztrátě kapacity sítě nebo výrazné nerovnováze mezi kapacitou sítě a poptávkou nebo k důležitému selhání toku informací v jedné nebo několika částech sítě po neobvyklé a nepředvídané situaci;
16)
„plánem optimalizace evropské sítě tratí ATS“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli, který zahrnuje výsledek jejich provozních činností s ohledem na navrhování sítě tratí ATS v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě;
17)
„vzdušným prostorem volných tratí“ se rozumí specifický vzdušný prostor, v němž uživatelé mohou volně plánovat své tratě mezi vstupním a výstupním bodem bez odkazu na síť tratí ATS;
18)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek;
19)
„vlivem na síť“ se v souvislosti s funkcí rádiových kmitočtů stanovených v příloze II rozumí situace, kdy přidělení rádiových kmitočtů sníží, zamezí nebo přeruší činnost jednoho nebo více přidělení rádiových kmitočtů sítě, nebo zabrání optimálnímu využívání leteckých kmitočtových pásem v oblasti působnosti tohoto nařízení;
20)
„vícenásobnými volbami tratí“ se rozumí stav, kdy uživatel vzdušného prostoru má možnost více než jedné volby směrování tratí v síti tratí ATS;
21)
„třetími zeměmi“ se rozumí nečlenské státy, které jsou členy organizace Eurocontrol nebo které uzavřely dohodu s Unií o zavedení jednotného evropského nebe nebo které se účastní funkčního bloku vzdušného prostoru;
22)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí orgán zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
23)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě. Pro navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), který tvoří zvláštní část operačního plánu sítě, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS;
24)
„strategickým plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v souladu s evropským hlavním plánem ATM v koordinaci s členskými státy a provozními uživateli, který stanoví obecné zásady pro provoz sítě a jeho dlouhodobý výhled;
25)
„provozní organizací“ se rozumí organizace odpovědná za poskytování inženýrských a technických služeb podporujících letové provozní, komunikační, navigační nebo přehledové služby;
26)
„provozními požadavky“ se rozumí požadavky sítě z hlediska bezpečnosti, kapacity a efektivnosti;
27)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní a vojenští uživatelé vzdušného prostoru, civilní a vojenští poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letištních časových intervalů, provozní organizace a všechny další skupiny zúčastněných stran, které se pro jednotlivé funkce považují za důležité;
28)
„konfigurací sektorů“ se rozumí systém, který spojuje sektory, jež jsou sestaveny a mají nejlepší předpoklady pro plnění provozních požadavků a zajištění dostupnosti vzdušného prostoru;
29)
„tratí požadovanou uživatelem“ se rozumí požadované směrování tratí ohlášené provozovatelem letadel ve fázi navrhování vzdušného prostoru za účelem plnění jeho potřeb.
KAPITOLA II
ORGANIZACE A USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 3
Zřízení manažera struktury vzdušného prostoru
1. S cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí stanovených v článku 6 nařízení (ES) č. 551/224 a v přílohách tohoto nařízení se zřizuje nezávislý a odborně způsobilý orgán (manažer struktury vzdušného prostoru).
2. Doba výkonu funkce manažera struktury vzdušného prostoru se shoduje s referenčními obdobími systému sledování výkonnosti stanovenými v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Je dostatečně dlouhá, aby se provádění těchto funkcí mohlo náležitě rozvinout. Není kratší než dvě referenční období a lze ji prodloužit.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru je jmenován formou rozhodnutí Komise po konzultaci s Výborem pro jednotné nebe v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 a nejpozději tři měsíce po přijetí tohoto nařízení. Rozhodnutí obsahuje podmínky jmenování, včetně financování a podmínek jeho odvolání. Komise posoudí soulad s těmito podmínkami na konci každého referenčního období uvedeného v odstavci 2.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru plní tyto funkce:
a)
navrhování evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
b)
koordinace omezených zdrojů, zejména:
i)
rádiové kmitočty v rámci leteckých kmitočtových pásem používaných všeobecným letovým provozem podle ustanovení přílohy II,
ii)
kódy odpovídačů SSR podle ustanovení přílohy III.
Podle čl. 6 odst. 3 nebo odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 551/2004 může Komise přidávat manažerovi struktury vzdušného prostoru další funkce.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru plní rovněž funkci ATFM uvedenou v čl. 6 odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a v nařízení (EU) č. 255/2010.
Článek 4
Úkoly manažera struktury vzdušného prostoru
1. Za účelem vykonávání funkcí uvedených v článku 3 plní manažer struktury vzdušného prostoru tyto úkoly s ohledem na trvalé zlepšování provozu sítě v jednotném evropském nebi, které přispívají k plnění výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, a zejména:
a)
zpracování, udržování a provádění strategického plánu sítě uvedeného v článku 5 v souladu se systémem sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010 a evropským hlavním plánem ATM a s přihlédnutím k relevantním plánům letové navigace ICAO;
b)
podrobný popis strategického plánu sítě za pomoci operačního plánu sítě dále upřesněného v článku 6, který se zabývá zejména výkonnostními cíli celé Evropské unie pokrývající tříletá až pětiletá, roční, sezónní, týdenní a denní období;
c)
zpracování integrovaného návrhu evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
d)
zajištění základní funkce pro koordinaci rádiových kmitočtů požadované v čl. 6 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 551/2004 a stanovené v příloze II tohoto nařízení;
e)
koordinace zlepšení procesu přidělování kódů odpovídačů SSR stanoveného v příloze III;
f)
organizace uspořádání a provozu funkcí, a zejména plnění povinností centrálního stanoviště ATFM;
g)
zajištění jednotného a koordinovaného přístupu ke všem plánovacím a provozním činnostem sítě, včetně sledování a zlepšování její celkové výkonnosti;
h)
poskytování podpory pro řešení krizí sítě;
i)
podpora různých provozních uživatelů při výkonu povinností, které jsou jim uloženy, při zavádění systémů a postupů uspořádání letového provozu a/nebo letových navigačních služeb (ATM/ANS) v souladu s evropským hlavním plánem ATM;
j)
poskytování podpory subjektům, které jsou pověřeny šetřením nehod a incidentů v civilním letectví nebo analýzou jejich výskytu podle požadavků těchto subjektů, v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 (7);
k)
zajištění koordinace s jinými oblastmi a třetími zeměmi, které se nepodílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru přispívá k provádění systému sledování výkonnosti v souladu s nařízením (EU) č. 691/2010.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem plnění svých úkolů zajistí toto:
a)
dostupnost, provoz a sdílení nástrojů, procesů a jednotných údajů na podporu procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě, mimo jiné včetně zpracování letových plánů a systémů správy údajů;
b)
usnadnění a koordinaci mezi provozními uživateli a podporu těchto uživatelů při zavádění a provádění plánů a souvisejících opatření sítě po rozhodnutí založeném na spolupráci;
c)
vhodnou provozní koordinaci, a rovněž optimalizaci, interoperabilitu a vzájemnou propojenost v rámci své oblasti působnosti;
d)
koordinaci návrhů na změny příslušných dokumentů ICAO týkajících se funkcí sítě;
e)
podávání zpráv podle článku 20 o všech aspektech operační výkonnosti, včetně omezených zdrojů;
f)
vhodné propojení s jinými druhy dopravy.
4. Na žádost Komise nebo Agentury manažer struktury vzdušného prostoru vyhoví požadavkům ad hoc na informace, konzultaci, analýzu nebo jiné podobné vedlejší úkoly spojené s různými funkcemi.
Článek 5
Strategický plán sítě
1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Ten obsahuje plán výkonnosti a výkonnostní cíle na příští referenční období a uvádí výhled na další referenční období.
2. Strategický plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze IV.
3. Strategický plán sítě se zaměřuje na dosažení výkonnostních cílů pro funkce sítě stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010.
4. Strategický plán sítě je podle potřeby aktualizován.
Článek 6
Operační plán sítě
1. Za účelem provádění strategického plánu sítě na provozní úrovni zpracuje manažer struktury vzdušného prostoru podrobný operační plán sítě.
2. Operační plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze V.
3. Operační plán sítě stanoví zejména opatření k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, pokrývající tříleté až pětileté, roční, sezónní, týdenní a denní období.
4. Operační plán sítě zahrnuje vojenské požadavky, pokud je členské státy stanoví.
5. Operační plán sítě obsahuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS a rovnocenný plán pro rádiové kmitočty a kódy odpovídačů SSR.
6. Operační plán sítě identifikuje provozní omezení, úzká místa, opatření pro zlepšení a řešení pro nápravu nebo zmírnění.
7. Poskytovatelé letových navigačních služeb, funkční bloky vzdušného prostoru a provozovatelé letišť zajistí, aby jejich operační plány byly v souladu s operačním plánem sítě. Soudržnost operačního plánu sítě zajistí manažer struktury vzdušného prostoru.
8. Operační plán sítě je aktualizován v pravidelných intervalech s přihlédnutím k veškerému důležitému vývoji v potřebách a požadavcích funkcí sítě.
Článek 7
Pravomoci manažera struktury vzdušného prostoru
1. Aniž jsou dotčeny povinnosti členských států, manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů přijímá jednotlivá opatření vyplývající z procesu rozhodování založeného na spolupráci. Strany, jichž se tato opatření týkají, je provedou.
2. Pokud povinnosti členského státu zamezují přijetí uvedených jednotlivých opatření, manažer struktury vzdušného prostoru se s takovým případem obrátí na Komisi, která jej dále zváží.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru doporučuje také opatření k dalším otázkám, které si vyžaduje výkonnost sítě.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru přijímá ve své oblasti působnosti opatření, jejichž cílem je zajistit, aby v celé Evropské unii byly splněny příslušné výkonnostní cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru sbírá, sjednocuje a analyzuje všechny důležité údaje uvedené v přílohách I až VI. Na požádání poskytne tyto údaje Komisi, Agentuře nebo orgánu pro kontrolu výkonnosti podle ustanovení nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 8
Vztahy s provozními uživateli
1. Manažer struktury vzdušného prostoru sítě za účelem plnění svých úkolů sledování a zlepšování celkové výkonnosti sítě zpracuje ve spolupráci s provozními uživateli příslušná pracovní ujednání stanovená v článku 15.
2. Provozní uživatelé zajistí, aby opatření prováděná na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru byla slučitelná s opatřeními přijatými v rámci procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě.
3. Provozní uživatelé poskytnou manažerovi struktury vzdušného prostoru příslušné údaje uvedené v přílohách I až VI, přičemž dodrží všechny termíny a požadavky na úplnost nebo přesnost dohodnuté s manažerem struktury vzdušného prostoru pro jejich dodání.
4. Provozní uživatelé, jichž se týkají jednotlivá opatření přijatá manažerem struktury vzdušného prostoru podle čl. 7 odst. 1, mohou požádat o jejich revizi do pěti pracovních dní od jejich přijetí. Žádostí o revizi není platnost jednotlivých opatření pozastavena.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru potvrdí nebo upraví dotyčná opatření do pěti pracovních dní nebo v případě krize sítě do 48 hodin.
Článek 9
Vztahy s členskými státy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů náležitě přihlédne k povinnostem členských států.
2. Členské státy informují manažera struktury vzdušného prostoru, pokud jejich svrchovanost a povinnosti zamezují přijetí jednotlivých opatření podle čl. 7 odst. 1.
3. Jsou-li členské státy zapojeny do provozních otázek týkajících se funkcí sítě, podílejí se na procesu rozhodování založeném na spolupráci a výsledky dohodnuté v tomto procesu uplatní na vnitrostátní úrovni.
Článek 10
Vztahy s funkčními bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zajistí úzkou spolupráci a koordinaci mezi funkčními bloky vzdušného prostoru a manažerem struktury vzdušného prostoru, jako například na úrovni strategického plánování a taktického uspořádání každodenního toku a kapacity.
2. S cílem usnadnit vzájemnou provozní propojenost mezi funkčními bloky vzdušného prostoru manažer struktury vzdušného prostoru v těsné spolupráci se všemi funkčními bloky vzdušného prostoru vytvoří harmonizované procesy, postupy a rozhraní, včetně změn aspektů, které se týkají jeho činností.
3. Členské státy, které spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na funkce sítě.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na provozní otázky funkcí sítě.
5. Před vytvořením funkčního bloku vzdušného prostoru spolupracují členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb takovým způsobem, aby byly zformovány jednotné názory na aspekty týkající se činností manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 11
Civilně-vojenská spolupráce
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí zavedení vhodných opatření s cílem umožnit a podpořit odpovídající koordinaci s vnitrostátními vojenskými orgány.
2. Členské státy zajistí příslušné zapojení vojenského sektoru do všech činností týkajících se funkcí sítě.
3. Členské státy zajistí odpovídající zastoupení poskytovatelů vojenských letových navigačních služeb a vojenských uživatelů vzdušného prostoru ve všech provozních pracovních a konzultačních ujednáních stanovených manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Funkce navrhování evropské sítě tratí ATS se vykonává, aniž jsou dotčena vyhrazení nebo omezení části vzdušného prostoru pro výhradní nebo specifické používání členskými státy. Manažer struktury vzdušného prostoru podporuje a koordinuje dostupnost kondicionálních tratí vedoucích přes tyto oblasti v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2150/2005 (8).
Článek 12
Obecné požadavky na funkce sítě
Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby byly splněny obecné požadavky na funkce sítě stanovené v příloze VI. Tyto požadavky se použijí od data přijetí rozhodnutí o jmenování a manažer struktury vzdušného prostoru je splní během dvanácti měsíců od tohoto data.
KAPITOLA III
USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 13
Rozhodování založené na spolupráci
1. Funkce sítě jsou uspořádány pomocí rozhodování založeného na spolupráci.
2. Proces rozhodování založeného na spolupráci zahrnuje:
a)
proces konzultací stanovený v článku 14;
b)
podrobná pracovní ujednání a provozní procesy stanovené v článku 15.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru s cílem přijmout opatření týkající se uspořádání funkcí sítě a sledovat jejich výkonnost zřídí Radu pro uspořádání struktury vzdušného prostoru, stanovenou v článku 16.
4. Zjistí-li manažer struktury vzdušného prostoru, že mu v činnosti brání jedna nebo více stran, bude záležitost postoupena Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 14
Proces konzultací
1. Bude vytvořen proces za účelem uspořádání vhodných a pravidelných konzultací členských států a provozních uživatelů.
2. Konzultace se zaměří na podrobná pracovní ujednání stanovená v článku 15, na strategický plán sítě, operační plán sítě, pokrok v provádění plánů, zprávy pro Komisi a případně na provozní otázky.
3. Proces konzultací se může odlišovat v závislosti na povaze jednotlivých funkcí sítě. Podle potřeby budou zapojeny členské státy, aby se zajistila možnost řešení regulačních otázek.
4. Nejsou-li zúčastněné strany spokojeny s konzultací, otázka se předá nejdřív ke konzultaci na úrovni jednotlivých funkcí. Nelze-li na úrovni jednotlivých funkcí dosáhnout řešení otázky, záležitost se postoupí k rozhodnutí Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 15
Podrobná pracovní ujednání a provozní procesy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zpracuje podrobná pracovní ujednání a provozní procesy s cílem řešit aspekty plánování a provozu, zejména s přihlédnutím ke specifičnosti a požadavkům jednotlivých funkcí sítě uvedeným v přílohách I až VI tohoto nařízení.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby podrobná pracovní ujednání a provozní procesy obsahovaly pravidla o oznamování dotyčným zainteresovaným stranám.
3. Tato podrobná pracovní ujednání a provozní procesy musí dodržovat zásadu oddělení poskytovaných služeb a regulačních otázek a zajistit, aby v případě potřeby byly zapojeny členské státy.
Článek 16
Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru
1. Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru odpovídá za:
a)
schválení strategického plánu sítě před jeho přijetím v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
schválení tříletých až pětiletých a ročních operačních plánů sítě;
c)
schválení procesů rozhodování založeného na spolupráci, procesů konzultací a také podrobných pracovních ujednání a provozních procesů pro funkce sítě po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
d)
schválení jednacího řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví, stanovené v čl. 18 odst. 4, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
e)
sledování pokroku v provádění plánů a řešení všech možných odchylek od původních plánů;
f)
sledování procesu konzultací s provozními uživateli;
g)
sledování činností týkajících se uspořádání funkcí sítě;
h)
sledování činností manažera struktury vzdušného prostoru týkajících se krizí sítě;
i)
schvalování výroční zprávy uvedené v článku 20. Uvedená zpráva kromě jiného obsahuje provádění strategického plánu sítě a operačního plánu sítě;
j)
řešení otázek, které nebyly vyřešeny na úrovni jednotlivých funkcí sítě;
k)
posuzování, zda manažer struktury vzdušného prostoru má potřebnou odbornou způsobilost a zdroje a zda je dostatečně nestranný k nezávislému plnění úkolů, které mu byly uloženy, včetně ochrany, odpovědnosti a opatření pro řešení pohotovostí;
l)
schvalování ročního rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
m)
schvalování svého jednacího řádu, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
n)
řešení všech dalších otázek, které bude považovat za důležité.
2. V Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru mají hlasovací právo tito členové:
a)
jeden zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb na každý funkční blok vzdušného prostoru, zřízený nebo zřizovaný, s celkovým počtem čtyř hlasů pro všechny poskytovatele letových navigačních služeb;
b)
čtyři zástupci komerčních a nekomerčních civilních uživatelů vzdušného prostoru;
c)
dva zástupci provozovatelů letišť;
d)
dva zástupci vojenského sektoru jako poskytovatelé letových navigačních služeb a uživatelé vzdušného prostoru.
3. Členy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru jsou rovněž:
a)
předseda jmenovaný na základě odborné způsobilosti a zkušeností na návrh Komise, který vychází zejména z návrhů členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem, a po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
b)
jeden zástupce Komise;
c)
jeden zástupce organizace Eurocontrol;
d)
jeden zástupce manažera struktury vzdušného prostoru.
4. Členové mají náhradníka.
5. Členové Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem jsou jmenováni na návrh své organizace po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe.
6. Komise může jmenovat nezávislé a uznávané odborníky jako poradce, kteří vystupují jako soukromé osoby a zastupují širokou škálu oborů zahrnujících hlavní aspekty funkcí sítě. Státy, které se podílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru, navrhnou za tímto účelem kandidáty.
7. Členové uvedení v odst. 3 písm. a), b) a c) mají právo odmítnout návrhy, které mají dopad na:
a)
svrchovanost a povinnosti členských států, zejména ty, jež se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
slučitelnost činností Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru se záměry a cíli tohoto nařízení;
c)
nestrannost a jmění Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
8. Dokumenty uvedené v odstavci 1 přijímá Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru prostou většinou členů s hlasovacím právem.
9. Nelze-li dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť, Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru postoupí záležitost Komisi k dalšímu řízení. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 17
Úloha Výboru pro jednotné nebe
1. Manažer struktury vzdušného prostoru postoupí regulační otázky Komisi, která o nich uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
2. Výbor pro jednotné nebe sdělí stanovisko:
a)
ke jmenování manažera struktury vzdušného prostoru;
b)
ke jmenování předsedy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
c)
ke jmenování členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem;
d)
k jednacímu řádu Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
e)
ke strategickému plánu sítě, a zejména k cílům tohoto plánu v raném stadiu;
f)
k ročnímu rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru;
g)
k jednacímu řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví;
h)
k procesům rozhodování založeného na spolupráci, procesům konzultací a také podrobným pracovním ujednáním a provozním procesům pro funkce sítě.
3. Výbor pro jednotné nebe může Komisi poskytnout poradenství, když Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru není schopna dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť.
KAPITOLA IV
ŘEŠENÍ KRIZÍ SÍTĚ
Článek 18
Zřízení koordinační krizové jednotky pro evropské letectví
1. Řešení krizí sítě je podpořeno zřízením koordinační krizové jednotky pro evropské letectví (EACCC - European Aviation Crisis Coordination Cell).
2. Stálí členové jednotky EACCC jsou složeni z jednoho zástupce členského státu, který vykonává předsednictví Rady, jednoho zástupce Komise, jednoho zástupce Agentury, jednoho zástupce organizace Eurocontrol, jednoho zástupce vojenského sektoru, jednoho zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb, jednoho zástupce letišť a jednoho zástupce uživatelů vzdušného prostoru.
3. Složení jednotky EACCC může být případ od případu rozšířeno o odborníky v závislosti na povaze konkrétní krize.
4. Jednotka EACCC připraví svůj jednací řád, který přijme Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru zpřístupní zdroje potřebné ke zřízení a činnosti jednotky EACCC.
Článek 19
Povinnosti manažera struktury vzdušného prostoru a jednotky EACCC
1. Manažer struktury vzdušného prostoru v součinnosti s členy jednotky EACCC odpovídá za zahájení a ukončení činnosti jednotky EACCC.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru za podpory jednotky EACCC odpovídá za:
a)
koordinaci řízení reakce na krizi sítě v souladu s jednacím řádem jednotky EACCC, která zahrnuje úzkou spolupráci s odpovídajícími strukturami v členských státech;
b)
podpora aktivace a koordinace pohotovostních plánů na úrovni členských států;
c)
zpracování zmírňujících opatření na úrovni sítě s cílem zabezpečit poskytnutí včasné reakce na tyto krizové situace sítě, aby byl chráněn a zajištěn nepřetržitý a bezpečný provoz sítě. Manažer struktury vzdušného prostoru za tímto účelem:
i)
24 hodin sleduje situaci v síti s ohledem na krize sítě,
ii)
zajišťuje účinnou správu informací a komunikaci rozesíláním přesných, včasných a úplných údajů za účelem podpory uplatňování zásad a postupů řízení rizik v procesech rozhodování,
iii)
usnadňuje organizovaný sběr a centralizované ukládání těchto údajů;
d)
v případě potřeby upozorňovat Komisi, Agenturu nebo členské státy na možnosti další podpory zmírnění krize, včetně kontaktů s provozovateli jiných druhů dopravy, kteří mohou určit a uskutečnit intermodální řešení;
e)
sledovat a podávat zprávy o obnově a udržitelnosti sítě.
KAPITOLA V
SLEDOVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A DOHLED
Článek 20
Sledování a podávání zpráv
1. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví postup průběžného sledování:
a)
operační výkonnosti sítě;
b)
přijatých opatření a výsledku výkonnosti dosaženého provozními uživateli a státy;
c)
účinnosti a efektivnosti každé funkce, na kterou se vztahuje toto nařízení.
2. Průběžným sledováním se zjišťuje jakékoliv možná odchylka od strategického plánu sítě a operačních plánů sítě. Manažeru struktury vzdušného prostoru při tomto úkolu pomáhají provozní uživatelé, mimo jiné zejména poskytováním údajů.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a Agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě a operačním plánem sítě. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 21
Dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru
Komise, jíž je nápomocna Agentura v záležitostech týkajících se bezpečnosti, zajistí dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru, zejména pokud jde o požadavky obsažené v tomto nařízení a v jiných právních předpisech Unie. Komise podává Výboru pro jednotné nebe každý rok nebo na zvláštní požádání zprávu.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Vztahy s třetími zeměmi
Na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru se mohou podílet třetí země spolu se svými provozními uživateli.
Článek 23
Financování manažera struktury vzdušného prostoru
Členské státy přijmou nezbytná opatření k financování funkcí sítě, kterými byl pověřen manažer struktury vzdušného prostoru, na základě poplatků za letové navigační služby. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví své náklady transparentním způsobem.
Článek 24
Odpovědnost
Manažer struktury vzdušného prostoru uzavře ujednání pro krytí odpovědnosti vyplývající z plnění jeho úkolů. Využitý způsob poskytování krytí musí odpovídat příslušné potenciální ztrátě a škodě, a to s ohledem na právní postavení manažera struktury vzdušného prostoru a na úroveň krytí komerčního pojištění, které je k dispozici.
Článek 25
Přezkum
Komise přezkoumá účinnost vykonávání funkcí sítě nejpozději do 31. prosince 2013 a poté v pravidelných intervalech s náležitým přihlédnutím k referenčním obdobím pro systém sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 691/2010
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 3 se vkládá nové písmeno m), které zní:
„m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie.“
2)
Vkládá se nový článek 5a, který zní:
„Článek 5a
Manažer struktury vzdušného prostoru
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (9) plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporovat Komisi zajištěním příslušných vstupních údajů pro přípravu výkonnostních cílů celé Evropské unie před referenčními obdobími a pro sledování během referenčního období. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména upozorní Komisi na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 20 odst. 5 poskytovat Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze IV;
c)
podporovat členské státy a poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostního cíle během referenčních období;
d)
zpracovat plán výkonnosti, který se přijímá v rámci strategického plánu sítě před začátkem každého referenčního období. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíl v oblasti životního prostředí, který je v souladu s výkonnostním cílem celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
ii)
obsahuje výkonnostní cíle pro další příslušné klíčové oblasti výkonnosti, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
iii)
obsahuje popis opatření plánovaných za účelem splnění cílů,
iv)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a cíle.
3)
V článku 17 se vkládá odstavec 2a, který zní:
„2a. Komise sleduje provádění plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru. Nejsou-li cíle během referenčního období plněny, Komise uplatní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti s cílem situaci napravit. Za tímto účelem se použijí roční hodnoty uvedené v plánu výkonnosti.“
4)
V příloze III se body 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Životní prostředí
Navrhování tratě: Nepoužije se během prvního referenčního období. Během druhého referenčního období posouzení postupu navrhování tratě použitého v plánu výkonnosti a jeho soulad s postupem zpracování plánu optimalizace evropské sítě tratí ATS sestaveného manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Kapacita
Úroveň zpoždění: Porovnání očekávaného zdržení na trati z důvodů ATFM použitého v plánech výkonnosti s referenční hodnotou poskytnutou postupem plánování kapacity organizací Eurocontrol a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.“
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. července 2011.
VERORDENING (EU) Nr. 677/2011 VAN DE COMMISSIE
van 7 juli 2011
tot vaststelling van nadere regels ter uitvoering van de netwerkfuncties voor luchtverkeersbeheer en tot wijziging van Verordening (EU) nr. 691/2010
(Voor de EER relevante tekst)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 549/2004 van het Europees Parlement en de Raad van 10 maart 2004 tot vaststelling van het kader voor de totstandkoming van het gemeenschappelijke Europese luchtruim (de kaderverordening) (1), en met name artikel 11,
Gezien Verordening (EG) nr. 551/2004 van het Europees Parlement en de Raad van 10 maart 2004 betreffende de organisatie en het gebruik van het gemeenschappelijk Europees luchtruim (de luchtruimverordening) (2), en met name artikel 6,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Verordening (EG) nr. 551/2004 heeft tot doel het concept van een geleidelijk meer geïntegreerd operationeel luchtruim in het kader van het gemeenschappelijk vervoersbeleid te ondersteunen en gemeenschappelijke procedures vast te stellen voor het ontwerp, de planning en het beheer, om aldus een efficiënte en veilige werking van het luchtverkeersbeheer te waarborgen. Netwerkfuncties moeten gericht zijn op het ondersteunen van initiatieven op nationaal niveau en op het niveau van functionele luchtruimblokken.
(2)
De netwerkfuncties moeten een „dienst van algemeen belang” voor het Europese luchtvaartnetwerk zijn en bijdragen tot de duurzame ontwikkeling van het luchtvervoerssysteem door het vereiste prestatieniveau, de verenigbaarheid en de coördinatie van activiteiten te garanderen, inclusief activiteiten om te garanderen dat schaarse middelen optimaal worden benut.
(3)
Het ontwerp van het Europese routenetwerk en de coördinatie van schaarse middelen overeenkomstig Verordening (EG) nr. 551/2004 dienen de soevereiniteit van de lidstaten over hun luchtruim, alsook de eisen van de lidstaten inzake openbare orde, openbare veiligheid en defensie overeenkomstig Verordening (EG) nr. 549/2004, onverlet te laten.
(4)
Beschikking nr. 676/2002/EG van het Europees Parlement en de Raad van 7 maart 2002 inzake een regelgevingskader voor het radiospectrumbeleid in de Europese Gemeenschap (radiospectrumbeschikking) (3) vormt het beleids- en rechtskader op dat gebied.
(5)
Er moet een onpartijdig bevoegd orgaan (de netwerkbeheerder) worden opgericht om de taken uit te voeren die nodig zijn voor de uitvoering van de in Verordening (EG) nr. 551/2004 vastgestelde netwerkfuncties.
(6)
Het Europese routenetwerk moet zodanig worden ontworpen dat de routes vanuit gate-to-gate-perspectief worden geoptimaliseerd in alle vluchtfasen, waarbij met name rekening wordt gehouden met de efficiëntie van de vluchten en met milieuaspecten.
(7)
De werkzaamheden van de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie (ICAO) en Eurocontrol op het gebied van routeontwerp, frequentie en beheer van transpondercodes voor secundaire surveillanceradar (SSR) worden erkend en moeten worden gebruikt als basis voor de optimalisering van de ontwikkeling en werking van het netwerk op Unieniveau.
(8)
De verplichtingen van de lidstaten tegenover de ICAO op het gebied van routeontwerp, frequentie en beheer van SSR-transpondercodes moeten in acht worden genomen en effectiever worden toegepast voor het netwerk, met de coördinatie en steun van de netwerkbeheerder.
(9)
De toewijzing van radiospectrum vindt plaats in het kader van de Internationale Telecommunicatie-unie (ITU). Het is de verantwoordelijkheid van de lidstaten om de burgerluchtvaartvereisten onder de aandacht te brengen en de aan het algemene luchtverkeer toegewezen middelen vervolgens optimaal te benutten.
(10)
De ICAO heeft richtsnoeren opgesteld voor SSR-transpondercodes en radiofrequentiefuncties en exploiteert een systeem voor het registreren van frequentietoewijzingen voor het algemene luchtverkeer in het Europese ICAO-gebied, thans gefaciliteerd door Eurocontrol.
(11)
Krachtens Verordening (EG) nr. 551/2004 moeten nadere uitvoeringsregels worden vastgesteld voor de coördinatie en harmonisering van de processen en procedures ter verbetering van de doelmatigheid van het luchtvaartfrequentiebeheer, alsook een centrale functie voor de coördinatie van de vroege vaststelling van en tegemoetkoming aan frequentiebehoeften ter ondersteuning van het ontwerp en de werking van het netwerk.
(12)
Aangezien de regeling van de luchtverkeersstromen (air traffic flow management, ATFM) een integrerend onderdeel vormt van de netwerkfuncties, moet op passende wijze worden verwezen naar Verordening (EU) nr. 255/2010 van de Commissie van 25 maart 2010 tot vaststelling van gemeenschappelijke regels inzake de regeling van luchtverkeersstromen (4).
(13)
Aangezien de efficiëntie van het netwerkbeheer afhankelijk is van een onmiddellijke aanvang van de netwerkfuncties, hebben de lidstaten Eurocontrol reeds belast met de uitvoering van de regeling van de luchtverkeersstromen.
(14)
Het strekt tot voordeel om één orgaan te belasten met de coördinatie van de diverse netwerkfuncties, teneinde op netwerkniveau consequente optimaliseringsoplossingen op korte en lange termijn te ontwikkelen, die verenigbaar zijn met de prestatiedoelen. De netwerkfuncties moeten echter worden vervuld door de netwerkbeheerder en op het niveau van de lidstaten en de functionele luchtruimblokken, volgens de in deze verordening genoemde verantwoordelijkheden.
(15)
De netwerkbeheerder moet worden betrokken bij aspecten van de plannen, acties en prestaties inzake luchtverkeersbeheer (ATM) van lidstaten of functionele luchtruimblokken, met name als kan worden verwacht dat dit een tastbaar effect op de prestaties van het netwerk heeft of zou kunnen hebben.
(16)
De gevolgen van de uitbarsting van de vulkaan Eyjafjallajökull in april 2010 hebben aangetoond dat een centrale entiteit moet worden opgericht die de leiding kan nemen bij de coördinatie van het beheer van beperkende maatregelen op lokaal, regionaal en netwerkniveau, teneinde te garanderen dat tijdig wordt gereageerd op toekomstige crisissituaties die gevolgen hebben voor de luchtvaart.
(17)
Er moet coördinatie plaatsvinden ten aanzien van de netwerkfuncties en de activiteiten op het niveau van de functionele luchtruimblokken.
(18)
Op nationaal niveau, op het niveau van de functionele luchtruimblokken en op netwerkniveau dient effectieve raadpleging van de belanghebbenden plaats te vinden.
(19)
Aangezien luchthavens, als punten van binnenkomst in en vertrek uit het netwerk, in belangrijke mate bijdragen tot de prestaties van het netwerk, moeten de netwerkfuncties via het waarnemingscentrum van de Unie voor de luchthavencapaciteit in verbinding staan met luchthavenexploitanten, die optreden als grondcoördinatoren teneinde de capaciteit op de grond te optimaliseren en aldus de algemene capaciteit van het netwerk te verbeteren.
(20)
De uitvoering van netwerkfuncties dient de toepassing van Verordening (EEG) nr. 95/93 van de Raad van 18 januari 1993 betreffende gemeenschappelijke regels voor de toewijzing van slots op communautaire luchthavens (5) onverlet te laten.
(21)
Met het oog op de doeltreffendheid van militaire operaties zijn civiel-militaire samenwerking en coördinatie van het grootste belang bij het nastreven van de vereiste doelen. Beslissingen omtrent de inhoud, de omvang of de uitvoering van militaire operaties en opleidingen in het kader van de operationele luchtverkeersregeling vallen niet onder de bevoegdheid van de Unie, maar vanuit het oogpunt van veiligheid en efficiëntie is het belangrijk dat de interfaces tussen deze operaties en die welke onder deze verordening vallen, wel onder de bevoegdheid van de Unie vallen.
(22)
De netwerkfuncties dienen artikel 13 van Verordening (EG) nr. 549/2004, dat beoogt essentiële belangen op het gebied van het veiligheids- of defensiebeleid te beschermen, of de toepassing van het in artikel 7 van Verordening (EG) nr. 551/2004 bedoelde flexibele gebruik van het luchtruim, onverlet te laten.
(23)
De netwerkfuncties moeten op kosteneffectieve wijze worden verleend, waarbij met name dubbel werk moet worden vermeden, zodat de eisen inzake financiële en personele middelen met betrekking tot deze functies in de context van deze verordening voor de lidstaten lager, of in elk geval niet hoger zijn in vergelijking met de toestand vóór de benoeming van de netwerkbeheerder.
(24)
De Commissie moet zorgen voor passend toezicht op de netwerkbeheerder.
(25)
Het niveau van de veiligheidseisen voor de netwerkfuncties moet vergelijkbaar zijn met de eisen van het Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (het Agentschap) inzake het verlenen van luchtvaartnavigatiediensten. Deze eisen en die met betrekking tot veiligheidstoezicht dienen in deze verordening te worden vastgesteld.
(26)
Het in aanmerking nemen en betrekken van derde landen bij de oprichting en uitvoering van de netwerkfuncties dient bij te dragen tot de pan-Europese dimensie van het gemeenschappelijke Europese luchtruim.
(27)
De netwerkfuncties kunnen worden uitgebreid overeenkomstig artikel 6 van Verordening (EG) nr. 551/2004.
(28)
Met betrekking tot de uitvoering van de netwerkfuncties moeten specifieke prestatiedoelen in acht worden genomen, welke wijzigingen inhouden van Verordening (EU) nr. 691/2010 van de Commissie van 29 juli 2010 tot vaststelling van een prestatieregeling voor luchtvaartnavigatiediensten en netwerkfuncties en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 2096/2005 tot vaststelling van de gemeenschappelijke eisen voor de verlening van luchtvaartnavigatiediensten (6). Die specifieke prestatiedoelen kunnen verder worden ontwikkeld op basis van de met de uitvoering van de prestatieregeling opgedane praktijkervaring.
(29)
Verordening (EU) nr. 691/2010 moet daarom dienovereenkomstig worden gewijzigd.
(30)
De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
HOOFDSTUK I
ALGEMENE BEPALINGEN
Artikel 1
Onderwerp en toepassingsgebied
1. In deze verordening worden nadere regels vastgesteld voor de uitvoering van de netwerkfuncties voor luchtverkeersbeheer (ATM), overeenkomstig artikel 6 van Verordening (EG) nr. 551/2004, teneinde een optimaal gebruik van het luchtruim in het gemeenschappelijke Europese luchtruim mogelijk te maken en te garanderen dat luchtruimgebruikers voorkeurtrajecten kunnen exploiteren, en tegelijkertijd te zorgen voor maximale toegang tot het luchtruim en luchtvaartnavigatiediensten.
2. Met het oog op het netwerkbeheer is deze verordening met name van toepassing op de lidstaten, het Europees Agentschap voor de veiligheid van de luchtvaart (hierna „het Agentschap” genoemd), luchtruimgebruikers, verleners van luchtvaartnavigatiediensten, luchthavenexploitanten, luchthavenslotcoördinatoren en exploiterende organisaties op nationaal niveau of op het niveau van functionele luchtruimblokken.
3. Overeenkomstig artikel 1, lid 3, van Verordening (EG) nr. 551/2004 en onverminderd de exploitatie van staatsluchtvaartuigen krachtens artikel 3 van het Verdrag van Chicago inzake de internationale burgerluchtvaart, passen de lidstaten deze verordening toe in het luchtruim dat onder hun bevoegdheid valt in de EUR- en AFI-regio’s van de ICAO.
4. Overeenkomstig artikel 13 van Verordening (EG) nr. 549/2004 belet deze verordening niet dat een lidstaat maatregelen toepast die nodig zijn om essentiële belangen op het gebied van het veiligheidsbeleid of het defensiebeleid te beschermen.
Artikel 2
Definities
Voor de toepassing van deze verordening gelden de definities van artikel 2 van Verordening (EG) nr. 549/2004.
Voorts wordt verstaan onder:
1. „luchthavenexploitant”: de „luchthavenbeheerder”, zoals gedefinieerd in artikel 2, onder j), van Verordening (EEG) nr. 95/93;
2. „luchthavenslotcoördinator”: de overeenkomstig Verordening (EEG) nr. 95/93 op gecoördineerde luchthavens ingestelde functie;
3. „luchtruimontwerp”: een proces om bij te dragen tot de verwezenlijking van netwerkgerelateerde prestatiedoelen, om tegemoet te komen aan de behoeften van luchtruimgebruikers, om het vastgestelde veiligheidsniveau te behouden of te verhogen en om de luchtruimcapaciteit en milieuprestaties te verbeteren door middel van de ontwikkeling en tenuitvoerlegging van geavanceerde navigatiemogelijkheden en -technieken, verbeterde routenetwerken en bijbehorende sectorindelingen, geoptimaliseerde luchtruimstructuren en capaciteitsverbeterende ATM-procedures;
4. „luchtruimtereservering”: een gedefinieerd luchtruimvolume dat tijdelijk is gereserveerd voor exclusief of specifiek gebruik door categorieën van gebruikers;
5. „luchtruimbeperking”: een gedefinieerd luchtruimvolume waarin diverse activiteiten die gevaarlijk zijn voor de vlucht van luchtvaartuigen mogen worden uitgevoerd op specifieke tijdstippen (een „gevarengebied”); of het luchtruim boven het grondgebied of de territoriale wateren van een staat waarin de vlucht van luchtvaartuigen is beperkt overeenkomstig bepaalde voorwaarden (een „gebied met beperkingen”); of het luchtruim boven het grondgebied of de territoriale wateren van een staat waarin de vlucht van luchtvaartuigen is verboden (een „verboden gebied”);
6. „luchtruimstructuur”: een specifiek luchtruimvolume dat is ontworpen om de veilige en optimale exploitatie van luchtvaartuigen te garanderen;
7. „luchtruimgebruik”: de wijze waarop het luchtruim operationeel wordt gebruikt;
8. „vertegenwoordiger van de luchtruimgebruikers”: een rechtspersoon of entiteit die de belangen van één of meer categorieën gebruikers van luchtvaartnavigatiediensten vertegenwoordigt;
9. „luchtvaartfrequentieband”: de notering van een frequentieband in de „ITU Radio Regulations Table of Frequency Allocations”, waarin frequentietoewijzingen worden genoteerd voor het algemene luchtverkeer;
10. „ATC-sector”: een gedefinieerd luchtruimvolume waarvoor een daartoe aangewezen luchtverkeersleider op een bepaald ogenblik verantwoordelijkheid met betrekking tot de luchtverkeersleiding (ATC) draagt;
11. „ATS-route”: een specifiek deel van de luchtruimstructuur dat is ontworpen om de verkeersstromen te sturen met het oog op het verlenen van luchtverkeersdiensten (ATS);
12. „civiel-militaire coördinatie”: de interactie tussen civiele en militaire autoriteiten en de onderdelen van het luchtverkeersbeheer die nodig zijn om het veilige, efficiënte en harmonieuze gebruik van het luchtruim te garanderen;
13. „voorwaardelijke route”: een ATS-route die alleen onder specifieke voorwaarden beschikbaar is voor vliegplanning en gebruik;
14. „coöperatieve besluitvorming”: een proces waarbij beslissingen worden genomen op basis van permanente samenwerking met en raadpleging van de lidstaten, operationele belanghebbenden en andere actoren, indien van toepassing;
15. „netwerkcrisis”: het onvermogen om luchtvaartnavigatiediensten te verlenen op het vereiste niveau, leidend tot een belangrijk verlies aan netwerkcapaciteit of een aanzienlijk gebrek aan evenwicht tussen de netwerkcapaciteit en de vraag, of tot een belangrijke verstoring van de informatiestroom in één of meer delen van het netwerk ten gevolge van een ongewone en onvoorziene situatie;
16. „plan voor de verbetering van het Europese routenetwerk”: het plan dat door de netwerkbeheerder, in overleg met de operationele belanghebbenden, is opgesteld en dat de resultaten omvat van zijn operationele activiteiten inzake het ontwerp van het routenetwerk op korte en middellange termijn, overeenkomstig de richtsnoeren van het strategisch netwerkplan;
17. „vrije luchtcorridor”: een specifiek luchtruim waarin gebruikers hun routes tussen het punt waarop zij dit luchtruim binnenkomen en het punt waarop zij het verlaten, vrij kunnen plannen, zonder verwijzing naar het ATS-routenetwerk;
18. „frequentietoewijzing”: een door een lidstaat gegeven toestemming om onder bepaalde voorwaarden gebruik te maken van een radiofrequentie of radiofrequentiekanaal;
19. „gevolgen voor het netwerk”: in de context van de in bijlage II beschreven radiofrequentiefunctie, een situatie waarin een radiofrequentietoewijzing tot gevolg heeft dat één of meer radiofrequentietoewijzingen van het netwerk worden verzwakt, verhinderd of onderbroken of dat het optimale gebruik van luchtvaartfrequentiebanden in het kader van deze verordening wordt verhinderd;
20. „meervoudige routeopties”: een situatie waarin de luchtruimgebruiker over meer dan één routemogelijkheid op het ATS-routenetwerk beschikt;
21. „derde landen”: niet-lidstaten die lid zijn van Eurocontrol of met de Unie een overeenkomst hebben gesloten inzake de tenuitvoerlegging van het gemeenschappelijke Europese luchtruim of deelnemen aan een functioneel luchtruimblok;
22. „netwerkbeheerder”: het krachtens artikel 6 van Verordening (EG) nr. 551/2004 opgerichte orgaan ter uitvoering van de in dat artikel en in deze verordening vastgestelde taken;
23. „operationeel netwerkplan”: het plan dat door de netwerkbeheerder, in overleg met de operationele belanghebbenden, is opgesteld om zijn operationele activiteiten op korte en middellange termijn te organiseren overeenkomstig de richtsnoeren van het strategisch netwerkplan. Voor het gedeelte van het operationeel netwerkplan dat specifiek betrekking heeft op het ontwerp van het Europese routenetwerk, omvat dit het plan voor de verbetering van het Europese routenetwerk;
24. „strategisch netwerkplan”: het plan dat door de netwerkbeheerder, in overleg met de lidstaten en de operationele belanghebbenden, is opgesteld in overeenstemming met het Europese ATM-masterplan en waarin de richtsnoeren voor de exploitatie van het netwerk en de langetermijnperspectieven ervan zijn gedefinieerd;
25. „exploiterende organisatie”: een organisatie die technische en ontwikkelingsdiensten ter ondersteuning van luchtverkeers-, communicatie-, navigatie- of plaatsbepalingsdiensten verleent;
26. „operationele eisen”: de eisen van het netwerk in termen van veiligheid, capaciteit en efficiëntie;
27. „operationele belanghebbenden”: de civiele en militaire luchtruimgebruikers, de civiele en militaire verleners van luchtvaartnavigatiediensten, de luchthavenexploitanten, de slotcoördinatoren op luchthavens, de exploiterende organisaties en alle andere belangengroepen die relevant worden geacht voor de individuele functies;
28. „sectorconfiguratie”: een regeling waarbij sectoren worden gecombineerd die zijn ingericht en het best geplaatst zijn om tegemoet te komen aan de operationele eisen en de beschikbaarheid van het luchtruim;
29. „door de gebruiker gewenste route”: de route die de exploitanten van een luchtvaartuig in de fase van het ontwerp van het luchtruim wensen om tegemoet te komen aan hun behoeften.
HOOFDSTUK II
ORGANISATIE EN BEHEER VAN NETWERKFUNCTIES
Artikel 3
Oprichting van een netwerkbeheerder
1. Voor het verrichten van de taken die nodig zijn ter uitvoering van de in artikel 6 van Verordening (EG) nr. 551/2004 en in de bijlagen bij deze verordening beschreven functies, wordt een onpartijdig bevoegd orgaan (de netwerkbeheerder) opgericht.
2. De ambtstermijn van de netwerkbeheerder valt samen met de in artikel 7, lid 1, van Verordening (EU) nr. 691/2010 vastgestelde referentieperiode voor de prestatieregeling. Deze termijn moet voldoende lang zijn om de netwerkbeheerder de gelegenheid te bieden tot volledige ontwikkeling te komen in de uitvoering van deze taken. De termijn bedraagt minstens twee referentieperioden en kan worden verlengd.
3. De benoeming van de netwerkbeheerder geschiedt uiterlijk drie maanden na de vaststelling van deze verordening in de vorm van een besluit van de Commissie, na raadpleging van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim en in overeenstemming met artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 549/2004. In dat besluit worden de voorwaarden voor de benoeming vermeld, inclusief de financiering en de voorwaarden voor de intrekking ervan. Aan het einde van elke in lid 2 genoemde referentieperiode gaat de Commissie na of aan die voorwaarden is voldaan.
4. De netwerkbeheerder voert de volgende taken uit:
a)
het ontwerp van het Europese routenetwerk, zoals uiteengezet in bijlage I;
b)
de coördinatie van schaarse middelen, met name:
i)
radiofrequenties in luchtvaartfrequentiebanden die door het algemene luchtverkeer worden gebruikt, zoals uiteengezet in bijlage II, en
ii)
SSR-transpondercodes, zoals uiteengezet in bijlage III.
De Commissie kan aanvullende taken toewijzen aan de netwerkbeheerder, overeenkomstig artikel 6, lid 3, of artikel 6, lid 4, onder c), van Verordening (EG) nr. 551/2004.
5. De netwerkbeheerder voert tevens de in artikel 6, lid 6, van Verordening (EG) nr. 551/2004 en in Verordening (EU) nr. 255/2010 genoemde functie betreffende de regeling van de luchtverkeersstromen (ATMF) uit.
Artikel 4
Taken van de netwerkbeheerder
1. Ter ondersteuning van de uitvoering van de in artikel 3 genoemde taken voert de netwerkbeheerder de volgende taken uit, teneinde de netwerkactiviteiten in het gemeenschappelijke Europese luchtruim voortdurend te verbeteren en aldus bij te dragen tot de in Verordening (EU) nr. 691/2010 vastgestelde EU-wijde prestatiedoelen:
a)
het ontwikkelen, in stand houden en uitvoeren van het in artikel 5 nader geregelde strategisch netwerkplan, overeenkomstig de in Verordening (EU) nr. 691/2010 vastgestelde prestatieregeling en het Europese ATM-masterplan, en rekening houdende met de relevante ICAO Air Navigation Plans;
b)
het strategisch netwerkplan in detail uitwerken via een operationeel netwerkplan, zoals nader geregeld in artikel 6, waarin met name EU-wijde prestatiedoelen worden vastgesteld voor een periode van drie tot vijf jaar, een jaar, een seizoen, een week en een dag;
c)
het ontwikkelen van een geïntegreerd ontwerp voor het Europese routenetwerk, zoals uiteengezet in bijlage I;
d)
het vervullen van de centrale functie voor de coördinatie van radiofrequenties, zoals vereist bij artikel 6, lid 4, onder b), van Verordening (EG) nr. 551/2004 en zoals uiteengezet in bijlage II bij deze verordening;
e)
het coördineren van de verbetering van het in bijlage III uiteengezette proces voor de toewijzing van SSR-transpondercodes;
f)
het organiseren van het beheer en de werking van de functies en het uitvoeren van de verplichtingen van de centrale ATMF-eenheid;
g)
zorgen voor een geconsolideerde en gecoördineerde benadering van alle plannings- en operationele activiteiten van het netwerk, inclusief monitoring en verbetering van de algemene prestaties van het netwerk;
h)
het netwerkcrisisbeheer ondersteunen;
i)
de verschillende operationele belanghebbenden bij de uitvoering van de aan hen opgelegde verplichtingen ondersteunen bij de tenuitvoerlegging van systemen en procedures voor het verlenen van luchtverkeersbeheers- en/of luchtvaartnavigatiediensten, overeenkomstig het Europese ATM-masterplan;
j)
de entiteiten ondersteunen die zijn belast met het onderzoek van ongevallen en incidenten in de burgerluchtvaart of, op verzoek van die entiteiten, zijn belast met de analyse van voorvallen, binnen het toepassingsgebied van Verordening (EU) nr. 996/2010 van het Europees Parlement en de Raad (7);
k)
zorgen voor coördinatie met andere regio’s en derde landen die niet deelnemen aan de werkzaamheden van de netwerkbeheerder.
2. De netwerkbeheerder draagt bij tot de uitvoering van de prestatieregeling overeenkomstig Verordening (EU) nr. 691/2010.
3. Om zijn taken te vervullen, zorgt de netwerkbeheerder voor:
a)
de beschikbaarheid, werking en verspreiding van instrumenten, processen en consequente gegevens ter ondersteuning van het proces van coöperatieve besluitvorming op netwerkniveau, inclusief, maar niet beperkt tot, systemen voor de verwerking van vliegplannen en het beheer van vliegplangegevens;
b)
de facilitering en coördinatie tussen operationele belanghebbenden en de ondersteuning van deze belanghebbenden bij de totstandbrenging en uitvoering van de plannen en bijbehorende netwerkmaatregelen na de coöperatieve besluitvorming;
c)
passende operationele coördinatie, alsmede optimalisering, interoperabiliteit en interconnectiviteit binnen zijn bevoegdheidsgebied;
d)
de coördinatie van voorstellen voor wijzigingen van de desbetreffende ICAO-documenten die betrekking hebben op de netwerkfuncties;
e)
de rapportering, overeenkomstig artikel 20, van alle operationele prestatieaspecten, inclusief schaarse middelen;
f)
passende aansluitingen op andere vervoerswijzen.
4. Op verzoek van de Commissie of het Agentschap voldoet de netwerkbeheerder aan op ad-hocverzoeken om informatie, advies, analyses of soortgelijke ondersteunende taken die verband houden met zijn diverse functies.
Artikel 5
Strategisch netwerkplan
1. Ter wille van de vooruitzichten op lange termijn zorgt de netwerkbeheerder voor de opstelling, actualisering en toepassing van een strategisch netwerkplan, dat wordt afgestemd op de in artikel 7, lid 1, van Verordening (EU) nr. 691/2010 vastgestelde referentieperiode. Dit plan bevat het prestatieplan en de prestatiedoelen voor de volgende referentieperiode en blikt vooruit op toekomstige referentieperioden.
2. Het strategisch netwerkplan bevat de in bijlage IV vermelde informatie.
3. Het strategisch netwerkplan is erop gericht de in Verordening (EU) nr. 691/2010 bedoelde prestatiedoelen voor de netwerkfuncties te verwezenlijken.
4. Indien nodig wordt het strategisch netwerkplan geactualiseerd.
Artikel 6
Operationeel netwerkplan
1. Om het strategisch netwerkplan op operationeel niveau ten uitvoer te leggen, stelt de netwerkbeheerder een gedetailleerd operationeel netwerkplan op.
2. Het operationeel netwerkplan bevat de in bijlage V vermelde informatie.
3. Het operationeel netwerkplan stelt met name maatregelen vast ter verwezenlijking van de in Verordening (EU) nr. 691/2010 bedoelde EU-wijde prestatiedoelen voor een periode van drie tot vijf jaar, een jaar, een seizoen, een week en een dag.
4. Het operationeel netwerkplan bevat militaire eisen, indien deze door de lidstaten worden verstrekt.
5. Het operationeel netwerkplan bevat het plan voor de verbetering van het Europese routenetwerk en het gelijkwaardige plan voor radiofrequenties en SSR-transpondercodes.
6. In het operationeel netwerkplan worden operationele beperkingen en knelpunten geïdentificeerd, alsook verbeterings-, herstel- en risicobeperkende maatregelen.
7. Verleners van luchtvaartnavigatiediensten, functionele luchtruimblokken en luchthavenexploitanten zien erop toe dat hun operationele plannen zijn afgestemd op het operationeel netwerkplan. De netwerkbeheerder zorgt voor de coherentie van het operationeel netwerkplan.
8. Het operationeel netwerkplan wordt regelmatig geactualiseerd, rekening houdende met alle relevante ontwikkelingen in de behoeften en vereisten van de netwerkfuncties.
Artikel 7
Bevoegdheden van de netwerkbeheerder
1. Onverminderd de verantwoordelijkheden van de lidstaten neemt de netwerkbeheerder in het kader van de uitvoering van zijn taken afzonderlijke maatregelen die voortvloeien uit het proces van coöperatieve besluitvorming. De partijen op wie deze maatregelen betrekking hebben, voeren deze uit.
2. Wanneer de verantwoordelijkheden van de lidstaten beletten dat dergelijke afzonderlijke maatregelen worden vastgesteld, verwijst de netwerkbeheerder dergelijke gevallen voor verder onderzoek door naar de Commissie.
3. De netwerkbeheerder doet ook aanbevelingen voor maatregelen inzake andere kwesties, voor zover dit nodig is voor de prestaties van het netwerk.
4. De netwerkbeheerder neemt binnen zijn bevoegdheidsgebied maatregelen om te garanderen dat de in artikel 9 van Verordening (EU) nr. 691/2010 genoemde EU-wijde prestatiedoelen worden verwezenlijkt.
5. De netwerkbeheerder verzamelt, consolideert en analyseert alle in de bijlagen I tot en met VI vermelde relevante gegevens. Op verzoek verstrekt hij deze gegevens aan de Commissie, het Agentschap of het bij Verordening (EU) nr. 691/2010 opgerichte prestatiebeoordelingsorgaan.
Artikel 8
Betrekkingen met operationele belanghebbenden
1. Ter uitvoering van zijn taken in verband met toezicht op en verbetering van de algemene prestaties van het netwerk ontwikkelt de netwerkbeheerder passende werkregelingen met operationele belanghebbenden, zoals geregeld in artikel 15.
2. De operationele belanghebbenden zien erop toe dat de maatregelen die op lokaal niveau of op het niveau van functionele luchtruimblokken ten uitvoer worden gelegd, verenigbaar zijn met de maatregelen die via het proces van coöperatieve besluitvorming zijn genomen op netwerkniveau.
3. De operationele belanghebbenden verstrekken de netwerkbeheerder de in de bijlagen I tot en met VI vermelde relevante gegevens en voldoen daarbij aan alle uiterste termijnen en eisen inzake volledigheid of nauwkeurigheid die voor de levering van deze gegevens zijn overeengekomen met de netwerkbeheerder.
4. Operationele belanghebbenden op wie de overeenkomstig artikel 7, lid 1, door de netwerkbeheerder genomen afzonderlijke maatregelen betrekking hebben, kunnen binnen vijf werkdagen na de vaststelling ervan om herziening van dergelijke maatregelen verzoeken. Het verzoek tot herziening leidt niet tot opschorting van de afzonderlijke maatregelen.
5. De netwerkbeheerder bevestigt of wijzigt de desbetreffende maatregelen binnen vijf werkdagen of, in geval van een netwerkcrisis, binnen 48 uur.
Artikel 9
Betrekkingen met de lidstaten
1. Bij de uitvoering van zijn taken houdt de netwerkbeheerder rekening met de verantwoordelijkheden van de lidstaten.
2. De lidstaten stellen de netwerkbeheerder in kennis wanneer hun soevereiniteit en verantwoordelijkheden beletten dat afzonderlijke maatregelen worden genomen krachtens artikel 7, lid 1.
3. Wanneer lidstaten zijn betrokken bij operationele kwesties met betrekking tot de netwerkfuncties, nemen zij deel aan het proces van coöperatieve besluitvorming en passen zij de in het kader van dit proces bereikte resultaten toe op nationaal niveau.
Artikel 10
Betrekkingen met functionele luchtruimblokken
1. De lidstaten zorgen voor nauwe samenwerking en coördinatie tussen functionele luchtruimblokken en de netwerkbeheerder, zoals met betrekking tot strategische planning en tactisch beheer van dagelijkse stromen en capaciteit.
2. Om de operationele interconnectiviteit tussen functionele luchtruimblokken te vergemakkelijken, stelt de netwerkbeheerder, in nauwe samenwerking met alle functionele luchtruimblokken, geharmoniseerde processen, procedures en interfaces vast, inclusief wijzigingen van aspecten die verband houden met de activiteiten van de netwerkbeheerder.
3. De lidstaten die in een functioneel luchtruimblok samenwerken, zien erop toe dat geconsolideerde standpunten worden geformuleerd met betrekking tot de netwerkfuncties.
4. De verleners van luchtvaartnavigatiediensten die in een functioneel luchtruimblok samenwerken, zien erop toe dat geconsolideerde standpunten worden geformuleerd met betrekking tot operationele kwesties van de netwerkfuncties.
5. Vóór de oprichting van een functioneel luchtruimblok werken de lidstaten en de verleners van luchtvaartnavigatiediensten zodanig samen dat geconsolideerde standpunten worden geformuleerd over aspecten die verband houden met de activiteiten van de netwerkbeheerder.
Artikel 11
Civiel-militaire samenwerking
1. De netwerkbeheerder zorgt voor passende regelingen om adequate coördinatie met nationale militaire autoriteiten mogelijk te maken en te ondersteunen.
2. De lidstaten zorgen voor passende militaire betrokkenheid bij alle activiteiten die verband houden met de netwerkfuncties.
3. De lidstaten zorgen ervoor dat de militaire verleners van luchtvaartnavigatiediensten en de militaire luchtruimgebruikers op passende wijze worden vertegenwoordigd in alle door de netwerkbeheerder vastgestelde operationele en raadplegingsregelingen.
4. De uitvoering van de functie „Ontwerp van het Europese routenetwerk” laat de reserveringen of beperkingen van een luchtruimvolume voor exclusief of specifiek gebruik door de lidstaten onverlet. De netwerkbeheerder stimuleert en coördineert de beschikbaarheid van voorwaardelijke routes door deze zones, overeenkomstig Verordening (EG) nr. 2150/2005 van de Commissie (8).
Artikel 12
Algemene eisen voor netwerkfuncties
De netwerkbeheerder ziet erop toe dat de in bijlage VI uiteengezette algemene eisen voor netwerkfuncties worden vervuld. Deze eisen zijn van toepassing vanaf de datum van vaststelling van het benoemingsbesluit en de netwerkbeheerder dient uiterlijk twaalf maanden na die datum aan de eisen te voldoen.
HOOFDSTUK III
BEHEER VAN NETWERKFUNCTIES
Artikel 13
Coöperatieve besluitvorming
1. Netwerkfuncties worden beheerd door middel van coöperatieve besluitvorming.
2. Een proces van coöperatieve besluitvorming omvat:
a)
het in artikel 14 geregelde raadplegingsproces, en
b)
de in artikel 15 geregelde gedetailleerde werkregelingen en operationele processen.
3. Met het oog op de vaststelling van maatregelen die verband houden met het beheer van de netwerkfuncties en ter wille van het toezicht op de prestaties van deze functies, richt de netwerkbeheerder de in artikel 16 geregelde netwerkbeheerraad op.
4. Wanneer de netwerkbeheerder vaststelt dat zijn activiteiten door één of meer partijen worden belemmerd, wordt het geschil ter beslechting doorverwezen naar de netwerkbeheerraad.
Artikel 14
Raadplegingsproces
1. Er wordt een proces voor passende en regelmatige raadpleging van de lidstaten en de operationele belanghebbenden vastgesteld.
2. De raadpleging heeft in de eerste plaats betrekking op de in artikel 15 geregelde gedetailleerde werkregelingen, het strategisch netwerkplan, het operationeel netwerkplan, voortgang bij de uitvoering van de plannen, verslagen aan de Commissie en operationele kwesties, voor zover van toepassing.
3. Het raadplegingsproces kan variëren naargelang van de aard van de individuele netwerkfuncties. Om kwesties van regelgevende aard te kunnen behandelen, moeten waar nodig de lidstaten bij het raadplegingsproces worden betrokken.
4. Wanneer belanghebbenden niet tevreden zijn met de raadpleging, wordt de kwestie eerst doorverwezen naar de passende raadplegingsregeling op het niveau van de individuele functie. Wanneer de kwestie niet op het niveau van de individuele functie kan worden opgelost, wordt zij ter beslechting doorverwezen naar de netwerkbeheerraad.
Artikel 15
Gedetailleerde werkregelingen en operationele processen
1. De netwerkbeheerder stelt gedetailleerde werkregelingen en operationele processen vast om plannings- en operationele aspecten te behandelen, met name rekening houdende met de specifieke kenmerken en eisen van de individuele netwerkfuncties, zoals uiteengezet in de bijlagen I tot en met VI.
2. De netwerkbeheerder ziet erop toe dat de gedetailleerde werkregelingen en operationele processen regels bevatten voor kennisgeving aan betrokken belanghebbende partijen.
3. Bij het vaststellen van de gedetailleerde werkregelingen en operationele processen dient de scheiding tussen dienstverlening en regelgevende kwesties te worden gerespecteerd; indien nodig dienen de lidstaten te worden betrokken bij het vaststellen van deze gedetailleerde werkregelingen en operationele processen.
Artikel 16
Netwerkbeheerraad
1. De netwerkbeheerraad heeft de volgende taken:
a)
het strategisch netwerkplan bekrachtigen vóór de vaststelling ervan overeenkomstig artikel 5, lid 3, van Verordening (EG) nr. 549/2004;
b)
de operationele netwerkplannen voor een periode van drie tot vijf jaar en de jaarlijkse operationele netwerkplannen goedkeuren;
c)
de processen van coöperatieve besluitvorming, de raadplegingsprocessen en de gedetailleerde werkregelingen en operationele processen voor de netwerkfuncties goedkeuren na een positief advies van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim;
d)
het reglement van orde van het bij artikel 18, lid 4, opgerichte Europees crisiscoördinatiecentrum voor de luchtvaart goedkeuren na een positief advies van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim;
e)
toezicht houden op de voortgang in de uitvoering van de plannen en handelen naar aanleiding van eventuele afwijkingen van het oorspronkelijke plan;
f)
toezicht houden op de raadpleging van operationele belanghebbenden;
g)
toezicht houden op activiteiten in verband met het beheer van de netwerkfuncties;
h)
toezicht houden op de activiteiten van de netwerkbeheerder in verband met netwerkcrises;
i)
het in artikel 20 genoemde jaarverslag goedkeuren. Dit verslag heeft betrekking op, maar is niet beperkt tot, de uitvoering van het strategisch netwerkplan en het operationeel netwerkplan;
j)
kwesties behandelen die niet zijn opgelost op het niveau van de individuele netwerkfuncties;
k)
beoordelen of de netwerkbeheerder onpartijdig is en over passende bekwaamheden en middelen beschikt om de hem toegewezen taken, inclusief regelingen inzake beveiliging, aansprakelijkheid en noodgevallen, onafhankelijk uit te voeren;
l)
de jaarbegroting van de netwerkbeheerder bekrachtigen na een positief advies van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim;
m)
zijn reglement van orde goedkeuren na een positief advies van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim;
n)
alle andere relevant geachte thema’s behandelen.
2. Stemgerechtigde leden van de netwerkbeheerraad zijn:
a)
één vertegenwoordiger van de verleners van luchtvaartnavigatiediensten per opgericht luchtruimblok of luchtruimblok in oprichting, met in totaal vier stemmen voor alle verleners van luchtvaartnavigatiediensten;
b)
vier vertegenwoordigers van de commerciële en niet-commerciële civiele luchtruimgebruikers;
c)
twee vertegenwoordigers van de luchthavenexploitanten;
d)
twee vertegenwoordigers van de militaire verleners van luchtvaartnavigatiediensten en de militaire luchtruimgebruikers.
3. Voorts zijn lid van de netwerkbeheerraad:
a)
de voorzitter, op voorstel van de Commissie aangesteld op basis van technische bekwaamheid en deskundigheid, met name op basis van voorstellen van de stemgerechtigde leden van de netwerkbeheerraad, en na een positief advies van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim;
b)
één vertegenwoordiger van de Commissie;
c)
één vertegenwoordiger van Eurocontrol;
d)
één vertegenwoordiger van de netwerkbeheerder.
4. Elk lid heeft een plaatsvervanger.
5. De stemgerechtigde leden van de netwerkbeheerraad worden aangesteld op voorstel van hun organisaties, na een positief advies van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim.
6. De Commissie kan onafhankelijke en erkende deskundigen aanstellen als adviseurs; deze adviseurs nemen op persoonlijke titel zitting en vertegenwoordigen een breed scala aan vakgebieden die betrekking hebben op belangrijke aspecten van de netwerkfuncties. De landen die deelnemen aan de werkzaamheden van de netwerkbeheerder dragen kandidaat-adviseurs voor.
7. De in lid 3, onder a), b) en c), genoemde leden hebben het recht voorstellen te verwerpen die gevolgen hebben voor:
a)
de soevereiniteit en verantwoordelijkheden van de lidstaten, met name betreffende openbare orde, openbare veiligheid en defensie, zoals genoemd in artikel 13 van Verordening (EG) nr. 549/2004;
b)
de verenigbaarheid van de activiteiten van de netwerkbeheerraad met de doelstellingen van deze verordening;
c)
de onpartijdigheid en billijkheid van de netwerkbeheerraad.
8. De in lid 1 genoemde documenten worden bij eenvoudige meerderheid van stemmen door de netwerkbeheerraad aangenomen.
9. Wanneer geen overeenstemming kan worden bereikt over kwesties die van wezenlijk belang zijn voor het netwerk, verwijst de netwerkbeheerraad deze door naar de Commissie. De Commissie stelt het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim in kennis.
Artikel 17
Rol van het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim
1. De netwerkbeheerder verwijst regelgevingskwesties door naar de Commissie, die op haar beurt het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim in kennis stelt.
2. Het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim brengt advies uit over:
a)
de benoeming van de netwerkbeheerder;
b)
de aanstelling van de voorzitter van de netwerkbeheerraad;
c)
de aanstelling van de stemgerechtigde leden van de netwerkbeheerraad;
d)
het reglement van orde van de netwerkbeheerraad;
e)
het strategisch netwerkplan, en met name de doelstellingen van dit plan in een vroeg stadium;
f)
de jaarbegroting van de netwerkbeheerder;
g)
het reglement van orde van het Europees crisiscoördinatiecentrum voor de luchtvaart;
h)
de processen van coöperatieve besluitvorming, de raadplegingsprocessen en de gedetailleerde werkregelingen en operationele processen voor de netwerkfuncties.
3. Het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim kan advies uitbrengen aan de Commissie wanneer door de netwerkbeheerraad geen overeenstemming kan worden bereikt over kwesties die van wezenlijk belang zijn voor het netwerk.
HOOFDSTUK IV
NETWERKCRISISBEHEER
Artikel 18
Oprichting van het Europees crisiscoördinatiecentrum voor de luchtvaart
1. Het beheer van netwerkcrises wordt ondersteund door de oprichting van een Europees crisiscoördinatiecentrum voor de luchtvaart (European Aviation Crisis Coordination Cell, EACCC).
2. Permanente leden van het EACCC zijn: één vertegenwoordiger van de lidstaat die het voorzitterschap van de Raad bekleedt, één vertegenwoordiger van de Commissie, één vertegenwoordiger van het Agentschap, één vertegenwoordiger van Eurocontrol, één vertegenwoordiger van de militaire sector, één vertegenwoordiger van de verleners van luchtvaartnavigatiediensten, één vertegenwoordiger van de luchthavens en één vertegenwoordiger van de luchtruimgebruikers.
3. Het EACCC kan van geval tot geval worden aangevuld met deskundigen, naargelang van de aard van de specifieke crisis.
4. Het EACCC stelt zijn reglement van orde op, ter goedkeuring door de netwerkbeheerraad.
5. De netwerkbeheerder stelt de middelen ter beschikking die nodig zijn voor de oprichting en werking van het EACCC.
Artikel 19
Verantwoordelijkheden van de netwerkbeheerder en het EACCC
1. De netwerkbeheerder is samen met de leden van het EACCC verantwoordelijk voor de activering en deactivering van het EACCC.
2. De netwerkbeheerder is, met steun van het EACCC, verantwoordelijk voor:
a)
de coördinatie van het beheer van reacties op netwerkcrises, overeenkomstig het reglement van orde van het EACCC, in nauwe samenwerking met overeenkomstige structuren in de lidstaten;
b)
de ondersteuning van de activering en coördinatie van rampenplannen op het niveau van de lidstaten;
c)
de opstelling van beperkende maatregelen op netwerkniveau, teneinde te garanderen dat tijdig wordt gereageerd op netwerkcrises en dat de permanente en veilige werking van het netwerk wordt beschermd en gegarandeerd. Daartoe moet de netwerkbeheerder:
i)
24 uur per dag toezicht houden op de toestand van het netwerk met het oog op netwerkcrises;
ii)
zorgen voor effectief informatiebeheer en effectieve communicatie door middel van de verspreiding van nauwkeurige, tijdige en consequente gegevens, teneinde de toepassing van de beginselen en processen van risicobeheer in de besluitvormingsprocessen te ondersteunen;
iii)
de georganiseerde verzameling en gecentraliseerde opslag van die gegevens faciliteren;
d)
het vestigen van de aandacht van de Commissie, het Agentschap of de lidstaten op mogelijkheden voor aanvullende steun voor het inperken van de crisis, inclusief het leggen van contacten met exploitanten van andere vervoerswijzen die intermodale oplossingen kunnen vinden en toepassen;
e)
toezicht op het herstel en de duurzaamheid van het netwerk, en de rapportering daarover.
HOOFDSTUK V
MONITORING, RAPPORTERING EN TOEZICHT
Artikel 20
Toezicht en rapportering
1. De netwerkbeheerder stelt een proces vast van permanent toezicht op:
a)
de operationele netwerkprestaties;
b)
de maatregelen van operationele belanghebbenden en staten en de resultaten daarvan;
c)
de effectiviteit en efficiëntie van alle functies waarop deze verordening betrekking heeft.
2. Het permanente toezicht heeft als doel mogelijke afwijkingen van het strategisch netwerkplan en het operationeel netwerkplan vast te stellen. De operationele belanghebbenden staan de netwerkbeheerder bij in de uitvoering van die taak door bepaalde taken te verrichten, met inbegrip van, maar niet beperkt tot, het verstrekken van gegevens.
3. De netwerkbeheerder dient jaarlijks bij de Commissie en het Agentschap een verslag in over de maatregelen die hij heeft genomen om zijn taken te vervullen. Dit verslag heeft betrekking op individuele netwerkfuncties en op de totale situatie van het netwerk, en sluit aan bij de inhoud van het strategisch netwerkplan en het operationeel netwerkplan. De Commissie stelt het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim in kennis.
Artikel 21
Toezicht op de netwerkbeheerder
De Commissie houdt, met betrekking tot veiligheidsgerelateerde kwesties bijgestaan door het Agentschap, toezicht op de netwerkbeheerder, met name wat betreft de naleving van de eisen van deze verordening en van andere wetgeving van de Unie. De Commissie brengt jaarlijks, of wanneer zij specifiek daarom wordt verzocht, verslag uit bij het Comité voor het gemeenschappelijke luchtruim.
HOOFDSTUK VI
SLOTBEPALINGEN
Artikel 22
Betrekkingen met derde landen
Derde landen en hun operationele belanghebbenden kunnen deelnemen aan de werkzaamheden van de netwerkbeheerder.
Artikel 23
Financiering van de netwerkbeheerder
De lidstaten nemen alle nodige maatregelen voor de financiering van de netwerkfuncties die aan de netwerkbeheerder zijn toevertrouwd, op basis van luchtvaartnavigatieheffingen. De netwerkbeheerder stelt zijn kosten op transparante wijze vast.
Artikel 24
Aansprakelijkheid
De netwerkbeheerder treft regelingen ter dekking van de aansprakelijkheid voor de uitvoering van zijn taken. De toegepaste dekkingsmethode moet aangepast zijn aan de mogelijke verliezen en schade, waarbij rekening wordt gehouden met de rechtspositie van de netwerkbeheerder en de mate waarin dekking door commerciële verzekeringen mogelijk is.
Artikel 25
Evaluatie
De Commissie evalueert de effectiviteit van de uitvoering van de netwerkfuncties uiterlijk op 31 december 2013 en daarna regelmatig, rekening houdende met de in Verordening (EU) nr. 691/2010 vastgestelde referentieperioden voor de prestatieregeling.
Artikel 26
Wijzigingen van Verordening (EU) nr. 691/2010
Verordening (EU) nr. 691/2010 wordt als volgt gewijzigd:
1)
Aan artikel 3, lid 3, wordt het volgende punt m) toegevoegd:
„m)
de beoordeling van het prestatieplan van de netwerkbeheerder, inclusief de samenhang ervan met de EU-wijde prestatiedoelen.”.
2)
Het volgende artikel 5 bis wordt ingevoegd:
„Artikel 5 bis
Netwerkbeheerder
1. De bij artikel 3 van Verordening (EU) nr. 677/2011 van de Commissie (9) opgerichte netwerkbeheerder voert de volgende taken uit met betrekking tot de prestatieregeling:
a)
de Commissie ondersteunen door vóór de referentieperioden relevante input te verstrekken met het oog op de voorbereiding van EU-wijde prestatiedoelen en het toezicht tijdens de referentieperiode. De netwerkbeheerder vestigt met name de aandacht van de Commissie op aanzienlijke en aanhoudende achteruitgang van de operationele prestaties;
b)
de Commissie toegang verlenen tot alle in bijlage IV vermelde gegevens, overeenkomstig artikel 20, lid 5;
c)
de lidstaten en de verleners van luchtvaartnavigatiediensten ondersteunen met het oog op het bereiken van hun prestatiedoelen tijdens referentieperioden;
d)
een prestatieplan opstellen, dat vóór het begin van elke referentieperiode wordt vastgesteld als onderdeel van het strategisch netwerkplan. Dit prestatieplan is openbaar en bevat:
i)
een milieuprestatiedoel dat strookt met het EU-wijde prestatiedoel voor de gehele referentieperiode, inclusief jaarwaarden die dienen te worden gebruikt voor toezichtsdoeleinden;
ii)
prestatiedoelen voor andere relevante prestatiegebieden die stroken met het EU-wijde prestatiedoel voor de gehele referentieperiode, inclusief jaarwaarden die dienen te worden gebruikt voor toezichtsdoeleinden;
iii)
een beschrijving van de acties die gepland zijn om de doelstellingen te halen, en
iv)
aanvullende prestatiekernindicatoren en doelstellingen, waar nodig of indien de Commissie daartoe besluit.
3)
In artikel 17 wordt het volgende lid 2 bis ingevoegd:
„2 bis. De Commissie houdt toezicht op de uitvoering van het prestatieplan van de netwerkbeheerder. Indien tijdens de referentieperiode doelen niet worden bereikt, neemt de Commissie de gepaste in het prestatieplan genoemde maatregelen om de situatie te corrigeren. Daartoe baseert zij zich op de jaarwaarden in het prestatieplan.”.
4)
In bijlage III komen de punten 3 en 4 als volgt te luiden:
„3. Milieu
Routeontwerp: niet van toepassing tijdens de eerste referentieperiode. Tijdens de tweede referentieperiode: beoordeling van het in het prestatieplan gebruikte proces voor routeontwerp en de samenhang daarvan met het door de netwerkbeheerder ontwikkelde proces voor de opstelling van het plan voor de verbetering van het Europese routenetwerk.
4. Capaciteit
Vertraging: vergelijking van het in het prestatieplan verwachte niveau van vertraging en route in de regeling van de luchtverkeersstromen met een referentiewaarde die voortvloeit uit het capaciteitsplanningsproces van Eurocontrol en is opgenomen in het operationeel prestatieplan van de netwerkbeheerder.”.
Artikel 27
Inwerkingtreding
Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 7 juli 2011.