ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. března 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/163/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.
(7)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.
(8)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
(9)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii
(10)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(11)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.
(12)
S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(13)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(15)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(16)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.3. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(18)
Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(20)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.
(21)
Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.
(22)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:
Výrobci v Unii:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A., Belley, Francie.
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.4. Období šetření
(23)
Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.
(27)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.1.1. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu
(28)
V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(29)
Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(30)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(31)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(32)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(33)
Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.1.2. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu
(34)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.2. Vývozní cena
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
3.3. Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(38)
Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.4. Dumpingová rozpětí
3.4.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku
(39)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(40)
Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.
(42)
Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.
(43)
Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.
(44)
Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.
(45)
Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.
(46)
V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.
3.4.2. Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(47)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.
(48)
Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.
(49)
Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.
3.4.3. Pro nespolupracující vyvážející výrobce
(50)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.
(51)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(52)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(53)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(54)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(55)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Úvod
(56)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(57)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(58)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(59)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.
5.2. Spotřeba v Unii
(60)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(61)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(62)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(64)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.4. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(65)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.
5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.
5.5.1. Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(69)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(70)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tunách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(71)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (-20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.5.3. Růst
(72)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.5.4. Zaměstnanost
Tabulka 6
2008
2009
2010
IP
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(73)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(74)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.5.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(75)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (-21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(76)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.5.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 8
2008
2009
2010
IP
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(77)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(78)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(79)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(80)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.5.7. Stav zásob
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.5.8. Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(82)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.6. Závěr ohledně újmy
(83)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-25 %), využití kapacity (-6 %), objem prodeje (-14 %), podíl na trhu (-21 %) a zaměstnanost (-24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(84)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(86)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(87)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(89)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.
(90)
Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nedumpingový dovoz z Indie
(91)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.
(92)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.
6.3.2. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(94)
Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.
(95)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(96)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(97)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Hospodářská krize
(98)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(99)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(100)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(101)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(102)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.
6.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(103)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.
(104)
S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.
(105)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ
(106)
Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.
(107)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. března 2012.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 22 maart 2012
tot beëindiging van de antidumpingprocedure betreffende de invoer van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India
(2012/163/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) ("de basisverordening"), en met name artikel 9,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Inleiding van de procedure
(1)
Op 13 mei 2011 heeft de Europese Commissie ("de Commissie") met een bericht ("bericht van inleiding") in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer in de Unie van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India ("het betrokken product") aangekondigd.
(2)
Diezelfde dag heeft de Commissie met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (3) de inleiding van een antisubsidieprocedure betreffende de invoer in de Unie van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India aangekondigd en in dat verband een afzonderlijk onderzoek geopend.
(3)
De antidumpingprocedure werd ingeleid na een klacht die op 31 maart 2011 werd ingediend door het European Industrial Fasteners Institute (EiFi) ("de klager") namens producenten die meer dan 25 % van de totale productie van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan in de Unie voor hun rekening nemen. Het bij die klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal over dumping van het genoemde product en de aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werd voldoende geacht om een onderzoek te openen.
1.2. Bij de procedure betrokken partijen
(4)
De Commissie heeft de klager, andere haar bekende producenten in de Unie, de haar bekende producenten-exporteurs, de haar bekende importeurs, de haar bekende betrokken gebruikers en de Indiase overheid van de inleiding van de procedure in kennis gesteld. Belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(5)
Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, werden gehoord.
1.2.1. Steekproef van producenten-exporteurs in India
(6)
Gezien het kennelijk grote aantal producenten-exporteurs in India werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening voor de vaststelling van dumping gebruik te maken van een steekproef.
(7)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk is en, zo ja, deze samen te stellen, werd de producenten-exporteurs in India verzocht uiterlijk 15 dagen na de datum van opening van het onderzoek contact met haar op te nemen en basisinformatie te verstrekken over hun uitvoer en binnenlandse verkoop, hun exacte activiteiten met betrekking tot de productie en verkoop van het betrokken product, alsmede de namen en activiteiten te verschaffen van alle met hen verbonden ondernemingen die betrokken waren bij de productie en verkoop van het betrokken product tijdens de periode van 1 april 2010 tot en met 31 maart 2011 ("onderzoektijdvak" of "OT").
(8)
Binnen de in het bericht van inleiding vastgestelde termijn hebben in totaal vijf producenten-exporteurs, met inbegrip van een groep verbonden ondernemingen in India, de vereiste informatie verstrekt en ermee ingestemd om in de steekproef te worden opgenomen. Deze medewerkende ondernemingen gaven aan het betrokken product tijdens het onderzoektijdvak naar de Unie te hebben uitgevoerd. Uit de vergelijking tussen de invoergegevens van Eurostat en de omvang van de uitvoer van het betrokken product naar de Unie zoals deze voor het onderzoektijdvak was gemeld door vijf medewerkende ondernemingen, is gebleken dat de medewerking van Indiase producenten-exporteurs nagenoeg 100 % bedroeg. De steekproef is bijgevolg samengesteld op grond van de informatie die deze vijf producenten-exporteurs hebben verstrekt.
(9)
Overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening werd voor de uitvoer van het betrokken product naar de Unie een steekproef samengesteld op basis van de grootste representatieve exporthoeveelheid die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht. Op basis van de informatie die de Commissie van de producenten-exporteurs heeft ontvangen, heeft zij een steekproef van drie producenten-exporteurs samengesteld waarvan de uitvoer naar de Unie het grootst was. Volgens de in verband met de steekproef verzamelde informatie namen de geselecteerde ondernemingen of groepen in het OT 99 % van de totale door de medewerkende producenten-exporteurs gemelde exporthoeveelheid van het betrokken product naar de Unie voor hun rekening. De steekproef werd daarom geschikt geacht om het onderzoek te beperken tot een redelijk aantal producenten-exporteurs die binnen de beschikbare tijd konden worden onderzocht zonder afbreuk te doen aan de representativiteit.
1.2.2. Samenstelling van de steekproef van medewerkende producenten-exporteurs in India
(10)
Overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening werd met de betrokken partijen en met de Indiase autoriteiten overleg gepleegd over de samenstelling van de steekproef. De twee niet in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs drongen erop aan ook in de steekproef te worden opgenomen. Gezien de representativiteit van de voorgestelde steekproef, zoals vermeld in overweging 8, werd echter geconcludeerd dat het niet nodig was de steekproef te wijzigen of te vergroten.
1.2.3. Individueel onderzoek van ondernemingen die niet in de steekproef zijn opgenomen
(11)
Twee medewerkende producenten-exporteurs die niet in de steekproef werden opgenomen, hebben om een individueel onderzoek verzocht en binnen de vastgestelde termijn de antidumpingvragenlijst beantwoord.
(12)
Gezien de conclusie dat deze antidumpingprocedure om de hierna vermelde redenen moet worden beëindigd, werden de verzoeken om een individueel onderzoek niet verder in overweging genomen.
1.2.4. Steekproef van producenten in de Unie
(13)
Gezien het kennelijk grote aantal producenten in de Unie werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening voor de vaststelling van schade van een steekproef gebruik te maken.
(14)
In het bericht van inleiding deelde de Commissie mede dat zij een voorlopige steekproef van producenten in de Unie had samengesteld. Deze steekproef bestond uit vijf ondernemingen, die uit de 15 producenten in de Unie die haar vóór de opening van het onderzoek bekend waren, werden gekozen op basis van hun verkoopvolume, grootte en geografische locatie in de Unie. Zij vertegenwoordigden 37 % van de totale geraamde productie in de Unie in het OT. Belanghebbenden werden verzocht het dossier te raadplegen en hun opmerkingen over de geschiktheid van deze keuze binnen 15 dagen na de datum van bekendmaking van het bericht van inleiding in te dienen. Geen enkele belanghebbende maakte bezwaar tegen de voorgestelde steekproef, die uit vijf ondernemingen was samengesteld.
(15)
Later heeft één van de vijf in de steekproef opgenomen producenten in de Unie zijn medewerking opgezegd. De resterende vier in de steekproef opgenomen ondernemingen vertegenwoordigden 31 % van de totale geraamde productie in de Unie in het OT. De steekproef werd dan ook als representatief voor de bedrijfstak van de Unie beschouwd.
1.2.5. Steekproef van niet-verbonden importeurs
(16)
Gezien het potentieel grote aantal bij de procedure betrokken importeurs werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening voor de importeurs van een steekproef gebruik te maken. Binnen de in het bericht van inleiding vastgestelde termijn hebben twee importeurs de gevraagde informatie verstrekt en ermee ingestemd om in de steekproef te worden opgenomen. Aangezien slechts weinig importeurs zich kenbaar hebben gemaakt, is besloten om van een steekproef af te zien.
1.3. Antwoorden op de vragenlijst en controles
(17)
De Commissie heeft een vragenlijst gestuurd naar alle haar bekende betrokken partijen en naar alle andere partijen die zich binnen de in het bericht van inleiding vastgestelde termijn kenbaar hadden gemaakt. Zo is een vragenlijst gestuurd naar de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in India, de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, de medewerkende importeurs in de Unie en alle gebruikers waarvan bekend was dat zij bij het onderzoek betrokken waren.
(18)
De Commissie heeft antwoorden ontvangen van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs en van vier in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Geen van de importeurs of gebruikers heeft de vragenlijst beantwoord.
(19)
De Commissie heeft alle gegevens van de belanghebbenden die zij voor de vaststelling van dumping, de schade als gevolg daarvan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd.
(20)
Eén partij voerde aan dat één van de producenten-exporteurs te veel aanspraken op geheimhouding maakte en geen voldoende zinvolle openbare versie van zijn antwoorden op de vragenlijst verstrekte. Daarom mocht de door deze onderneming verstrekte informatie niet in aanmerking worden genomen en moest de onderneming worden behandeld als niet aan het onderzoek medewerkende partij.
(21)
De niet-vertrouwelijke versie van de antwoorden van deze producent-exporteur, die bestond uit de aanvankelijk verstrekte antwoorden en een aangevulde versie op basis van een verzoek om nadere informatie, is echter nogmaals beoordeeld en werd voldoende compleet geacht om als zinvolle openbare antwoorden te worden aangemerkt. Dit argument werd dan ook afgewezen.
(22)
Er zijn controlebezoeken uitgevoerd in de gebouwen van de volgende partijen:
producenten in de Unie:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italië;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italië;
-
Ugivis S.A., Belley, Frankrijk;
producenten-exporteurs in India:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra;
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra;
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Onderzoektijdvak
(23)
Het onderzoek naar dumping en schade had betrekking op de periode van 1 april 2010 tot en met 31 maart 2011. Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van januari 2008 tot het einde van het OT ("beoordelingsperiode").
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(24)
Bij het betrokken product gaat het om roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan ("SSF") van oorsprong uit India, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 en 7318 15 70.
2.2. Soortgelijk product
(25)
Vastgesteld werd dat het betrokken product, het product dat in India wordt geproduceerd en aldaar op de binnenlandse markt wordt verkocht, en het product dat door producenten in de Unie wordt geproduceerd en aldaar op de binnenlandse markt wordt verkocht, dezelfde fysische, chemische en technische eigenschappen hebben en voor dezelfde doeleinden worden gebruikt. Zij werden daarom beschouwd als gelijk in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
3. DUMPING
3.1. Normale waarde
(26)
Voor de vaststelling van de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening heeft de Commissie eerst vastgesteld of de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product van de in de steekproef opgenomen Indiase producenten-exporteurs aan onafhankelijke afnemers in representatieve hoeveelheden plaatsvond, d.w.z. of de totale omvang van die verkoop in het OT ten minste 5 % van de totale omvang van hun uitvoer naar de Unie bedroeg.
(27)
Bij één in de steekproef opgenomen producent-exporteur werd vastgesteld dat hij het soortgelijke product niet in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt verkocht. Daarom moest de normale waarde voor deze producent-exporteur overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening worden berekend.
3.1.1. In de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs met een over het geheel genomen representatieve binnenlandse verkoop
(28)
Voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs met een over het geheel genomen representatieve binnenlandse verkoop stelde de Commissie vervolgens vast welke door de producenten-exporteurs op de binnenlandse markt verkochte productsoorten identiek of rechtstreeks vergelijkbaar waren met de naar de Unie uitgevoerde productsoorten.
(29)
De binnenlandse verkoop van een bepaalde productsoort werd als voldoende representatief beschouwd wanneer in het OT van die soort aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt een hoeveelheid was verkocht die ten minste 5 % bedroeg van de totale hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort die naar de Unie was uitgevoerd.
(30)
De Commissie onderzocht vervolgens of de binnenlandse verkoop van de betrokken ondernemingen had plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties in de zin van artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt tijdens het OT vastgesteld.
(31)
Wanneer meer dan 80 % van de totale verkoop van een productsoort was verkocht tegen een nettoprijs die gelijk was aan of hoger was dan de berekende productiekosten, en de gewogen gemiddelde prijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs. Deze prijs werd berekend als het gewogen gemiddelde van de prijzen van alle binnenlandse verkopen van die soort in het OT, ongeacht of die verkopen winstgevend waren of niet.
(32)
Wanneer de winstgevende verkoop van een soort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de productiekosten, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, berekend als het gewogen gemiddelde van alleen de winstgevende verkopen van die soort.
(33)
Voor productsoorten die niet in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt werden verkocht, moest de normale waarde op basis van artikel 2, lid 3, van de basisverordening worden berekend. Daartoe werden de verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten ("VAA-kosten") en een redelijke winstmarge opgeteld bij de eigen gemiddelde kosten van de exporteur voor de vervaardiging van de productsoort in het OT. Overeenkomstig artikel 2, lid 6, van de basisverordening werden het percentage voor de VAA-kosten en de winstmarge gebaseerd op het gewogen gemiddelde van de VAA-kosten en de winstmarge van de verkoop in het kader van normale handelstransacties van elke productsoort van de respectieve producent-exporteur.
3.1.2. In de steekproef opgenomen medewerkende producent-exporteur zonder een over het geheel genomen representatieve binnenlandse verkoop
(34)
Voor de medewerkende producent-exporteur zonder representatieve binnenlandse verkoop werd de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening berekend door de VAA-kosten en een redelijke winstmarge per productsoort op te tellen bij de eigen kosten van de onderneming voor de vervaardiging van het soortgelijke product in het OT. Overeenkomstig artikel 2, lid 6, van de basisverordening werden het percentage voor de VAA-kosten en de winstmarge gebaseerd op het gewogen gemiddelde van de VAA-kosten en de winstmarge van de verkoop in het kader van normale handelstransacties van elke productsoort van de producent-exporteur.
3.2. Uitvoerprijs
(35)
Overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening werden de uitvoerprijzen vastgesteld aan de hand van de werkelijk voor het betrokken product betaalde of te betalen prijzen.
3.3. Vergelijking
(36)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(37)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(38)
Op grond hiervan werden waar nodig en gerechtvaardigd correcties toegepast voor de kosten van vervoer, zeevracht, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakkingskosten, kredietkosten, niet op de factuur vermelde kortingen, en commissies.
3.4. Dumpingmarges
3.4.1. Voor de in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs
(39)
Voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen werd het gewogen gemiddelde van de normale waarde van elke naar de Unie uitgevoerde soort van het betrokken product in overeenstemming met artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening vergeleken met het gewogen gemiddelde van de uitvoerprijs van de desbetreffende soort van het betrokken product.
(40)
Op basis van deze methode worden de dumpingmarges, uitgedrukt als percentage van de cif-prijs grens Unie, vóór inklaring, vastgesteld op:
Onderneming
Dumpingmarge
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Hierbij zij opgemerkt dat de Indiase producent-exporteur waarvoor geen dumping werd vastgesteld, 87 % van de Indiase uitvoer naar de Unie voor zijn rekening nam.
(42)
Op basis van zijn analyse van het document van de Commissie met de feiten en overwegingen kwam de klager uit op een verschil van 25 % tussen de normale waarde die werd vastgesteld voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs waarvoor dumping werd vastgesteld, en de normale waarde voor de onderneming waarvoor geen dumping werd vastgesteld. De klager voerde aan dat een dergelijk verschil niet mogelijk is op een concurrerende markt en niet realistisch is voor de sector roestvrijstalen bevestigingsmiddelen. Bovendien beweerde de klager dat de producent-exporteur waarvoor geen dumping werd vastgesteld, roestvrijstaalschroot aankocht bij verbonden ondernemingen in de Unie en dat de aankoopprijzen van deze grondstof bijgevolg niet betrouwbaar waren voor het vaststellen van de productiekosten.
(43)
De normale waarde voor de medewerkende exporteur waarvoor geen dumping werd vastgesteld, is gebaseerd op zijn productiekosten per productsoort, die lager zijn dan voor de andere in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs. Dit is voornamelijk het gevolg van het feit dat eerstgenoemde onderneming zelf roestvrij staal vervaardigt van roestvrijstaalschroot, en bijgevolg volledig geïntegreerd is en profiteert van schaalvoordelen, terwijl laatstgenoemde ondernemingen walsdraad van roestvrij staal, de belangrijkste grondstof voor de productie van roestvrijstalen bevestigingsmiddelen, aankopen op de open markt, onder meer bij de medewerkende exporteur waarvoor geen dumping werd vastgesteld.
(44)
De normale waarde voor de medewerkende producenten-exporteurs waarvoor dumping werd vastgesteld, werd hoofdzakelijk vastgesteld op basis van de binnenlandse verkoopprijzen per productsoort. Er is slechts beperkte concurrentie op de binnenlandse markt van India en de medewerkende exporteur waarvoor geen dumping werd vastgesteld, verkocht in het OT op de binnenlandse markt alleen niet-representatieve hoeveelheden.
(45)
Met betrekking tot de aankoop van roestvrijstaalschroot door de producent-exporteur waarvoor geen dumping werd vastgesteld, is uit het onderzoek gebleken dat deze onderneming schroot betrok van zowel verbonden als niet-verbonden leveranciers, waarbij de laatstgenoemden meer dan 70 % van de aangekochte hoeveelheden vertegenwoordigden. De aankoopprijzen waren in beide gevallen vergelijkbaar, ook wanneer rekening werd gehouden met de schrootkwaliteit.
(46)
Bijgevolg wordt de vaststelling van de normale waarde voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs bevestigd en werden de argumenten van de klager afgewezen.
3.4.2. Voor de andere medewerkende producenten-exporteurs
(47)
De gewogen gemiddelde dumpingmarge van de medewerkende producenten-exporteurs die niet in de steekproef waren opgenomen, werd overeenkomstig artikel 9, lid 6, van de basisverordening berekend op basis van de marges die werden vastgesteld voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs waarvoor dumping werd vastgesteld. Op grond daarvan werd de dumpingmarge voor de medewerkende, maar niet de in de steekproef opgenomen ondernemingen vastgesteld op 24,6 % van de cif-prijs grens Unie, vóór inklaring.
(48)
Nadat de Commissie had medegedeeld dat zij voornemens was de procedure te beëindigen, drong één medewerkende Indiase producent-exporteur erop aan dat de Commissie zijn verzoek om een individueel onderzoek zou inwilligen, met het argument dat de dumpingmarge die voor niet in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs werd medegedeeld, geen juist beeld gaf van zijn situatie.
(49)
Het verzoek om een individueel onderzoek is niet door de Commissie beoordeeld, omdat bij beëindiging van de procedure de vaststelling van de marge van geen belang meer is.
3.4.3. Voor de niet-medewerkende producenten-exporteurs
(50)
Wat alle andere exporteurs in India betreft, stelde de Commissie eerst de mate van medewerking vast. Er werd een vergelijking gemaakt tussen de totale uitgevoerde hoeveelheden, als vermeld in de antwoorden van de medewerkende producenten-exporteurs op de steekproefvragenlijst, en de totale invoer uit India, zoals afgeleid uit de statistieken van Eurostat. Zo werd de mate van medewerking vastgesteld op 97 %. Op grond daarvan werd de mate van medewerking hoog geacht. Het werd passend geacht de dumpingmarge voor de niet-medewerkende producenten-exporteurs vast te stellen op het niveau dat overeenkomt met de gemiddelde dumpingmarge die is vastgesteld voor de in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs. Uit de beschikbare informatie blijkt immers dat de gemiddelde uitvoerprijzen van de niet-medewerkende Indiase exporteurs in het OT overeenstemden met die welke voor de medewerkende producenten-exporteurs werden vastgesteld. Bovendien zijn er geen aanwijzingen voor het bestaan van andere normale waarden voor de niet-medewerkende producenten-exporteurs.
(51)
Op basis daarvan werd de dumpingmarge voor het gehele land vastgesteld op 24,6 % van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring.
4. BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
4.1. Productie in de Unie
(52)
Om de totale productie in de Unie vast te stellen, werd gebruikgemaakt van alle beschikbare informatie over de producenten in de Unie, waaronder de informatie in de klacht, de gegevens die voor en na de opening van het onderzoek zijn verkregen van de producenten in de Unie, en de gecontroleerde antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie op de vragenlijst.
(53)
Op grond daarvan is de totale productie in de Unie geraamd op circa 52 000 ton in het OT. Dit cijfer omvat de productie van alle producenten in de Unie die zich kenbaar hebben gemaakt, en de geraamde hoeveelheid van de producenten die niet hebben gereageerd tijdens de procedure.
(54)
Zoals vermeld in overweging 13 is een steekproef samengesteld voor het onderzoek van de producenten in de Unie. Uit de 15 producenten in de Unie die vóór de inleiding van de procedure gegevens hadden verstrekt, werd een steekproef van vijf ondernemingen samengesteld. Vervolgens besloot één onderneming, zoals vermeld in overweging 15, niet aan het onderzoek mee te werken. De resterende medewerkende ondernemingen die in de steekproef waren opgenomen, vertegenwoordigden ongeveer 32 % van de totale geraamde productie in de Unie in het OT en werden representatief voor de bedrijfstak van de Unie geacht.
4.2. Bedrijfstak van de Unie
(55)
Alle bekende producenten in de Unie, als bedoeld in overweging 52, worden geacht de bedrijfstak van de Unie te vormen in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening en zullen hierna de "de bedrijfstak van de Unie" worden genoemd.
5. SCHADE
5.1. Voorafgaande opmerkingen
(56)
Ook voor de beoordeling van de relevante schadefactoren werd gebruikgemaakt van de desbetreffende invoerstatistieken van Eurostat, de gegevens in de klacht, alsmede de gegevens die voor en na de opening van het onderzoek zijn verkregen van de producenten in de Unie, met inbegrip van de gecontroleerde antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie op de vragenlijst.
(57)
De schadeanalyse in verband met macro-economische gegevens, zoals productiecapaciteit, bezettingsgraad, verkoopvolume, marktaandeel, groei, werkgelegenheid en productiviteit, is gebaseerd op de gegevens van de bedrijfstak van de Unie in zijn geheel.
(58)
De schadeanalyse in verband met micro-economische gegevens, zoals transactieprijzen, winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen, vermogen om kapitaal aan te trekken, voorraden en lonen, is gebaseerd op de gegevens van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(59)
De vier in de steekproef opgenomen producenten in de Unie waren ook opgenomen in de steekproef voor het nieuwe onderzoek bij het vervallen van de antidumpingmaatregelen betreffende de invoer van SSF van oorsprong uit China en Taiwan, dat op 7 januari 2012 is afgerond (4). In de steekproef voor dat nieuwe onderzoek was nog een andere onderneming opgenomen die niet in de steekproef voor dit onderzoek werd opgenomen. Aangezien de beoordelingsperiode voor de schadeanalyse en de beoordelingsperiode van het nieuwe onderzoek bij het vervallen van de maatregelen elkaar overlappen, zijn de gegevens voor de jaren 2008 en 2009 identiek, op de gegevens van één onderneming na. Als de cijfers voor 2008 en 2009 worden bekendgemaakt, kunnen daaruit de cijfers worden afgeleid voor de onderneming die niet in de steekproef voor dit onderzoek werd opgenomen. Daarom zijn micro-indicatoren zoals voorraden, lonen, investeringen, kasstroom, rendement van investeringen en winstgevendheid geïndexeerd.
5.2. Verbruik in de Unie
(60)
Het verbruik in de Unie werd vastgesteld op basis van het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie in de Unie zoals vermeld in de klacht en gecontroleerd aan de hand van de antwoorden op de steekproefvragenlijst en de geverifieerde gegevens die van de in de steekproef opgenomen producenten werden verkregen. Daarnaast werd ook rekening gehouden met de hoeveelheid die volgens Eurostat-gegevens in de beoordelingsperiode werd ingevoerd.
(61)
Het aldus berekende verbruik in de Unie ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 1
2008
2009
2010
OT
Verbruik in de Unie (ton)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Bron: Eurostat, gegevens in de klacht en antwoorden op de vragenlijst.
(62)
Het totale verbruik in de EU is in de beoordelingsperiode met 9 % gestegen. Tussen 2008 en 2009 was er een scherpe daling met 16 %, beweerdelijk als gevolg van de algemene negatieve gevolgen van de economische crisis voor de markt, waarna het verbruik weer toenam, eerst met 21 % tussen 2009 en 2010 en met nog eens 7 % tussen 2010 en het eind van het OT.
5.3. Invoer uit India
(63)
De invoer uit India in de Unie ontwikkelde zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 2
2008
2009
2010
OT
Omvang van de invoer uit India (ton)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Marktaandeel
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Bron: Eurostat en antwoorden van producenten-exporteurs op de vragenlijst.
(64)
De invoer uit India is in de beoordelingsperiode aanzienlijk gestegen, namelijk met 65 %. Deze stijging was het sterkst tussen 2008 en 2009, toen de invoer met 30 % toenam en het verbruik met 16 % daalde. Daarna bleef de invoer uit India toenemen, met 16 % in 2010 en met 10 % in het OT (telkens ten opzichte van het vorige jaar).
5.4. Invoerprijzen en prijsonderbieding
Tabel 3
2008
2009
2010
OT
Gemiddelde invoerprijs in euro/ton
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Bron: Eurostat en antwoorden van in de steekproef opgenomen EU-producenten op de vragenlijst.
(65)
Over het geheel beschouwd zijn de gemiddelde prijzen van de invoer uit India in de beoordelingsperiode met 9 % gedaald. Dit verklaart de toename van het marktaandeel van India van 12,1 % tot 18,3 % in dezelfde periode. De sterkste stijging deed zich voor tussen 2008 en 2009, toen de Indiase exporteurs hun marktaandeel met meer dan 6 procentpunten vergrootten.
(66)
Voor de vaststelling van de prijsonderbieding in het OT werden de gewogen gemiddelde verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, af fabriek, per productsoort, vergeleken met de overeenkomstige gewogen gemiddelde prijzen van de invoer uit India voor de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, op cif-niveau, gecorrigeerd voor bestaande douanerechten en kosten na invoer.
(67)
De prijzen werden vergeleken per productsoort voor transacties in hetzelfde handelsstadium, zo nodig na correctie, en met aftrek van kortingen en rabatten. Het resultaat van de vergelijking, uitgedrukt als percentage van de omzet van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie in het OT, was een prijsonderbieding die varieerde van 3 % tot 13 %. In dit verband zij er op gewezen dat de Indiase producent-exporteur waarvoor geen dumping werd vastgesteld, de hoogste prijsonderbiedingsmarge had.
5.5. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
(68)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een beoordeling van alle economische indicatoren die voor de bedrijfstak van de Unie voor de analyseperiode werden vastgesteld.
5.5.1. Productiecapaciteit, productie en bezettingsgraad
Tabel 4
2008
2009
2010
OT
Productievolume (ton)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Productiecapaciteit (ton)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Bezettingsgraad
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Bron: Bedrijfstak van de Unie in zijn geheel.
(69)
De bovenstaande tabel laat zien dat de productie in de beoordelingsperiode aanzienlijk is gedaald (- 25 %). In 2009 is de productie, tegelijk met een daling van de vraag, fors afgenomen (- 19 %), waarna zij in 2010 met ongeveer 10 % is gestegen. In het OT is de productie in de Unie, ondanks een toename van het verbruik in de Unie met 7 %, opnieuw met ongeveer 17 % gedaald vergeleken met het vorige jaar.
(70)
De productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie is in de beoordelingsperiode met circa 21 % gedaald. De bezettingsgraad is ook gedaald in de beoordelingsperiode en bleef constant onder de 50 %.
5.5.2. Verkoopvolume en marktaandeel
Tabel 5
2008
2009
2010
OT
Verkoopvolume (ton)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Marktaandeel
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Bron: Bedrijfstak van de Unie in zijn geheel.
(71)
Tegen de achergrond van een toenemend verbruik (+ 9 %) is de omvang van de verkoop van het soortgelijke product aan de eerste onafhankelijke afnemer in de Unie in de beoordelingsperiode met 14 % gedaald. Daardoor is het marktaandeel teruggelopen van 46,5 % in 2008 tot 36,6 % in het OT. Na een forse krimp in 2009 (- 20 %) is het verkoopvolume in 2010 en in het OT weer licht gestegen.
5.5.3. Groei
(72)
Het verbruik in de Unie is tussen 2008 en het eind van het OT met 9 % gestegen. Het verkoopvolume en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie zijn in dezelfde periode echter met respectievelijk 14 % en 21 % gedaald. Tezelfdertijd is de invoer uit India aanzienlijk toegenomen, namelijk met 65 %.
5.5.4. Werkgelegenheid
Tabel 6
2008
2009
2010
OT
Aantal werknemers
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Productiviteit (eenheid/werknemer)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Bron: Bedrijfstak van de Unie in zijn geheel.
(73)
Door het terugschroeven van de activiteiten van de bedrijfstak van de Unie is het aantal werknemers in de beoordelingsperiode dienovereenkomstig met 24 % verminderd. Tussen 2008 en het eind van het OT zijn de arbeidskosten per werknemer met 6 % gestegen.
(74)
De productiviteit van de arbeidskrachten in de bedrijfstak van de Unie, uitgedrukt in productie per werknemer per jaar, is in de beoordelingsperiode licht gedaald (- 1 %). Zij bereikte haar laagste niveau in 2009, maar kon zich naar het eind van het OT toe herstellen.
5.5.5. Gemiddelde eenheidsprijzen in de Unie
Tabel 7
2008
2009
2010
OT
Eenheidsprijs in de EU voor niet-verbonden afnemers (euro per ton)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Bron: antwoorden van de in de steekproef opgenomen producenten op de vragenlijst.
(75)
De gemiddelde verkoopprijzen zijn in de beoordelingsperiode met 2 % gedaald. In 2009 zag de bedrijfstak van de Unie zich genoopt zijn verkoopprijzen met 36 % te verlagen in de context van de economische inzinking en een scherpe daling van de invoerprijzen uit India (- 21 %). In 2010 en in het OT trad een herstel in van de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie.
(76)
Uit het onderzoek is gebleken dat de daling van de verkoopprijzen in 2009 verband hield met de daling van de kosten, die met 18 % waren teruggelopen ten opzichte van het niveau van 2008. Deze kostendaling was hoofdzakelijk toe te schrijven aan de daling van de grondstoffenprijzen, met name de prijzen van nikkel, dat een onstabiele prijsdynamiek kent. Vanwege de toename van de laaggeprijsde Indiase invoer in 2009 zag de bedrijfstak van de Unie zich echter gedwongen zijn verkoopprijzen sterker te verlagen dan de kosten waren gedaald.
5.5.6. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
Tabel 8
2008
2009
2010
OT
Winstgevendheid EU-verkoop (% van nettoverkoop)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Kasstroom
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investeringen (euro)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Rendement van investeringen
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Bron: antwoorden van de in de steekproef opgenomen EU-producenten op de vragenlijst.
(77)
Uit de investeringen is gebleken dat, ook al was de daling van de verkoopprijzen voor een deel te verklaren door de daling van de kosten, de prijs van de bedrijfstak van de Unie onder druk stond als gevolg van de invoer van SSF uit India. De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie was negatief sinds het begin van de betrokken periode. Vooral in 2009 zag de bedrijfstak van de Unie zich vanwege de toename van de laaggeprijsde Indiase invoer genoopt zijn verkoopprijzen sterker te verlagen dan de kosten waren gedaald. Dit leidde tot een aanzienlijke verslechtering van de winstgevendheid in dat jaar. In 2010 en in het OT verbeterde de winstgevendheid weliswaar, maar was zij nog steeds negatief.
(78)
Voor de kasstroom, die het vermogen van een bedrijfstak om haar activiteiten zelf te financieren weergeeft, was de trend vergelijkbaar met die van de winstgevendheid. De kasstroom bereikte zijn laagste niveau in 2009, vertoonde daarna een opwaartse trend en werd positief in het OT.
(79)
Nadat in 2008 in de productie van SSF werd geïnvesteerd, zijn de investeringen tijdens de beoordelingsperiode met ongeveer 94 % verminderd. Het rendement van investeringen kende een vergelijkbare negatieve ontwikkeling, in lijn met de negatieve resultaten die de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode liet optekenen, en bleef steeds negatief.
(80)
De ontwikkeling van de winstgevendheid en de kasstroom en het lage investeringsniveau wijzen erop dat de in de steekproef opgenomen EU-producenten wellicht moeilijkheden hebben ondervonden om kapitaal aan te trekken.
5.5.7. Voorraden
Tabel 9
2008
2009
2010
OT
Eindvoorraden van de bedrijfstak van de Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Bron: antwoorden van de in de steekproef opgenomen EU-producenten op de vragenlijst.
(81)
De voorraden van de in de steekproef opgenomen EU-producenten zijn in de beoordelingsperiode met 3 % toegenomen. In 2009 zijn de eindvoorraden met 8 % afgenomen; vervolgens zijn zij in 2010 en in het OT met respectievelijk 8 % en 3 % toegenomen.
5.5.8. Hoogte van de werkelijke dumpingmarge en herstel van eerdere dumping
(82)
Er wordt aan herinnerd dat voor de grootste Indiase producent-exporteur, die in het OT 87 % van de Indiase uitvoer naar de Unie vertegenwoordigde, geen dumping werd vastgesteld. Bijgevolg maakte de invoer met dumping 13 % uit van de totale hoeveelheid SSF die uit India naar de Unie werd uitgevoerd. Gezien het volume, het marktaandeel en de prijzen van de invoer met dumping uit India kunnen de gevolgen van de werkelijke dumpingmarges voor de bedrijfstak van de Unie als te verwaarlozen worden beschouwd.
5.6. Conclusie betreffende schade
(83)
Uit het onderzoek is gebleken dat de meeste schade-indicatoren zoals productie (- 25 %), bezettingsgraad (- 6 %), verkoopvolume (- 14 %), marktaandeel (- 21 %) en werkgelegenheid (- 24 %) tijdens de beoordelingsperiode verslechterden. Tegen de achtergrond van een toenemend verbruik zijn zowel het verkoopvolume als het marktaandeel gedaald. Het verkoopvolume liet in 2010 en in het OT een licht herstel zien in vergelijking met 2009; de bedrijfstak van de Unie was echter, door de toename van de Indiase invoer, niet in staat zijn verloren marktaandeel terug te winnen; die invoer nam in de beoordelingsperiode gestaag toe tegen prijzen die de prijzen van de bedrijfstak van de Unie constant onderboden.
(84)
Bovendien gingen de schade-indicatoren die betrekking hebben op de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, zoals de kasstroom en de winstgevendheid, sterk achteruit. Dit betekent dat het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om kapitaal aan te trekken, was verzwakt.
(85)
In het licht van het voorgaande werd geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening heeft geleden.
6. OORZAKELIJK VERBAND
6.1. Inleiding
(86)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening is onderzocht of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping van oorsprong uit India zodanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Andere bekende factoren dan invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Unie tezelfdertijd schade kon hebben geleden, zijn eveneens onderzocht om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
(87)
Er wordt aan herinnerd dat voor de grootste Indiase producent-exporteur (zie de overwegingen 40 en 41), die in het OT 87 % van de Indiase uitvoer naar de Unie voor zijn rekening nam, geen dumping werd vastgesteld. Dit betekent dat in het OT slechts 13 % van de Indiase uitvoer van het betrokken product naar de Unie tegen dumpingprijzen plaatsvond. Deze invoer met dumping was in het OT goed voor een marktaandeel van 2 %.
6.2. Gevolgen van de invoer met dumping
(88)
Uit het onderzoek is gebleken dat het verbruik in de Unie in de beoordelingsperiode met 9 % is toegenomen, terwijl het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie met 14 % en het marktaandeel met 21 % zijn afgenomen.
(89)
Wat de prijzen betreft, is vastgesteld dat de gemiddelde prijzen van de invoer met dumping de gemiddelde verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie onderboden. Zij lagen echter ongeveer 12 % hoger dan de prijzen van de Indiase onderneming waarvoor geen dumping werd vastgesteld.
(90)
Op grond van het bovenstaande wordt aangenomen dat het beperkte volume van de invoer met dumping uit India, waarvan de prijzen hoger waren dan die van de invoer zonder dumping, geen of slechts een zeer beperkte rol heeft gespeeld bij de verslechtering van de situatie van de bedrijfstak van de Unie.
6.3. Gevolgen van andere factoren
6.3.1. Invoer zonder dumping uit India
(91)
Het totale volume van de invoer uit India is in de beoordelingsperiode zeer sterk toegenomen (+ 65 %), waardoor het marktaandeel ervan steeg van 12,1 % tot 18,3 %. Zoals hierboven uitgelegd, maakte de invoer zonder dumping echter 87 % uit van het totale volume van de Indiase uitvoer in het OT, wat neerkomt op een marktaandeel van 15 % in het OT, vergeleken met het marktaandeel van 2 % van de invoer met dumping uit India in datzelfde tijdvak.
(92)
De prijzen van de invoer uit India zijn over de gehele beoordelingsperiode beschouwd met 9 % gedaald en bleven steeds onder de prijzen bij invoer uit de rest van de wereld en onder de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie. Er zij echter opgemerkt dat, zoals uitgelegd in overweging 89, de gemiddelde prijzen van de invoer zonder dumping de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in sterkere mate bleken te onderbieden dan de prijzen van de invoer met dumping.
6.3.2. Invoer uit andere derde landen
Tabel 10
2008
2009
2010
OT
Volume van de invoer uit andere derde landen (ton)
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Marktaandeel van de invoer uit andere derde landen
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Gemiddelde prijs van de invoer uit andere derde landen in euro/ton
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Volume van de invoer uit Maleisië (ton)
13 712
9 810
9 611
9 966
Marktaandeel van de invoer uit Maleisië
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Gemiddelde prijs van de invoer uit Maleisië in euro/ton
4 203
2 963
3 324
3 633
Volume van de invoer uit de Filipijnen (ton)
7 046
5 406
15 576
18 149
Marktaandeel van de invoer uit de Filipijnen
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Gemiddelde prijs van de invoer uit de Filipijnen in euro/ton
4 645
3 474
3 714
3 912
Volume van de invoer uit de Volksrepubliek China (ton)
2 332
2 452
3 217
3 288
Marktaandeel van de invoer uit de Volksrepubliek China
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Gemiddelde prijs van de invoer uit de Volksrepubliek China in euro/ton
4 004
4 561
5 272
5 648
Volume van de invoer uit Taiwan (ton)
4 304
3 703
6 451
6 640
Marktaandeel van de invoer uit Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Gemiddelde prijs van de invoer uit Taiwan in euro/ton
5 092
4 719
4 755
4 943
Bron: Eurostat
(93)
Volgens de gegevens van Eurostat is het volume van de invoer in de Unie van SSF van oorsprong uit andere derde landen tijdens de beoordelingsperiode met 18 % toegenomen. Tezelfdertijd zijn de gemiddelde invoerprijzen in de beoordelingsperiode met ongeveer 3 % gedaald en is het marktaandeel van die invoer met ongeveer 9 % gestegen.
(94)
Sinds 19 november 2005 gelden er antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer van SSF uit de Volksrepubliek China en Taiwan. Ondanks de maatregelen is de invoer uit die twee landen in de beoordelingsperiode aanzienlijk toegenomen, hoewel hun marktaandeel in het OT met respectievelijk 2,5 % en 5,1 % vrij bescheiden bleef. Andere belangrijke bronnen van invoer zijn de Filipijnen en Maleisië. Vooral de invoer uit de Filipijnen is in de beoordelingsperiode aanzienlijk toegenomen, waardoor dat land zijn marktaandeel kon vergroten van 5,8 % in 2008 tot 13,8 % in het OT.
(95)
Voor Maleisië werd in de beoordelingsperiode weliswaar een neerwaartse trend waargenomen, maar in het OT was het marktaandeel van de invoer uit dat land nog steeds 7,6 %. Het volume van de invoer uit de Filipijnen is in de beoordelingsperiode aanzienlijk toegenomen. Uit het onderzoek is echter gebleken dat de gemiddelde prijs van de invoer uit de Filipijnen veel hoger was, namelijk ongeveer 20 %, dan de gemiddelde prijs van de Indiase SSF.
(96)
Het algemene gemiddelde van de prijzen van de invoer uit andere derde landen bleef tijdens de beoordelingsperiode betrekkelijk stabiel en lag steeds boven de gemiddelde verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie en de gemiddelde prijzen van de invoer uit India.
(97)
Op grond van het bovenstaande werd geconcludeerd dat de invoer uit andere derde landen niet de oorzaak was van de aanmerkelijke schade die de bedrijfstak van de Unie heeft geleden.
6.3.3. Economische crisis
(98)
De krimp van het verbruik in de Unie in 2009 is voor een deel te verklaren door de economische crisis. Er zij echter opgemerkt dat het volume van de Indiase invoer, ondanks een daling van het verbruik met 16 % in 2009, met 30 % is toegenomen.
(99)
In 2010 en in het OT is het verbruik in de Unie gestegen, wat in de lijn lag van het algemene economische herstel. Het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie is echter maar licht toegenomen, met 3 % in 2010 en met 4,7 % in het OT. De Indiase invoer daarentegen is jaarlijks met respectievelijk 16 % en 10 % gestegen.
(100)
In normale economische omstandigheden en zonder een sterke prijsdruk en een toename van de invoer uit India had de bedrijfstak van de Unie het misschien al moeilijk gehad om het hoofd te bieden aan de daling van het verbruik en de stijging van de vaste kosten per eenheid als gevolg van de lagere bezettingsgraad. De laaggeprijsde Indiase invoer, die voor het grootste deel zonder dumping plaatsvond, heeft de gevolgen van de economische inzinking verergerd, en zelfs tijdens het algemene economische herstel was de bedrijfstak van de Unie niet in staat zich te herstellen en het aan de Indiase invoer verloren marktaandeel terug te winnen.
(101)
Daarom kan niet worden aangenomen dat de economische crisis 2008-2009, ook al zijn de slechte prestaties van de bedrijfstak van de Unie misschien voor een deel daaraan toe te schrijven, aanmerkelijk heeft bijgedragen tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
6.3.4. Uitvoerprestaties van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie
Tabel 12
2008
2009
2010
OT
Uitvoer in ton
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Verkoopprijs per eenheid in euro
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Bron: antwoorden van de in de steekproef opgenomen EU-producenten op de vragenlijst.
(102)
In de beoordelingsperiode is de omvang van de uitvoer van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie met 9 % gedaald, terwijl de gemiddelde uitvoerprijzen met 10 % zijn gezakt. Hoewel niet kan worden uitgesloten dat de negatieve trend inzake exportprestaties nog meer negatieve gevolgen voor de bedrijfstak van de Unie kan hebben gehad, wordt aangenomen dat, gezien het lage exportvolume in verhouding tot de verkoop op de markt van de Unie, deze gevolgen niet aanmerkelijk waren wat de vastgestelde schade betreft.
6.4. Conclusie inzake het oorzakelijk verband
(103)
Uit de bovenstaande analyse blijkt dat de omvang en het marktaandeel van de laaggeprijsde invoer van oorsprong uit India in de beoordelingsperiode aanzienlijk zijn toegenomen. Voorts werd vastgesteld dat deze invoer de door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie aangerekende prijzen constant onderboden.
(104)
Gezien de constatering dat de grootste Indiase producent-exporteur, die in het OT 87 % van de Indiase uitvoer naar de Unie voor zijn rekening nam, geen SSF tegen dumpingprijzen naar de Unie uitvoerde, wordt echter aangenomen dat niet in voldoende mate kan worden vastgesteld dat er een oorzakelijk verband bestaat tussen de invoer met dumping, die slechts 13 % van de totale uit India uitgevoerde hoeveelheid uitmaakte, en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade. Er kan immers niet worden aangevoerd dat de Indiase uitvoer met dumping, gezien de beperkte omvang en het zeer beperkte marktaandeel (2 %) ervan en gezien het feit dat de prijzen ervan gemiddeld 12 % hoger waren dan die van de invoer zonder dumping, de oorzaak is van de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
(105)
De analyse van de andere bekende factoren die de bedrijfstak van de Unie schade kunnen hebben toegebracht, waaronder de invoer zonder dumping, de invoer uit andere derde landen, de economische crisis en de exportprestaties van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie, heeft aangetoond dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade blijkbaar is toe te schrijven aan de gevolgen van de invoer zonder dumping uit India, die in het OT 87 % van alle Indiase uitvoer naar de Unie uitmaakte en die tegen aanzienlijk lagere prijzen dan de invoer met dumping plaatsvond.
7. BEËINDIGING VAN DE ANTIDUMPINGPROCEDURE
(106)
Daar er geen aanmerkelijk oorzakelijk verband bestaat tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade, wordt aangenomen dat antidumpingmaatregelen overbodig zijn en dat bijgevolg de lopende antidumpingprocedure moet worden beëindigd overeenkomstig artikel 9, lid 2, van de basisverordening.
(107)
De klager en alle andere belanghebbenden zijn hiervan in kennis gesteld en zij hebben de gelegenheid gekregen opmerkingen te maken. De ontvangen opmerkingen veranderden niets aan de conclusie dat de lopende antidumpingprocedure moet worden beëindigd,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
De antidumpingprocedure betreffende de invoer van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 en 7318 15 70, van oorsprong uit India, wordt beëindigd.
Artikel 2
Dit besluit treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Gedaan te Brussel, 22 maart 2012.