NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.
VERORDENING (EU) Nr. 812/2010 VAN DE COMMISSIE
van 15 september 2010
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op bepaalde continuglasvezelproducten van oorsprong uit de Volksrepubliek China
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Inleiding
(1)
Op 17 december 2009 heeft de Commissie met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) de inleiding aangekondigd van een antidumpingprocedure betreffende de invoer van bepaalde continuglasvezelproducten van oorsprong uit de Volksrepubliek China („de VRC” of „het betrokken land”).
(2)
De procedure is ingeleid naar aanleiding van een klacht die op 3 november 2009 door de European Glass Fiber Producers Association (APFE) („de klager”) was ingediend namens producenten die goed zijn voor een groot deel, in dit geval meer dan 50 %, van de totale productie van bepaalde continuglasvezelproducten in de Unie. Het bij de klacht gevoegde bewijsmateriaal inzake invoer van het genoemde product met dumping en de aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werd voldoende geacht om tot inleiding van een procedure over te gaan.
2. Bij de procedure betrokken partijen
(3)
De Commissie heeft de klager, andere bekende producenten in de Unie, de haar bekende betrokken producenten-exporteurs en vertegenwoordigers van de VRC, importeurs, leveranciers en gebruikers, alsmede hun verenigingen officieel van de inleiding van de procedure in kennis gesteld. Belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(4)
Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, werden gehoord.
(5)
Gezien het kennelijk grote aantal producenten-exporteurs, importeurs en producenten in de Unie werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening voor de vaststelling van dumping en schade gebruik te maken van steekproeven. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, werd aan alle producenten-exporteurs, importeurs en producenten in de Unie gevraagd zich bij de Commissie kenbaar te maken en haar overeenkomstig het bericht van inleiding basisinformatie te verstrekken over hun activiteiten in verband met het betrokken product gedurende het onderzoektijdvak (1 oktober 2008 - 30 september 2009).
(6)
Acht Chinese producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs en zeven producenten of groepen producenten in de Unie verstrekten de verlangde informatie en stemden ermee in te worden opgenomen in de steekproef. Na beoordeling van de verstrekte informatie werd, gezien het grote aantal producenten-exporteurs en producenten in de Unie dat zich bereid verklaarde mee te werken, besloten dat voor deze producenten een steekproef moest worden samengesteld (zie de overwegingen 12 en 13).
(7)
Van de niet-verbonden importeurs hebben er in het onderzoekstadium waarin de steekproeven werden samengesteld, slechts drie de verlangde informatie verstrekt binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn. Daarom werd besloten geen gebruik te maken van een steekproef en een vragenlijst te sturen naar alle importeurs die zich kenbaar hadden gemaakt.
(8)
Om de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in de VRC in staat te stellen desgewenst een verzoek om behandeling als marktgerichte onderneming („BMO”) of individuele behandeling („IB”) in te dienen, heeft de Commissie de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs de desbetreffende formulieren toegezonden. Alle in de steekproef opgenomen (groepen) ondernemingen vroegen overeenkomstig artikel 2, lid 7, van de basisverordening om BMO of, indien uit het onderzoek zou blijken dat zij niet aan de voorwaarden voor BMO voldeden, om IB.
(9)
De Commissie heeft de bevindingen van het BMO-onderzoek officieel bekendgemaakt aan de betrokken producenten-exporteurs in de VRC, de autoriteiten van de VRC en de klager. Zij kregen ook de gelegenheid om hun standpunten schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord indien daar bijzondere redenen voor waren.
(10)
De Commissie heeft een vragenlijst gestuurd naar de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs, de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, de importeurs en alle haar bekende gebruikers en verenigingen van gebruikers. Er werden volledig ingevulde vragenlijsten ontvangen van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in de VRC, van alle in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, van twee importeurs en van 13 gebruikers.
(11)
De Commissie heeft alle gegevens die zij voor de voorlopige vaststelling van dumping, de (dreigende) schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd. Bij de volgende ondernemingen werd ter plaatse een controle uitgevoerd:
a)
producenten-exporteurs in de VRC
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”);
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd., en Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics); en
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. en Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.);
b)
producenten in de Unie
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slowakije;
-
European Owens Corning Fiberglas, Brussel, België;
-
Owens Corning France, Chambéry, Frankrijk;
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nederland;
c)
gebruikers in de Unie
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nederland, en Genk, België;
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nederland;
d)
producent in het referentieland
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkije.
3. Steekproeven
(12)
Uit de acht Chinese producenten-exporteurs of groepen producenten-exporteurs maakte de Commissie overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening een selectie voor de samenstelling van een steekproef op basis van de grootste representatieve uitvoerhoeveelheden die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs konden worden onderzocht. De samengestelde steekproef bestaat uit drie (groepen verbonden) ondernemingen, die samen meer dan 70 % van de door de medewerkende partijen uit de VRC naar de EU uitgevoerde hoeveelheid vertegenwoordigen. Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening werd overleg gepleegd met de betrokken partijen, die geen bezwaar maakten.
(13)
Zeven producenten in de Unie verstrekten de verlangde informatie en stemden ermee in te worden opgenomen in de steekproef. Op basis van de informatie die zij van deze medewerkende producenten in de Unie heeft ontvangen, heeft de Commissie een steekproef samengesteld bestaande uit de drie (groepen) producenten in de Unie met de grootste verkoop en productie, die samen 64 % van de totale verkoop van alle medewerkende producenten in de Unie vertegenwoordigden.
4. Onderzoektijdvak
(14)
Het onderzoek naar dumping en schade had betrekking op de periode van 1 oktober 2008 tot en met 30 september 2009 (het „onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die van belang zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 2006 tot het eind van het onderzoektijdvak („de beoordelingsperiode”).
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Betrokken product
(15)
Bij het betrokken product, zoals beschreven in het bericht van inleiding, gaat het om gehakte glasvezelstrengen met een lengte van niet meer dan 50 mm; glasvezelrovings; splinters en draden van glasvezelfilamenten; en matten van glasvezelfilamenten met uitzondering van glaswolmatten, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 en ex 7019 31 00 („het betrokken product”).
(16)
Bij het betrokken product gaat het om de grondstof die meestal wordt gebruikt om thermoplastische en thermohardende harsen in de composietenindustrie te versterken. De daaruit resulterende composietmaterialen (glasvezelversterkte kunststoffen) worden in een groot aantal industrieën gebruikt: auto-industrie, elektrotechniek/elektronica, windmolenbladen, bouw, reservoirs/buizen, consumentenartikelen, ruimtevaart-/militair materieel, enz.
(17)
Deze procedure heeft betrekking op vier basissoorten continuglasvezelproducten, namelijk gehakte strengen, rovings, matten (m.u.v. glaswolmatten) en draden. Uit het onderzoek is gebleken dat de verschillende soorten van het betrokken product, ondanks verschillen in het uiterlijk en eventuele verschillen in de eindtoepassingen, bijna allemaal dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen hebben en in hoofdzaak voor dezelfde doeleinden worden gebruikt. Er werd echter vastgesteld dat splinters niet dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen hebben omdat dit geen continuglasvezels zijn, maar niet-continue strengen van onregelmatige lengte. Uit het onderzoek is ook gebleken dat bepaalde zeer specifieke soorten rovings en bepaalde zeer specifieke soorten draden die momenteel respectievelijk onder de GN-codes 7019 12 00 en 7019 19 10 vallen, van de productomschrijving moeten worden uitgesloten omdat deze soorten door coaten en impregneren speciaal worden behandeld en een gloeiverlies van meer dan 3 % hebben, zodat ze andere fysische en chemische eigenschappen hebben.
(18)
Diverse downstreamgebruikers van draden voerden aan dat draden volledig moeten worden uitgesloten van de in deze procedure vastgestelde productomschrijving, aangezien er in de Unie vrijwel geen productiebasis voor bestaat en draden en andere productsoorten niet onderling substitueerbaar zijn.
(19)
Uit het onderzoek is echter gebleken dat er aan de vraagzijde ten minste in één richting sprake is van substitueerbaarheid (d.w.z. draden kunnen in een aantal toepassingen worden gebruikt in plaats van andere productsoorten, ook al zou dit - gezien de relatief hogere prijs van draden - niet altijd een economisch levensvatbare optie zijn); bovendien kan de beperkte productiebasis van een bepaalde productsoort op zich geen reden zijn om die soort uit te sluiten van de productomschrijving, zolang zij dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen en gebruiksdoeleinden heeft als andere soorten. Omdat continuglasvezeldraden dezelfde wezenlijke kenmerken hebben als andere continuglasvezelproducten en zij tot op zekere hoogte onderling verwisselbaar zijn, werd voorlopig geconcludeerd dat er geen redenen waren om draden uit te sluiten van de definitie van het product. Er zal echter speciale aandacht worden besteed aan de verdere beoordeling van dit argument.
2. Soortgelijk product
(20)
Geconstateerd werd dat het betrokken product, de continuglasvezelproducten die in de VRC worden geproduceerd en aldaar op de binnenlandse markt worden verkocht, en de continuglasvezelproducten die in het voorlopige referentieland, Turkije, worden geproduceerd en aldaar op de binnenlandse markt worden verkocht, dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen hebben en voor dezelfde doeleinden worden gebruikt als die welke door de bedrijfstak van de Unie in de Unie worden geproduceerd en daar ook worden verkocht. Daarom worden deze producten voorlopig beschouwd als gelijk in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
C. DUMPING
1. Behandeling als marktgerichte onderneming („BMO”)
(21)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening wordt bij antidumpingonderzoeken betreffende producten van oorsprong uit de VRC de normale waarde voor producenten die aan de criteria van lid 7, onder c), van dat artikel voldoen, overeenkomstig de leden 1 tot en met 6 van dat artikel vastgesteld.
(22)
Gemakshalve worden deze criteria hieronder nog eens kort samengevat:
1.
besluiten van ondernemingen en de door hen gemaakte kosten zijn een reactie op marktsignalen, zonder staatsinmenging van betekenis;
2.
de boekhouding wordt door een onafhankelijke instantie in overeenstemming met de hiervoor internationaal geldende normen gecontroleerd en bestrijkt alle terreinen;
3.
er zijn geen verstoringen van betekenis die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie;
4.
faillissements- en eigendomswetten verschaffen juridische zekerheid en stabiliteit;
5.
munteenheden worden tegen de marktkoers omgerekend.
(23)
Alle drie in de steekproef opgenomen (groepen) producenten-exporteurs hebben in het kader van dit onderzoek om BMO overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening verzocht en binnen de vastgestelde termijn het desbetreffende aanvraagformulier ingevuld:
-
Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC”);
-
Jushi Group; en
-
New Changhai Group.
(24)
Voor alle bovenvermelde in de steekproef opgenomen (groepen) producenten-exporteurs heeft de Commissie alle gegevens verzameld die zij nodig achtte, en heeft zij de in het aanvraagformulier voor BMO verstrekte gegevens en alle andere nodig geachte gegevens ter plaatse gecontroleerd.
(25)
Uit het onderzoek is gebleken dat twee in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs/groepen uit de VRC niet aan de voorwaarden van de in artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening opgenomen criteria voor toekenning van BMO voldeden.
(26)
Met name kon één producent-exporteur/groep niet aantonen dat de besluiten van zijn onderneming voldoende vrij van staatsinmenging werden genomen. De meeste leden van de raad van bestuur werden benoemd door een onderneming die voor meer dan de helft in handen van de staat was. Bijgevolg kon de staat met succes elk genomen besluit tegenhouden. Het is dus duidelijk dat de staat een grote rol speelt in het besluitvormingsproces van de onderneming. Bovendien kon de onderneming niet aantonen dat zij over een duidelijke boekhouding beschikt die onder controle staat van een onafhankelijke instantie in overeenstemming met de hiervoor internationaal geldende normen, aangezien het belastbare inkomen van de onderneming niet correct in de jaarrekening werd bekendgemaakt.
(27)
De andere in de steekproef opgenomen producent-exporteur/groep kon evenmin aantonen dat de besluiten van zijn onderneming voldoende vrij van staatsinmenging werden genomen. Twee handelaren in de groep zijn ondernemingen in handen van de staat. De staat kan zich ook in aanzienlijke mate mengen in de besluitvorming van één producent-exporteur in de groep door het impliciete vetorecht waarover hij beschikt via het bestuurslid dat de moedermaatschappij vertegenwoordigt die in handen van de staat is. Deze producent is op zijn beurt de moedermaatschappij en grootste aandeelhouder van twee andere producenten-exporteurs in de groep, waardoor de staat zich ook in aanzienlijke mate kan mengen in hun besluitvorming. Bovendien konden drie producenten-exporteurs in de groep niet aantonen dat zij aan het tweede criterium voldeden, aangezien bij twee van hen de preferentiële fiscale behandeling niet in de jaarrekening werd vermeld, terwijl bij de derde de controle niet door een onafhankelijke instantie bleek te worden uitgevoerd. Bovendien voldeden vijf ondernemingen in de groep niet aan het derde criterium (hoofdzakelijk vanwege niet-marktgerichte prijzen voor de grondgebruiksrechten).
(28)
Eén in de steekproef opgenomen producent-exporteur, een groep van twee verbonden ondernemingen, toonde aan dat hij voldeed aan alle criteria van artikel 2, lid 7, onder c), zodat hem BMO kon worden toegekend.
(29)
Na mededeling van de BMO-bevindingen werden opmerkingen ontvangen van de bedrijfstak van de Unie en van twee in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs/groepen waaraan geen BMO zou worden toegekend. Er was echter geen enkele aanleiding om de in dit verband gedane bevindingen op grond van de ontvangen opmerkingen te wijzigen.
2. Individuele behandeling („IB”)
(30)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening moet voor landen waarop die bepaling van toepassing is, een voor het gehele land geldend recht worden vastgesteld, maar kunnen ondernemingen die kunnen aantonen dat zij aan de criteria van artikel 9, lid 5, van de basisverordening voldoen, daarvan worden uitgezonderd. Gemakshalve worden deze criteria hieronder nog eens kort samengevat:
-
in het geval van ondernemingen of joint ventures die geheel of gedeeltelijk in buitenlandse handen zijn, zijn exporteurs vrij om kapitaal en winsten te repatriëren;
-
de uitvoerprijzen en -hoeveelheden en de verkoopvoorwaarden worden vrij vastgesteld;
-
de meerderheid van de aandeelhouders zijn particulieren. Staatsambtenaren die deel uitmaken van de raad van bestuur of die leidinggevende functies vervullen, moeten in de minderheid zijn of er moet worden aangetoond dat de onderneming niettemin voldoende vrij is van staatsinmenging;
-
bij de omrekening van valuta's worden marktkoersen gebruikt; en
-
de staatsinmenging is niet dusdanig dat maatregelen ontweken kunnen worden indien voor individuele exporteurs een ander recht wordt vastgesteld.
(31)
De bovenvermelde in de steekproef opgenomen onderneming en groep ondernemingen waaraan BMO werd geweigerd, verzochten ook om IB voor het geval hun geen BMO zou worden toegekend.
(32)
Op basis van de beschikbare informatie werd vastgesteld dat de onderneming noch de groep ondernemingen konden aantonen dat zij aan alle voorwaarden van artikel 9, lid 5, van de basisverordening voor IB voldeden. Met name werd vastgesteld dat de ondernemingen niet voldeden aan het criterium van artikel 9, lid 5, onder c), van de basisverordening dat de meerderheid van de aandeelhouders particulieren moeten zijn of dat de onderneming voldoende vrij van staatsinmenging moet zijn, aangezien gebleken is dat alle ondernemingen, zoals uiteengezet in de overwegingen 26 en 27, uiteindelijk voor het merendeel in handen van de staat waren of onder zeggenschap van de staat stonden. Zoals hierboven werd vermeld, bleken de onderneming noch de groep ondernemingen te kunnen aantonen dat zij voldeden aan het criterium van artikel 9, lid 5, onder e), namelijk dat hun besluitvorming vrij moet zijn van aanzienlijke staatsinmenging waardoor maatregelen kunnen worden ontweken indien voor de ondernemingen een ander recht zou worden vastgesteld. Hun verzoeken om IB moesten bijgevolg worden afgewezen.
(33)
Daarom werd geconcludeerd dat geen IB mocht worden toegekend aan de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs/groepen waaraan BMO werd geweigerd.
3. Normale waarde
3.1. Vaststelling van de normale waarde voor de producent-exporteur/groep waaraan BMO werd toegekend
(34)
Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening ging de Commissie voor die producent-exporteur eerst na of zijn totale binnenlandse verkoop van continuglasvezelproducten representatief was, m.a.w. of het totale volume van die verkoop minstens 5 % vertegenwoordigde van zijn totale uitvoer van het betrokken product naar de Unie. Uit het onderzoek is gebleken dat de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product representatief was.
(35)
Vervolgens heeft de Commissie vastgesteld welke productsoorten die op de binnenlandse markt door de ondernemingen met een in het algemeen representatieve binnenlandse verkoop werden verkocht, identiek waren aan of een grote gelijkenis vertoonden met de naar de Unie uitgevoerde soorten.
(36)
Voor elke soort die door de producent-exporteur op de binnenlandse markt werd verkocht en die vergelijkbaar bleek te zijn met de voor uitvoer naar de Unie verkochte soort continuglasvezelproducten, werd nagegaan of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bepaalde productsoort werd als voldoende representatief beschouwd wanneer van die soort in het OT op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers een hoeveelheid was verkocht die ongeveer 5 % bedroeg van de totale voor uitvoer naar de Unie verkochte hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort. Uit het onderzoek is gebleken dat de binnenlandse verkoop voor op vier na alle productsoorten representatief was.
(37)
Daarna heeft de Commissie onderzocht of de binnenlandse verkoop van elke in representatieve hoeveelheden verkochte soort van het betrokken product overeenkomstig artikel 2, lid 4, van de basisverordening kon worden beschouwd als verkoop in het kader van normale handelstransacties. Hiertoe werd voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het OT vastgesteld.
(38)
Wanneer meer dan 80 % van de totale verkoop van een productsoort was verkocht tegen een nettoprijs die gelijk was aan of hoger was dan de berekende productiekosten, en de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de kosten per eenheid, werd de normale waarde per productsoort berekend als het gewogen gemiddelde van alle binnenlandse verkoopprijzen voor de productsoort in kwestie.
(39)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de kosten per eenheid, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, berekend als de gewogen gemiddelde prijs van alleen de winstgevende verkoop op de binnenlandse markt van die soort.
(40)
Wanneer alle productsoorten met verlies werden verkocht, werd geconcludeerd dat zij niet in het kader van normale handelstransacties waren verkocht.
(41)
Uit het onderzoek is gebleken dat de winstgevende verkoop van op één na alle vergelijkbare productsoorten meer dan 80 % bedroeg van de totale binnenlandse verkoop, zodat de volledige binnenlandse verkoop werd gebruikt bij de berekening van de gemiddelde prijs voor de normale waarde. Voor één productsoort werd alleen de winstgevende verkoop gebruikt. Voor de verkoop van de vier productsoorten die niet in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt werden verkocht, heeft de Commissie voor de normale waarde gebruikgemaakt van representatieve binnenlandse prijzen, naar behoren gecorrigeerd, van soorten die een grote gelijkenis vertoonden.
3.2. Vaststelling van de normale waarde voor producenten-exporteurs/groepen waaraan geen BMO werd toegekend
a) Referentieland
(42)
Overeenkomstig artikel 2, lid 7, van de basisverordening werd de normale waarde voor ondernemingen waaraan geen BMO kon worden toegekend, vastgesteld op grond van de prijzen of berekende waarde in een referentieland.
(43)
In het bericht van inleiding gaf de Commissie aan voornemens te zijn om Turkije als geschikt referentieland te kiezen voor het vaststellen van de normale waarde voor de VRC, en werd belanghebbenden verzocht hun reacties mede te delen.
(44)
Twee belanghebbenden hebben zich gemeld en betoogd dat Turkije geen geschikt referentieland was, maar zij verstrekten hiervoor geen bewijsmateriaal. Een andere belanghebbende stelde in zijn opmerkingen over de gemaakte keuze voor om India als referentieland te gebruiken, daar het ontwikkelingsniveau van India vergelijkbaar was met dat van de VRC, de markten vergelijkbaar waren omdat op beide markten de windenergietoepassingen zeer belangrijk waren, en vergelijkbare soorten op soortgelijke wijze werden geproduceerd. Bovendien werd de Indiase markt beschreven als een open markt met een aanzienlijke invoer. Ten slotte werd vermeld dat de toegang tot grondstoffen in beide landen vergelijkbaar was.
(45)
De Commissie verzocht om medewerking van producenten van het soortgelijke product in Turkije, Canada, de VS, de Republiek Korea en India. Alleen de Turkse producent gaf echter zijn bereidheid tot medewerking te kennen en diende een ingevulde vragenlijst in.
(46)
Erkend wordt dat Turkije een representatief referentieland is wat de op de binnenlandse markt verkochte hoeveelheid betreft. De normale waarde voor één soort van het soortgelijke product die in Turkije niet wordt geproduceerd, zou echter moeten worden berekend. Ook zij erop gewezen dat het lopende Turkse antidumpingonderzoek betreffende de invoer van continuglasvezelproducten wijst op een mogelijke neerwaartse prijsdruk op de Turkse binnenlandse markt. Aangezien Turkije echter het enige land was dat bereid was om aan dit onderzoek mee te werken, wordt voorlopig geconcludeerd dat Turkije als referentieland moet worden gebruikt.
b) Vaststelling van de normale waarde
(47)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening werd de normale waarde voor de producenten-exporteurs waaraan geen BMO was toegekend, aan de hand van de gecontroleerde gegevens van de producent in het referentieland vastgesteld volgens de bovenbeschreven algemene methode die werd toegepast voor de groep ondernemingen waaraan BMO was toegekend. Indien productsoorten op de binnenlandse markt van het referentieland allemaal met verlies werden verkocht of indien geen gelijkende soorten werden verkocht, werd de normale waarde berekend overeenkomstig artikel 2, leden 3 en 6, van de basisverordening.
4. Uitvoerprijs
(48)
In de meeste gevallen werd het betrokken product naar onafhankelijke afnemers in de Unie uitgevoerd, en daarom werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening, d.w.z. aan de hand van de werkelijk betaalde of te betalen prijs.
(49)
Met betrekking tot de geringe hoeveelheid die door één producent-exporteur naar zijn verbonden ondernemingen in de Unie werd uitgevoerd, is vastgesteld dat zij voor intern gebruik bestemd was; zij werd bijgevolg niet gebruikt voor de voorlopige berekening van de dumping.
5. Vergelijking
(50)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken op basis van de prijs af fabriek. Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed waren op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Correcties werden toegestaan in alle gevallen waarin deze redelijk en nauwkeurig bleken te zijn en met bewijsmateriaal waren gestaafd. Er werd een correctie toegestaan voor indirecte belastingen, vervoer over zee en verzekering, vervoer in het land van uitvoer, verschil in handelsstadium (voor verschillen in het distributiekanaal), garantiekosten, en krediet- en bankkosten.
6. Dumpingmarges
(51)
De voorlopige dumpingmarges werden uitgedrukt in een percentage van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring.
(52)
Voor de medewerkende groep producenten-exporteurs waaraan BMO werd toegekend, werd overeenkomstig artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening een individuele dumpingmarge vastgesteld op basis van een vergelijking van de gewogen gemiddelde normale waarde met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs.
(53)
De dumpingmarge voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen waaraan geen BMO of IB werd toegekend, en voor de niet in de steekproef opgenomen medewerkende ondernemingen werd berekend als het gemiddelde van de drie in de steekproef opgenomen (groepen) ondernemingen.
(54)
Gezien de hoge mate van medewerking aan het onderzoek - de medewerkende ondernemingen namen ongeveer 100 % van alle invoer uit de VRC tijdens het OT voor hun rekening - werd voor alle niet-medewerkende ondernemingen de dumpingmarge voor het gehele land berekend aan de hand van de hoogste marge die voor de in de steekproef opgenomen (groepen) ondernemingen werd vastgesteld.
(55)
Op basis hiervan zijn de voorlopige dumpingmarges als volgt:
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
New Changhai Group
8,5 %
Andere medewerkende ondernemingen
43,6 %
Overige
43,6 %
D. SCHADE
1. Productie in de Unie en bedrijfstak van de Unie
(56)
In het OT werd het soortgelijke product in de Unie door elf producenten vervaardigd. Zeven van deze elf producenten werkten aan het onderzoek mee. Deze zeven producenten waren allemaal lid van de vereniging die de klacht heeft ingediend, en bleken een groot deel, in dit geval meer dan 90 %, van de totale productie van het soortgelijke product in de Unie voor hun rekening te nemen. Van de overige vier producenten in de Unie was er één ook klager, hebben er twee de klacht actief gesteund, terwijl de vierde de klacht niet heeft gesteund, noch er bezwaar tegen heeft gemaakt. De elf producenten vormen derhalve de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening en worden hierna de „bedrijfstak van de Unie” genoemd.
(57)
Zoals in overweging 13 is vermeld, werd een steekproef van drie producenten geselecteerd, die ca. 64 % van de totale productie in de Unie vertegenwoordigden. Daar twee van deze producenten groepen verbonden ondernemingen waren die in de Unie diverse productie-eenheden hadden, werd de steekproef samengesteld uit in totaal negen individuele ondernemingen.
(58)
Sommige belanghebbenden betoogden dat de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie niet mochten worden beschouwd als deel uitmakend van de bedrijfstak van de Unie, aangezien zij alle drie verbonden Chinese producenten hadden die het betrokken product vervaardigden. Het onderzoek heeft bevestigd dat twee van de drie in de steekproef opgenomen producenten in de Unie inderdaad verbonden Chinese producenten hadden. Ondanks deze relatie bleken deze twee in de steekproef opgenomen producenten in de Unie zich echter niet op zodanige wijze te gedragen dat de bevindingen van het onderzoek erdoor onbetrouwbaar werden. De hoeveelheden die deze producenten in de Unie bij hun verbonden ondernemingen in de VRC hebben betrokken, zijn beperkt (minder dan 4 % van de invoer uit de VRC). Bovendien kan deze invoer als verwaarloosbaar worden beschouwd vergeleken met de totale productie van de betrokken producenten in de Unie, die in geen geval als importeurs mogen worden aangemerkt, daar zij duidelijk echte glasvezelproducenten zijn. Ten slotte was deze beperkte invoer niet van invloed op de schade-indicatoren betreffende de betrokken producenten in de Unie. Gezien het bovenstaande was de Commissie van oordeel dat er geen redenen waren om een of meer van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie uit te sluiten van de definitie van bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening.
2. Verbruik in de Unie
(59)
Het verbruik in de Unie werd vastgesteld op basis van het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie en de van Eurostat verkregen gegevens over de in de Unie ingevoerde hoeveelheden.
(60)
Het verbruik in de Unie is tussen 2006 en het eind van het OT sterk gedaald, met 24 %. Het verbruik was echter in 2007 en in de eerste helft van 2008 licht gestegen.
Tabel 1
Verbruik in de Unie
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Invoer uit het betrokken land
3.1. Met dumping ingevoerde hoeveelheid
(61)
De uit de VRC in de Unie ingevoerde hoeveelheid van het betrokken product is gedurende de beoordelingsperiode aanzienlijk toegenomen. Over het geheel beschouwd is de invoer uit de VRC in de beoordelingsperiode met meer dan 50 % gestegen. Met name tussen 2006 en 2008 is de invoer uit de VRC meer dan verdubbeld. In het OT is hij gedaald in vergelijking met 2008, maar het percentage waarmee hij daalde (25 %), was lager dan het percentage waarmee het verbruik daalde (28 %).
Tabel 2
Invoer uit de VRC (hoeveelheden)
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Marktaandeel van de invoer met dumping
(62)
Het marktaandeel van de invoer met dumping uit de VRC is tijdens de beoordelingsperiode gestaag toegenomen. In het OT had de Chinese invoer een marktaandeel van 15,6 %, wat bijna het dubbele is van het marktaandeel in 2006.
Tabel 3
Invoer uit de VRC (marktaandeel)
2006
2007
2008
OT
Marktaandeel (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Prijzen
a) Prijsontwikkeling
(63)
De tabel hieronder geeft de gemiddelde prijs weer van de invoer met dumping uit de VRC, grens Unie, vóór inklaring, volgens de cijfers van Eurostat. De gemiddelde prijs van de invoer uit de VRC is in de beoordelingsperiode in wezen stabiel gebleven in weerwil van een aanzienlijke wereldwijde stijging van de prijzen van de bij de productie van continuglasvezels gebruikte grondstoffen tijdens de beoordelingsperiode (zoals ook blijkt uit tabel 18).
Tabel 4
Invoer uit de VRC (prijzen)
2006
2007
2008
OT
Gemiddelde prijs per ton (euro)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Prijsonderbieding
(64)
Voor elke productsoort werd een prijsvergelijking gemaakt tussen de verkoopprijzen van de Chinese producenten-exporteurs en de verkoopprijzen in de Unie van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Daartoe werden de prijzen die de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie niet-verbonden afnemers in rekening brachten, vergeleken met de prijzen van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in het betrokken land. Waar nodig werden correcties toegepast voor verschillen in handelsstadium en kosten na de invoer.
(65)
Uit deze vergelijking bleek dat het uit de VRC ingevoerde betrokken product tijdens het OT in de Unie werd verkocht tegen prijzen die, uitgedrukt als percentage van de prijzen van de bedrijfstak van de Unie, deze laatste met 23 tot 39 % onderboden.
4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
4.1. Opmerkingen vooraf
(66)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening onderzocht de Commissie alle relevante economische factoren en indicatoren die op de situatie van de bedrijfstak van de Unie van invloed waren. Onderstaande gegevens hebben betrekking op de bedrijfstak van de Unie in zijn geheel voor zover het de verkoop en het marktaandeel betreft, en op de in de steekproef opgenomen producenten voor alle andere indicatoren.
4.2. Productie
(67)
De in de Unie geproduceerde hoeveelheden bleven van 2006 tot 2008 relatief stabiel, maar zijn in het OT scherp gedaald:
Tabel 5
Bedrijfstak van de Unie - productie
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Productiecapaciteit en bezettingsgraad
(68)
De productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 6
Bedrijfstak van de Unie - productiecapaciteit
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Productiecapaciteit (ton)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Bezettingsgraad (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
De productiecapaciteit werd in het OT verlaagd. Gezien de prijserosie en het verlies van marktaandeel als gevolg van de invoer met dumping uit de VRC werden immers diverse productielijnen ontmanteld, tijdelijk gesloten of op een lagere productie omgeschakeld. In weerwil van deze vermindering van de productiecapaciteit daalde de bezettingsgraad van 86 tot 61 %, d.w.z. met 29 %.
4.4. Voorraden
(70)
Uit de tabel hieronder blijkt dat de voorraden eerst zijn afgenomen in 2007, toen het verbruik piekte, waarna zij in 2008 sterk zijn toegenomen in verband met de plotse daling van de vraag in het vierde kwartaal van dat jaar. In het OT werden weer normale voorraadniveaus bereikt.
Tabel 7
Bedrijfstak van de Unie - voorraden
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Verkoopvolume (bedrijfstak van de Unie in zijn geheel)
(71)
Het verkoopvolume van alle producenten in de Unie op de EU-markt, met inbegrip van de verkoop voor intern gebruik, ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 8
Bedrijfstak van de Unie - EU-verkoop (volume)
Alle EU-producenten
2006
2007
2008
OT
Eenheden (ton)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie in zijn geheel is met 30 % gedaald. Hoewel het verbruik in de Unie in 2007 met 6 % is gestegen (zoals blijkt uit tabel 1), is het volume van de verkoop van het betrokken product door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie in dat jaar met slechts 1 % toegenomen. De bedrijfstak van de Unie kon derhalve niet profiteren van het toegenomen verbruik in die periode. Daarna, in 2008 en in het OT, is het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie sterk gedaald.
4.6. Marktaandeel (bedrijfstak van de Unie in zijn geheel)
(73)
Het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie is in 2007 en 2008 sterk teruggelopen, waarna het zich in het OT licht herstelde. Over het geheel beschouwd verloor de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode echter 5,6 procentpunten aan marktaandeel terwijl, zoals blijkt uit tabel 3, het marktaandeel van de invoer met dumping uit de VRC in de beoordelingsperiode bijna verdubbelde.
Tabel 9
Bedrijfstak van de Unie - EU-marktaandeel
Alle EU-producenten
2006
2007
2008
OT
EU-marktaandeel (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Verkoopprijzen
(74)
Wat de gemiddelde verkoopprijzen betreft, blijkt uit de tabel hieronder dat de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode niet in staat was zijn verkoopprijzen aan niet-verbonden afnemers te verhogen. Integendeel, de gemiddelde verkoopprijzen zijn met 2 % gedaald, wat des te opmerkelijker is tegen de achtergrond van stijgende grondstoffenprijzen. In feite had de bedrijfstak van de Unie, wegens de neerwaartse prijsdruk op de markt van de Unie als gevolg van de invoer met dumping uit de VRC, niet de mogelijkheid om de stijging van de grondstoffenkosten door te berekenen in de verkoopprijzen.
Tabel 10
Bedrijfstak van de Unie - EU-verkoop (gemiddelde prijzen)
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Euro/ton
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Werkgelegenheid
(75)
Uit de werkgelegenheidscijfers van de producenten in de Unie blijkt dat de bedrijfstak van de Unie de productie gedurende de hele beoordelingsperiode heeft gerationaliseerd met het doel de productiekosten te verlagen en de stijging van de grondstoffenkosten te compenseren. Het aantal werknemers is in de beoordelingsperiode immers met 20 procentpunten gedaald; alleen al in de periode tussen 2007 en het eind van het OT liep het aantal met 15 procentpunten terug.
Tabel 11
Bedrijfstak van de Unie - werkgelegenheid
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Aantal werknemers
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Productiviteit
(76)
Als gevolg van de in de voorgaande overweging beschreven inspanningen van de bedrijfstak van de Unie is de arbeidsproductiviteit van de producenten in de Unie in 2008 en 2009 aanzienlijk gestegen. In het OT kwam er een kentering in deze positieve ontwikkeling, wat resulteerde in een algemeen verlies van productiviteit met 21 % tijdens de beoordelingsperiode. Deze ommekeer was gedeeltelijk toe te schrijven aan de instorting van de vraag en gedeeltelijk aan de invoer met dumping uit de VRC waarbij de prijzen van de bedrijfstak van de Unie sterk werden onderboden, wat leidde tot een forse daling van de productie en bijgevolg tot een stijging van de werkgelegenheid per geproduceerde eenheid glasvezel.
Tabel 12
Bedrijfstak van de Unie - productiviteit
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Ton/werknemer
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Lonen
(77)
De bedrijfstak van de Unie heeft de ontwikkeling van de arbeidskosten tijdens de beoordelingsperiode onder controle weten te houden. Uit de tabel hieronder blijkt immers dat de gemiddelde jaarlonen in 2007 en 2008 licht gestegen zijn, maar in het OT zijn gedaald. Over de hele periode beschouwd gingen de arbeidskosten met 3 % omlaag. Deze daling zou echter meer uitgesproken geweest zijn als de ontslagvergoedingen in de bovenbeschreven trend buiten beschouwing waren gelaten.
Tabel 13
Bedrijfstak van de Unie - arbeidskosten
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Jaarlonen (in euro's)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Winstgevendheid en rendement van investeringen
(78)
De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie werd vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen op de verkoop van het soortgelijke product uit te drukken als percentage van de omzet. Bij de vaststelling van de winstgevendheid van de producenten in de Unie zijn de gecontroleerde cijfers gecorrigeerd om te vermijden dat deze analyse werd beïnvloed door buitengewone bedrijfsspecifieke factoren die een onevenredig effect op de winstcijfers van die ondernemingen in een bepaalde periode hadden. Na deze correcties bleken de winstgevendheid en het rendement van investeringen van de in de steekproef opgenomen producenten, gerelateerd aan de verkoop van het betrokken product in de Unie, zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt te hebben ontwikkeld:
Tabel 14
Bedrijfstak van de Unie - winstgevendheid en rendement van investeringen
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Nettowinst (in % van de omzet)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Rendement van investeringen
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Zoals uit bovenstaande tabel blijkt, kon de bedrijfstak van de Unie gedurende het grootste deel van de beoordelingsperiode een beperkte winst realiseren, met een ietwat beter resultaat in 2007, toen de gemiddelde winstgevendheid 4,7 % bedroeg. De winst is in het OT omgeslagen in een enorm verlies, dat voor de bedrijfstak van de Unie gemiddeld 15 % bedroeg.
(80)
Het rendement van investeringen, uitgedrukt als de winst in procenten van de netto boekwaarde van de investeringen, bleek gelijke tred te houden met de winstgevendheid. Over het geheel beschouwd bleef het rendement van investeringen vrij beperkt gedurende de hele beoordelingsperiode, met een uitschieter in 2007. Uiteindelijk is het gemiddelde rendement van investeringen van de bedrijfstak van de Unie in het OT tot - 16,8 % gedaald.
(81)
De bovenbeschreven fragiele financiële situatie is ontstaan in weerwil van het toegenomen verbruik in de periode tussen 2006 en 2008, zoals beschreven in overweging 60, en de inspanningen van de bedrijfstak van de Unie om de productiekosten te rationaliseren, zoals beschreven in de overwegingen 75 en 76. In de beoordelingsperiode heeft de in omvang sterk toenemende laaggeprijsde invoer met dumping uit de VRC een nadelige invloed op het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie gehad en bovendien tot een serieuze prijserosie geleid. Deze factoren hebben een effect op de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie gehad. Het beste bewijs daarvan is het dramatische verlies van 15 % in het OT.
4.12. Kasstroom en vermogen om kapitaal aan te trekken
(82)
De nettokasstroom uit bedrijfsactiviteiten ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 15
Bedrijfstak van de Unie Unie - kasstroom
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Kasstroom (in euro's)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
De bovenstaande tabel bevestigt de fragiele financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie in de periode 2006-2008 en de daaruit voortvloeiende dramatische verslechtering in het OT.
4.13. Investeringen
(84)
Tijdens de beoordelingsperiode hebben de investeringen van de in de steekproef opgenomen producenten zich als volgt ontwikkeld:
Tabel 16
Bedrijfstak van de Unie - investeringen
In de steekproef opgenomen producenten
2006
2007
2008
OT
Netto-investeringen (in euro's)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
In de piekjaren 2006 en 2008 was het investeringsniveau relatief hoog in verband met de renovatie van ovens. In deze kapitaalintensieve bedrijfstak moeten de ovens om de 7 à 10 jaar worden gerenoveerd; de kosten van de renovatie van een oven kunnen oplopen tot 8 à 13 miljoen euro (om redenen van vertrouwelijkheid worden geen precieze bedragen vermeld). Een groot deel van de overige, meer structurele hoge investeringskosten houdt verband met het verbruik van de voor de spinbakken gebruikte legering en de vereiste renovering van de spinbakken.
4.14. Hoogte van de werkelijke dumpingmarge
(86)
De dumpingmarges voor invoer uit de VRC, zoals gespecificeerd in overweging 55, zijn zeer hoog. De gevolgen van de dumpingmarges kunnen, gezien de omvang, het marktaandeel en de prijzen van de invoer met dumping, niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
5. Conclusie inzake schade
(87)
Ondanks de serieuze inspanningen die de bedrijfstak van de Unie heeft geleverd om zijn concurrentievermogen te vergroten, hebben de meeste schade-indicatoren betreffende de bedrijfstak van de Unie zich in de beoordelingsperiode ongunstig ontwikkeld. Dit is vooral te merken bij de analyse van de indicatoren betreffende de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, met name het rendement van investeringen, de kasstroom en de winstgevendheid, die allemaal een dramatische ontwikkeling kenden. Bovendien hebben de indicatoren betreffende de productie, de productiecapaciteit, de bezettingsgraad, het verkoopvolume en het marktaandeel ook een duidelijk verslechterende trend bevestigd.
(88)
Tegelijkertijd werden de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in het OT bij de invoer van glasvezels uit de VRC met 39% onderboden en heeft de bedrijfstak van de Unie in minder dan vier jaar tijd vijf procentpunten aan marktaandeel verloren.
(89)
Uit het bovenstaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening heeft geleden.
E. OORZAKELIJK VERBAND
1. Inleiding
(90)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of de schade die de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping heeft geleden, als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Andere bekende factoren dan de invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Unie terzelfder tijd schade kon hebben geleden, werden ook onderzocht, om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
2. Gevolgen van de invoer met dumping
(91)
Tussen 2006 en het eind van het OT is de invoer met dumping van het betrokken product in volume met 51 % gestegen, wat leidde tot een toename van het marktaandeel in de Unie met 98 %, van 7,9 tot 15,6 %.
(92)
De toename van de invoer met dumping van het betrokken product uit de VRC tijdens de beoordelingsperiode viel samen met een neerwaartse trend voor de meeste schade-indicatoren betreffende de bedrijfstak van de Unie. De bedrijfstak van de Unie zag 5,6 procentpunten aan marktaandeel verloren gaan en zijn verkoopprijzen daalden met 2 % als gevolg van de prijsdruk die uitging van de laaggeprijsde invoer met dumping op de markt van de Unie. De aanzienlijke prijsonderbieding belette de bedrijfstak van de Unie de hogere productiekosten in aanvaardbare mate door te berekenen in de verkoopprijzen, wat leidde tot een lage en, in het OT, negatieve winstgevendheid.
(93)
Ook opmerkelijk is dat het marktaandeel van de invoer met dumping uit de VRC zelfs tijdens het OT bleef toenemen. Met andere woorden, de omvang van de invoer met dumping uit de VRC daalde minder snel dan het verbruik in de Unie, zoals in overweging 62 reeds is vermeld.
(94)
Sommige belanghebbenden beweerden dat er geen oorzakelijk verband is tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade. Eén van de in dit verband aangevoerde argumenten was dat het verschil tussen de Chinese verkoopprijzen en die van de Unie gedurende de hele beoordelingsperiode redelijk constant is gebleven, terwijl de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie toch fluctueerde. In dit verband moet er rekening mee worden gehouden dat niet alleen het prijsniveau, maar ook de omvang van de reeds laaggeprijsde invoer met dumping de verkoop van de bedrijfstak van de Unie sterk onder druk heeft gezet. Bovendien kan de mogelijkheid dat misschien nog andere factoren tot de verslechterde situatie van de bedrijfstak van de Unie hebben bijgedragen en aldus ook tot op zekere hoogte de ontwikkeling van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie nadelig hebben beïnvloed, in geen geval afdoen aan de gevolgen van de invoer met dumping uit de VRC waarbij de prijzen van de Unie voortdurend werden onderboden, met name gezien het feit dat hierin een vrij grote regelmaat te zien is in weerwil van de veranderingen op de markt zoals de stijging en de daling van het verbruik of de ontwikkelingen van de grondstoffenprijzen.
(95)
Een soortgelijk argument is naar voren gebracht met betrekking tot het beweerde ontbreken van een verband tussen de winstgevendheidscijfers van de bedrijfstak van de Unie en de ontwikkeling van zijn marktaandeel. Het is inderdaad zo dat bijvoorbeeld de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie van 2006 tot 2007 tijdelijk verbeterde ondanks het feit dat zijn marktaandeel verminderde. Dit was gedeeltelijk toe te schrijven aan de verbeterde voorwaarden op de markt van de Unie in 2007 (toename van het verbruik in de Unie met 6%, zoals vermeld in overweging 60). Belangrijker was echter dat de bedrijfstak van de Unie zich in 2006 en 2007 concentreerde op de rationalisering van zijn productie door de productiekosten te verlagen, wat ook van invloed was op zijn winstgevendheid. Een ander voorbeeld is dat het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie tussen 2008 en het eind van het OT licht toenam, terwijl zijn winstgevendheid kelderde, met een zwaar verlies van 15 % als gevolg. In dezelfde periode echter kon de invoer met dumping uit de VRC ook zijn aandeel vergroten, terwijl de verkoopprijzen in de Unie bij die invoer nog steeds sterk werden onderboden. Dit leidde tot het enorme verlies dat de bedrijfstak van de Unie heeft geleden. Beide bovenvermelde voorbeelden tonen aan dat een of twee afzonderlijke indicatoren niet op zich kunnen worden beschouwd bij het meten van het effect van de invoer met dumping op de situatie van de bedrijfstak van de Unie.
(96)
Op basis van het bovenstaande wordt voorlopig geconcludeerd dat de met dumping uit de VRC ingevoerde laaggeprijsde producten, die in grote en gestaag toenemende hoeveelheden in de Unie werden binnengebracht en waardoor de prijzen van de bedrijfstak van de Unie gedurende de hele beoordelingsperiode aanzienlijk werden onderboden, beduidend negatieve gevolgen hadden voor de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie.
3. Gevolgen van andere factoren
3.1. Invoer uit derde landen
(97)
De invoer uit andere derde landen bleef gedurende de beoordelingsperiode beperkt. Het totale marktaandeel van de invoer uit andere landen dan de VRC is met twee procentpunten gedaald, van 17 tot 15 %. De op een na grootste bron van invoer, Noorwegen, had in het OT een marktaandeel van 3,3 %. Turkije had in het OT een marktaandeel van 2,5 % en de op drie na grootste bron van invoer, de VS, had in het OT een marktaandeel van minder dan 2 %.
Tabel 17
Invoer uit andere landen
Land
2006
2007
2008
OT
Noorwegen
Hoeveelheid (ton)
34 990
28 834
35 410
24 993
Marktaandeel (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turkije
Hoeveelheid (ton)
28 981
25 035
20 658
18 874
Marktaandeel (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
1 097
1 155
1 202
1 077
Verenigde Staten van Amerika
Hoeveelheid (ton)
22 921
24 246
20 447
13 569
Marktaandeel (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
2 309
2 101
2 506
2 615
Maleisië
Hoeveelheid (ton)
9 541
25 569
35 200
12 601
Marktaandeel (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Hoeveelheid (ton)
19 318
18 150
14 655
11 285
Marktaandeel (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
1 193
1 146
1 069
975
India
Hoeveelheid (ton)
4 365
11 231
3 757
5 361
Marktaandeel (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
1 308
1 232
1 315
1 240
Republiek Korea
Hoeveelheid (ton)
7 959
5 974
13 934
5 116
Marktaandeel (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
1 430
1 607
894
1 004
Japan
Hoeveelheid (ton)
21 671
10 727
11 174
4 609
Marktaandeel (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexico
Hoeveelheid (ton)
4 894
9 713
7 226
3 689
Marktaandeel (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
1 488
1 204
1 289
1 359
Canada
Hoeveelheid (ton)
4 136
3 309
2 196
2 244
Marktaandeel (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
1 303
2 025
1 761
2 146
Andere landen
Hoeveelheid (ton)
8 954
14 848
8 519
9 227
Marktaandeel (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Gemiddelde prijs (in euro's)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Uit bovenstaande tabel, die op Eurostatgegevens gebaseerd is, blijkt ook dat de gemiddelde prijzen, grens Unie, van andere invoer over het algemeen veel hoger liggen dan de prijzen van de invoer uit de VRC, zoals in overweging 63 in het kort is beschreven. Uit de vergelijking van deze Eurostatprijzen met de in overweging 74 vermelde verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie is gebleken dat bij de invoer uit Turkije de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in het OT werden onderboden. De invoer uit Turkije vertegenwoordigde in het OT echter slechts een marktaandeel van 2,5 %, wat minder is dan het marktaandeel van Turkije in 2006. Bovendien lagen de prijzen van deze invoer steeds ruim boven de prijzen van de invoer uit de VRC, met een verschil van 14 tot 23 %. De prijzen van de invoer uit Maleisië, Taiwan en de Republiek Korea bleken ook onder de prijzen van de bedrijfstak van de Unie te liggen, maar die landen hebben slechts een beperkt marktaandeel, dat bovendien krimpt. Daarom werd niet aangenomen dat de invoer uit Turkije, Maleisië, Taiwan en de Republiek Korea of uit andere derde landen negatieve gevolgen had voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie. Om deze redenen kan voorlopig redelijkerwijs worden geconcludeerd dat het oorzakelijke verband tussen de vastgestelde dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade niet werd verbroken door de invoer uit andere landen.
3.2. Gevolgen van de economische crisis
(99)
Diverse partijen voerden aan dat de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade werd veroorzaakt door de economische crisis, die tot een scherpe daling van de vraag had geleid.
(100)
Tussen 2008 en het eind van het OT kon, zoals in overweging 60 is vermeld, inderdaad een forse daling van het verbruik in de Unie worden waargenomen. Deze daling bedroeg 28 % en erkend wordt dat zij werd veroorzaakt door de economische crisis, waardoor de Unie in die periode werd getroffen. De meeste sectoren die gebruikmaken van producten die het onderzochte product bevatten (auto-industrie, windenergie, bouw, enz.) werden door de crisis zwaar getroffen, en dat leidde aan het begin van de keten tot een daling van de vraag naar glasvezels.
(101)
Het negatieve effect van de economische teruggang en de inkrimping van de vraag werd echter nog versterkt door de toegenomen invoer met dumping uit de VRC, waarbij de prijzen van de bedrijfstak van de Unie aanzienlijk werden onderboden. Al kan ervan worden uitgegaan dat de economische neergang in het OT tot de schade heeft bijgedragen, dan nog kan dit geenszins afdoen aan de schadelijke gevolgen van de laaggeprijsde invoer met dumping uit de VRC op de markt van de Unie gedurende de hele beoordelingsperiode. Zelfs in een situatie van teruglopende verkoop had de bedrijfstak van de Unie het verkoopvolume en de prijzen op een aanvaardbaar niveau kunnen houden en zo de negatieve gevolgen van een daling van het verbruik kunnen beperken. Dit was echter alleen mogelijk geweest als de markt vrij was geweest van oneerlijke concurrentie van laaggeprijsde invoer met dumping. Bovendien kunnen de gevolgen van de Chinese invoer met dumping waarbij de verkoopprijzen van de Unie in het OT zwaar werden onderboden, in een periode van economische crisis nog schadelijker worden geacht.
(102)
Gezien de bovenbeschreven omstandigheden kan de economische inzinking niet worden beschouwd als mogelijke factor waardoor het oorzakelijke verband tussen de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade en de invoer met dumping uit de VRC wordt verbroken.
3.3. Ontwikkeling van de uit de VRC ingevoerde hoeveelheden en de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie
(103)
Sommige belanghebbenden betoogden dat er geen oorzakelijk verband is tussen de invoer met dumping en de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie, aangezien laatstgenoemde de hoogste winstgevendheid behaalde in de jaren dat het volume van de invoer van het betrokken product uit de VRC het grootst was, en het slechtst presteerde toen de invoer uit de VRC terugviel tot het laagste niveau in de beoordelingsperiode.
(104)
In dit verband zij eerst opgemerkt dat de ontwikkeling van het verbruik, met name de economische achteruitgang in het OT, ongetwijfeld gevolgen heeft gehad voor zowel het volume van de invoer uit de VRC als de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie, gezien het wereldwijde karakter van de crisis.
(105)
Zoals echter hierboven reeds is vermeld, werden de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie in het OT, d.w.z. tijdens de economische inzinking, zwaar onderboden door de invoer met dumping uit de VRC. Daarbovenop komt nog dat de producenten-exporteurs in de VRC erin geslaagd zijn hun marktaandeel zelfs in de periode van economische neergang nog licht te vergroten, terwijl de bedrijfstak van de Unie zware verliezen leed omdat hij niet in staat was tegen gunstiger prijzen te verkopen.
(106)
Er kan immers worden aangenomen dat de bovenvermelde prijsonderbieding tezamen met het groeiende marktaandeel van de invoer met dumping uit de VRC de bedrijfstak van de Unie nog meer schade hebben toegebracht dan het geval zou zijn geweest in een periode zonder onstabiel verbruik als gevolg van een economische inzinking.
(107)
Gezien het bovenstaande kan in geen geval worden geconcludeerd dat het resultaat van de vergelijking tussen alleen de ontwikkeling van het volume van de invoer met dumping uit de VRC en de ontwikkeling van de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie kan worden geïnterpreteerd als een factor waardoor het oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade wordt verbroken.
3.4. Daling van de uitvoer en/of de verkoop voor intern gebruik door de bedrijfstak van de Unie
(108)
Sommige belanghebbenden beweerden dat de verslechtering van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie eerder werd veroorzaakt door de daling van de uitvoer of de daling van de productie voor intern gebruik dan door de daling van de verkoop van de bedrijfstak in de Unie. In dit verband zij er eerst aan herinnerd dat, met uitzondering van het verkoopvolume, alle schade-indicatoren, met inbegrip van de winstgevendheid, zijn beoordeeld op basis van de verkoop op de markt van de Unie aan niet-verbonden partijen. Met andere woorden, zowel de uitvoer als de verkoop voor intern gebruik zijn bij die berekening buiten beschouwing gelaten. Ten tweede zijn de uitgevoerde hoeveelheden weliswaar ietwat sneller afgenomen dan de verkoop in de Unie, maar dit is niet het geval voor de productie voor intern gebruik, die gedurende de hele beoordelingsperiode tussen 22,4 en 24,4 % van de totale verkoop in de Unie vertegenwoordigde. Bovendien kan de uitvoer, gezien de omvang ervan in vergelijking met de EU-verkoop van de bedrijfstak van de Unie (variërend van 10 tot 14% gedurende de hele beoordelingsperiode), niet als zo aanzienlijk worden beschouwd dat het oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping en de gevolgen voor de bedrijfstak van de Unie erdoor in twijfel wordt getrokken. Dit argument wordt derhalve afgewezen.
3.5. Grotere capaciteit van de bedrijfstak van de Unie en hogere productiekosten
(109)
Een belanghebbende voerde aan dat de verslechtering van de situatie van de bedrijfstak van de Unie te wijten was aan een verkeerd besluit om de capaciteit te vergroten. In dit verband zij eerst vermeld dat de glasvezelmarkt jarenlang een groeiende markt is geweest en dat het besluit om de capaciteit in sommige installaties te vergroten, in een situatie van toenemend verbruik niet als onverstandige bedrijfsplanning kan worden aangemerkt. Bovendien zij erop gewezen dat, over de hele beoordelingsperiode beschouwd, de capaciteit van de bedrijfstak van de Unie in feite is afgenomen (zie overweging 68).
(110)
In ieder geval is de bedrijfstak van de Unie erin geslaagd de kosten van de belangrijkste grondstoffen per eenheid te verlagen ondanks het feit dat de grondstoffenprijzen tijdens de beoordelingsperiode gestegen zijn.
Tabel 18
Grondstoffenkosten en kosten per geproduceerde eenheid glasvezel
2006
2007
2008
OT
Prijs/ton grondstoffen (3)
100
106
104
102
Grondstoffenkosten/ton glasvezel (3)
100
99
97
94
(111)
De bovenbeschreven ontwikkeling van de grondstoffenkosten per geproduceerde eenheid glasvezel is te verklaren door investeringen met het oog op een grotere efficiëntie en concurrentiekracht. De bedrijfstak van de Unie heeft tijdens de beoordelingsperiode immers diverse maatregelen genomen om de productieprocessen te verbeteren en te rationaliseren en om de inputkosten terug te dringen.
(112)
Wat de arbeidskosten betreft, heeft de bedrijfstak van de Unie, zoals in de overwegingen 75, 76 en 77 reeds is vermeld, zijn aantal werknemers tijdens de beoordelingsperiode met 20 % gereduceerd, terwijl de gemiddelde lonen zijn gedaald, zelfs zonder dat daarbij het effect van aanzienlijke ontslagvergoedingen buiten beschouwing werd gelaten.
(113)
Om de bovenvermelde redenen wordt het argument dat de verslechterde situatie van de bedrijfstak van de Unie eigenlijk is veroorzaakt door de hogere productiekosten, mogelijkerwijs als gevolg van inefficiënties of hoge arbeidskosten, afgewezen.
3.6. Concurrentievermogen van de invoer met dumping uit de VRC en zelf veroorzaakte schade door verbonden Chinese producenten
(114)
Er werd aangevoerd dat de geleden schade eerder toe te schrijven is aan de productieschaal en de door de Chinese exporteurs toegepaste moderne technologie dan aan dumping van het onderzochte product. In feite kan worden vastgesteld dat de producenten in de Unie, in het algemeen gesproken, ook over een grootschalige productie beschikken en moderne productieprocessen toepassen.
(115)
Een belanghebbende stelde dat de bedrijfstak van de Unie in feite zichzelf schade kon hebben toegebracht door de invoer afkomstig van de met de bedrijfstak van de Unie verbonden Chinese ondernemingen. In dit verband zij erop gewezen dat, zoals vermeld in overweging 58, die invoer zeer beperkt in omvang was, zowel ten opzichte van de productie van de bedrijfstak van de Unie als ten opzichte van de invoer van het betrokken product uit de VRC.
(116)
Daarom kunnen noch het gebrek aan concurrentievermogen, noch de invoer afkomstig van verbonden Chinese producenten worden beschouwd als een factor waardoor het oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping uit de VRC en de vastgestelde schade wordt verbroken.
4. Conclusie inzake het oorzakelijke verband
(117)
Concluderend kan worden gesteld dat uit de bovenstaande analyse is gebleken dat de invoer van glasvezels uit de VRC tijdens de beoordelingsperiode in hoeveelheid aanzienlijk is toegenomen, waardoor het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie geleidelijk is afgekalfd. Bovendien werden de prijzen van de bedrijfstak van de Unie sterk onderboden door deze toegenomen hoeveelheden, die tegen dumpingprijzen in de Unie werden ingevoerd, waardoor de bedrijfstak van de Unie werd verhinderd de stijging van de grondstoffenkosten aan zijn afnemers door te berekenen. De bedrijfstak van de Unie is er weliswaar een tijdlang in geslaagd de negatieve gevolgen van deze druk te neutraliseren door de efficiëntie te vergroten, maar dit was niet langer mogelijk toen de vraag als gevolg van de economische crisis sterk terugliep.
(118)
Andere factoren die de bedrijfstak van de Unie schade konden hebben toegebracht, werden eveneens geanalyseerd. Zo bleken de invoer uit derde landen, de gevolgen van de economische crisis, de ontwikkeling van andere verkoop door de bedrijfstak van de Unie, en nog andere factoren waaronder die welke in de overwegingen 97 tot en met 116 zijn vermeld, niet van zo grote betekenis te zijn dat het vastgestelde oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade erdoor werd verbroken.
(119)
Op grond van deze analyse, waarin een duidelijk onderscheid is gemaakt tussen de gevolgen van alle andere bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie en de schadelijke gevolgen van de invoer met dumping, wordt voorlopig geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie door de invoer uit de VRC aanmerkelijke schade heeft geleden in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening.
F. BELANG VAN DE UNIE
(120)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of er, ondanks de conclusies inzake dumping, schade en oorzakelijk verband, dwingende redenen waren om te concluderen dat het in dit specifieke geval niet in het belang van de Unie is om maatregelen vast te stellen. Hiertoe heeft de Commissie overeenkomstig artikel 21, lid 1, van de basisverordening een onderzoek ingesteld naar de waarschijnlijke gevolgen van mogelijke maatregelen voor alle betrokken partijen en naar de waarschijnlijke consequenties van het achterwege laten van maatregelen.
(121)
De Commissie heeft de onafhankelijke importeurs en gebruikers een vragenlijst toegezonden. In totaal werden zestig vragenlijsten verzonden. Uiteindelijk hebben twee importeurs en 13 gebruikers binnen de vastgestelde termijn een ingevulde vragenlijst ingediend. Daarnaast maakten verscheidene importeurs en gebruikers in de loop van de procedure schriftelijk bezwaar tegen mogelijke maatregelen in dit geval.
1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(122)
Zoals vermeld in overweging 56, werd het soortgelijke product in de Unie door elf producenten vervaardigd. De acht klagers namen meer dan 90 % van de productie in de Unie voor hun rekening; twee andere producenten steunden de klacht, terwijl de elfde onderneming de klacht niet steunde, noch er bezwaar tegen maakte.
(123)
De drie in de steekproef opgenomen ondernemingen, die goed waren voor ongeveer 60 % van de totale productie in de Unie, hadden 3 300 personen in dienst die direct betrokken waren bij de productie, de verkoop en de administratie van het soortgelijke product. Er zij aan herinnerd dat de schade-indicatoren wezen op een algemene negatieve trend en dat met name de schade-indicatoren betreffende het marktaandeel en de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, zoals de winstgevendheid, het rendement van investeringen en de kasstroom, zware klappen incasseerden. In de beoordelingsperiode is met name de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie van een reeds zeer laag niveau van 0,3 % gezakt tot - 15,0 %, terwijl zijn marktaandeel met 5,6 procentpunten is gedaald.
(124)
Als er maatregelen worden genomen, wordt verwacht dat er een einde komt aan de neerwaartse prijsdruk en het verlies van marktaandeel en dat de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie zich zullen beginnen te herstellen, waardoor de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie aanzienlijk zal verbeteren.
(125)
Als er daarentegen geen antidumpingmaatregelen worden ingesteld, zullen de marktsituatie en de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk verder verslechteren. In een dergelijk scenario wordt verwacht dat de bedrijfstak van de Unie verder marktaandeel zal verliezen en niet langer in staat zal zijn de marktprijzen te volgen die door de invoer uit de VRC worden bepaald. Dit zal waarschijnlijk leiden tot verdere verlagingen van de productie en de investeringen en de sluiting van nog meer productie-installaties in de Unie, waardoor massaal banen verloren zullen gaan.
(126)
Derhalve wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van antidumpingmaatregelen duidelijk in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
2. Belang van niet-verbonden importeurs in de Unie
(127)
Zoals hierboven vermeld, werd geen gebruik gemaakt van een steekproef voor de niet-verbonden importeurs en werkten twee niet-verbonden importeurs volledig aan dit onderzoek mee door een ingevulde vragenlijst in te dienen. Slechts een klein deel van de omzet van deze twee importeurs (respectievelijk 7 % en 25 %) werd gerealiseerd door hun activiteiten in verband met het betrokken product uit de VRC. Zij maakten beide bezwaar tegen het eventueel instellen van antidumpingmaatregelen, daar zij van oordeel waren dat dit kon leiden tot het stilvallen van de invoer van het betrokken product uit de VRC.
(128)
De door deze twee importeurs aangegeven invoer maakte echter slechts een zeer klein deel uit van alle invoer uit de VRC in het OT (minder dan 1 %). Er hebben geen andere importeurs meegewerkt door een ingevulde vragenlijst of met bewijsmateriaal gestaafde opmerkingen in te dienen. Op grond daarvan wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van voorlopige maatregelen geen negatieve gevolgen van betekenis zal hebben voor het belang van de EU-importeurs.
3. Belang van de gebruikers
(129)
De onder deze procedure vallende glasvezels worden voor een groot aantal toepassingen gebruikt. De volgende gebruiksgroepen hebben hun medewerking verleend: weverijen (zowel van hoogwaardige specialistische weefsels als veeleer tot de standaardproducten behorende weefsels, bv. voor windenergieturbines en voor toepassingen op het gebied van zeevaart, vervoer, ruimtevaart en infrastructuur); producenten van voeringstof; fabrikanten van compounds, die onder meer in de auto-industrie worden gebruikt; producenten van halfafgewerkte en afgewerkte composieten.
(130)
De hoeveelheden van het betrokken product die de medewerkende gebruikers in de VRC hebben betrokken, vertegenwoordigden ongeveer 20% van de invoer van glasvezels uit de VRC in het OT. Uit de informatie die in de ingevulde vragenlijsten werd verstrekt, blijkt verder dat de verwerkende ondernemingen in de Unie werk bieden aan een aanzienlijk aantal mensen. Hoewel hierover in dit stadium geen uitgebreide en met bewijsmateriaal gestaafde gegevens zijn ingediend, kan het aantal werknemers in de verwerkende industrie in de EU op basis van de in deze vragenlijsten verstrekte informatie voorlopig op 50 000 à 75 000 worden geraamd. Op basis van dezelfde informatie kan de werkgelegenheid in de glasvezelverwerkende afdelingen van de ondernemingen die in het OT Chinese glasvezels gebruikten, op circa 27 000 worden geraamd.
(131)
De meeste medewerkende gebruikers deelden mee dat zij zowel in China als bij andere leveranciers, waaronder Europese producenten, glasvezels betrokken. Slechts enkele gebruikers kochten hun glasvezels uitsluitend in de VRC. In deze sector is er niet alleen een grote verscheidenheid aan activiteiten in de verwerkende industrie, maar kan ook de grootte van de ondernemingen sterk variëren; bovendien maken sommige van die ondernemingen deel uit van internationaal opererende grotere groepen ondernemingen, terwijl andere volledig onafhankelijk zijn.
3.1. Mogelijke gevolgen van maatregelen voor de winstgevendheid van de gebruikers
(132)
Uit de antwoorden op de vragenlijsten blijkt dat de sector van de glasvezelverwerkende ondernemingen relatief gezond is. De meeste medewerkende gebruikers meldden immers dat zij gedurende de hele beoordelingsperiode, inclusief het OT, winst maakten op de productie en verkoop van hun producten waarin het onderzochte product was verwerkt. Enkele gebruikers deelden echter mee dat zij in het OT verlies maakten op deze activiteit, maar verscheidene andere gebruikers boekten een winst van 5 à 10 %.
(133)
De kosten voor de aankoop van glasvezels maken doorgaans een aanzienlijk deel uit van de productiekosten van de verwerkende ondernemingen. Volgens de verstrekte gegevens kan dit aandeel, afhankelijk van het vervaardigde product, variëren van 10 % tot meer dan 50 %. Voor sommige gebruikers kan een stijging van de kosten voor de aankoop van Chinese glasvezels een opmerkelijk kosteneffect hebben.
(134)
Uit de door de medewerkende gebruikers verstrekte antwoorden op de vragenlijsten blijkt dat de mogelijke gevolgen van de antidumpingmaatregelen voor de winst kunnen worden geraamd op gemiddeld ongeveer 1 % van de omzet van de glasvezelverwerkende afdelingen van de desbetreffende ondernemingen, maar minder dan 0,5 % van de totale omzet van de ondernemingen die glasvezelverwerkende afdelingen hebben. Met andere woorden, het negatieve effect op de winstgevendheid van een glasvezelverwerkende afdeling en op die van een onderneming in haar geheel zou respectievelijk ongeveer één en minder dan een half procentpunt bedragen.
(135)
Dat effect kan echter voor bepaalde verwerkende ondernemingen oplopen tot 5 % van de omzet van de onderneming. Gezien de winstcijfers van sommige gebruikers en het aandeel van glasvezels in hun productiekosten kan niet worden uitgesloten dat hun winstgevendheid negatief wordt beïnvloed door een sterke stijging van de prijs van glasvezels, tenzij die kostenstijging geheel of althans voor een goed deel aan hun afnemers kan worden doorberekend.
(136)
Al met al kan voorlopig worden geconcludeerd dat, ofschoon de mogelijke gevolgen van de antidumpingmaatregelen voor sommige verwerkende ondernemingen nadeliger kunnen uitvallen, het nadeel voor andere gebruikers waarschijnlijk vrij beperkt zal blijven.
3.2. Geen onderlinge verwisselbaarheid
(137)
Diverse gebruikers voerden aan dat veel van de door de verwerkende ondernemingen benodigde glasvezels niet overal verkrijgbaar zijn. De leveranciers zouden namelijk een langdurig en ingewikkeld kwalificatieproces moeten doorlopen, dat zes tot twaalf maanden kan duren en geen garantie op succes inhoudt. Van leverancier veranderen om de betaling van antidumpingrechten te vermijden zou dan ook duur, op korte termijn onmogelijk en uit technologisch oogpunt riskant zijn.
(138)
In dit verband wordt erkend dat voor specifieke toepassingen de kenmerken van het onderzochte product inderdaad kunnen impliceren dat een langdurig kwalificatieproces, inclusief tests, moet worden doorlopen. Momenteel blijken echter, mede gezien de van verscheidene gebruikers ontvangen opmerkingen, voor de meeste gevallen diverse leveranciers beschikbaar te zijn. Voorts zij eraan herinnerd dat antidumpingmaatregelen niet bedoeld zijn om bepaalde leveranciers de toegang tot de markt van de Unie te ontzeggen; elke voorgestelde maatregel is immers alleen bedoeld om de eerlijke handel te herstellen en een verstoorde marktsituatie te corrigeren.
(139)
Derhalve wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van maatregelen betreffende Chinese glasvezels waarschijnlijk niet zal leiden tot het tijdelijk stilvallen van de grondstoffenvoorziening van de verwerkende ondernemingen.
3.3. Onvermogen om de stijging van de kostprijs door te berekenen, en toegenomen concurrentie van downstreamproducten van buiten de Unie
(140)
Verscheidene gebruikers gaven aan dat zij niet in staat zouden zijn de stijgingen van de glasvezelprijs door te berekenen aan de afnemers van hun producten. Deze gebruikers vermeldden dat er op de markten voor hun producten scherpe concurrentie heerste en dat, als zij hun prijzen zouden optrekken, hun afnemers er geen moeite mee zouden hebben om van leverancier te veranderen.
(141)
Gezien de verscheidenheid van de verwerkende ondernemingen is het moeilijk in het algemeen te beoordelen in hoever de gebruikers in staat zijn eventuele kostprijsverhogingen aan hun afnemers door te berekenen. Niettemin kan, op basis van de gegevens die de gebruikers in hun antwoorden op de vragenlijsten hebben verstrekt, worden aangenomen dat, zelfs indien een gegeven gebruiker de kostprijsverhoging niet voor het grootste deel zou kunnen doorberekenen, zijn omzet en winstgevendheid in de meeste gevallen slechts in beperkte mate zouden worden geschaad.
(142)
Wat de concurrentie betreft, gaven verscheidene gebruikers uiting aan hun bezorgdheid dat de instelling van antidumpingmaatregelen zou leiden tot een toename van de concurrentie van niet-EU-leveranciers op de downstreammarkt, daar downstreamproducten niet onder beschermende maatregelen zouden vallen, en tot een verschuiving van de invoer uit de VRC van glasvezels naar downstreamproducten zoals compounds, weefsels en composietbladen voor windturbines. In feite werd, wat de VRC betreft, medegedeeld dat er reeds concurrentie van de VRC op veel van deze markten was en dat het maar logisch zou zijn dat deze concurrentie zou toenemen als gevolg van de instelling van maatregelen betreffende glasvezels. Er werd dan ook betoogd dat de verwerkende ondernemingen niet alleen hogere prijzen voor hun glasvezels zouden moeten betalen, maar ook met meer concurrentie zouden worden geconfronteerd. In een dergelijk ondernemingsklimaat, zo werd gesteld, zou het niet mogelijk zijn om eventuele prijsstijgingen voor een aanzienlijk deel aan de klanten door te berekenen.
(143)
In dit verband zij opgemerkt dat het feit dat de instelling van antidumpingmaatregelen tot meer concurrentie kan leiden, geen reden kan zijn om dergelijke maatregelen, indien deze gerechtvaardigd zijn, niet in te stellen. De Europese glasvezelverwerkende ondernemingen hebben dezelfde rechten als de glasvezelproducerende ondernemingen en zij hebben het volste recht om op grond van het EU-handelsrecht te verzoeken om een antidumpingonderzoek betreffende hun producten indien zij voldoende representatief zijn en voorlopig bewijsmateriaal voor schade veroorzakende dumping kunnen overleggen.
(144)
Het bovenvermelde argument betreffende een mogelijke toename van de concurrentie van downstreamproducten van buiten de EU kan derhalve geen rechtvaardiging zijn voor het niet instellen van antidumpingmaatregelen.
3.4. Onvoldoende aanbod
(145)
Diverse gebruikers deelden mede dat er na het OT reeds onvoldoende aanbod op de markt van de Unie was en dat de instelling van antidumpingmaatregelen deze situatie nog zou verergeren, daar zij zou leiden tot een vermindering van de invoer uit de VRC, terwijl deze invoer nodig is gezien de sterke en groeiende vraag.
(146)
De klagers erkenden dat er knelpunten waren in het aanbod van bepaalde productgroepen die door de bedrijfstak van de Unie werden vervaardigd, maar zij beschouwden die als tijdelijk en toe te schrijven aan een ontoereikende voorraad als gevolg van het herstel van de markt na de economische crisis. Zij gaven ook aan dat de bedrijfstak van de Unie in staat zou zijn om te voldoen aan de voorspelde toekomstige groei van de vraag vanuit de downstreamindustrieën in de Unie, met name door gebruik te maken van de onbenutte capaciteit, die gemakkelijk weer kon worden opgestart, door verdere technologische verbeteringen en de renovatie van ovens, indien weer een goede winstgevendheid zou worden bereikt.
(147)
In dit verband zij ten eerste opgemerkt dat antidumpingmaatregelen niet bedoeld zijn om de invoer te belemmeren, maar wel om oneerlijke handelspraktijken die de bedrijfstak van de Unie schade toebrengen, te corrigeren en op de EU-markt een situatie van effectieve concurrentie te herstellen. Daarom gaan de voorgestelde maatregelen, hoewel de EU-prijzen van het betrokken product van oorsprong uit de VRC hoogstwaarschijnlijk zullen stijgen als gevolg van de instelling van antidumpingmaatregelen, niet zo ver dat de markt van de Unie erdoor wordt afgesloten voor de producenten-exporteurs in de VRC, hetgeen betekent dat het betrokken product uit de VRC verder in de Unie zal kunnen worden ingevoerd.
(148)
Met betrekking tot het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om eventuele tekorten in het aanbod van Chinese glasvezels aan te vullen, zij erop gewezen dat het met de huidige bezettingsgraad van de bedrijfstak van de Unie zeker lijkt dat volledig zal kunnen worden voorzien in de vraag op de markt. Met de onbenutte capaciteit van de bedrijfstak van de Unie, die in het OT op nagenoeg 200 000 ton werd geraamd, zou theoretisch gesproken immers volledig kunnen worden voorzien in de 116 413 ton glasvezels die in het OT uit de VRC is ingevoerd.
(149)
Gezien het bovenstaande kan voorlopig worden geconcludeerd dat het probleem van een eventueel ontoereikend aanbod kan worden opgevangen door een verhoging van de bezettingsgraad van de bedrijfstak van de Unie, door andere invoer en door invoer zonder dumping van het betrokken product uit de VRC.
4. Conclusie inzake het belang van de Unie
(150)
Verwacht wordt dat de instelling van maatregelen betreffende de invoer met dumping van het betrokken product uit de VRC de bedrijfstak van de Unie in de gelegenheid zal stellen om verbetering in zijn situatie te brengen door meer verkoop, hogere verkoopprijzen en een groter marktaandeel. Ofschoon zich voor sommige gebruikers nadelen in de vorm van kostenstijgingen kunnen voordoen, zullen die waarschijnlijk worden gecompenseerd door de voor de producenten en hun leveranciers verwachte voordelen.
(151)
Gezien het bovenstaande wordt voorlopig geconcludeerd dat er, alles in aanmerking genomen, geen dwingende redenen zijn om geen voorlopige maatregelen betreffende de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de VRC in te stellen. Na deze voorlopige beoordeling kan echter verdere zorgvuldige analyse op basis van de door belanghebbenden gemaakte opmerkingen nodig zijn.
G. VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(152)
Gezien de conclusies inzake dumping, schade, oorzakelijk verband en belang van de Unie moeten voorlopige maatregelen ten aanzien van de invoer van het betrokken product van oorsprong uit de VRC worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping nog meer schade lijdt.
1. Schademarge
(153)
De voorlopige rechten ten aanzien van de invoer van oorsprong uit de VRC moeten hoog genoeg zijn om een eind te maken aan de door de invoer met dumping jegens de bedrijfstak van de Unie veroorzaakte schade, maar mogen het niveau van de vastgestelde dumpingmarge niet overschrijden. Bij de berekening van het recht dat nodig is om de gevolgen van de schade veroorzakende dumping teniet te doen, wordt in aanmerking genomen dat de maatregelen de bedrijfstak van de Unie in staat moeten stellen zijn productiekosten te dekken en een winst vóór belasting te behalen die redelijkerwijs onder normale concurrentieomstandigheden, d.w.z. zonder invoer met dumping, kan worden behaald.
(154)
De bedrijfstak van de Unie voerde aan dat voor de vaststelling van de schademarge gebruik moet worden gemaakt van een beoogde winst van 12 à 15 %. Uit het tot dusver overgelegde bewijsmateriaal blijkt echter niet op overtuigende wijze dat een dergelijk winstcijfer het minimaal noodzakelijke is om ervoor te zorgen dat de activiteiten van de bedrijfstak van de Unie in deze sector levensvatbaar zijn. Aangezien geen degelijk bewijsmateriaal tot staving van een hogere beoogde winst beschikbaar is, wordt voorlopig aangenomen dat een beoogde winst van 5 % geschikt lijkt voor de vaststelling van de schademarge.
(155)
Op basis hiervan werd voor de bedrijfstak van de Unie een geen schade veroorzakende prijs van het soortgelijke product berekend. Deze prijs is vastgesteld door de werkelijke winstmarge in mindering te brengen op de prijs af fabriek en bij de aldus berekende break-evenprijs voornoemde beoogde winstmarge op te tellen.
(156)
Op die manier zijn voorlopig de volgende schademarges vastgesteld:
Onderneming
Schademarge
New Changhai Group
61,4 %
Andere medewerkende ondernemingen
104,2 %
Overige
104,2 %
2. Voorlopige maatregelen
(157)
Gelet op het voorgaande wordt overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening geoordeeld dat op het betrokken product van oorsprong uit de VRC een voorlopig antidumpingrecht moet worden ingesteld, dat volgens de regel van het laagste recht gelijk moet zijn aan de dumpingmarge of aan de schademarge indien deze lager is; in het onderhavige geval was de dumpingmarge steeds lager.
(158)
Gezien de zeer hoge mate van medewerking van de Chinese producenten-exporteurs geldt hetzelfde voorlopige recht voor de medewerkende producenten-exporteurs waaraan geen individuele behandeling of individueel onderzoek werd toegekend, en voor alle niet-medewerkende producenten-exporteurs. Op basis van het bovenstaande worden de volgende antidumpingrechten voorgesteld:
Onderneming
Voorlopig recht
New Changhai Group
8,5 %
Andere medewerkende ondernemingen
43,6 %
Alle andere ondernemingen
43,6 %
(159)
De bij deze verordening voor bepaalde ondernemingen vastgestelde individuele antidumpingrechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen daarom de situatie die bij dat onderzoek voor die ondernemingen werd vastgesteld. Deze rechten (in tegenstelling tot het voor het gehele land geldende recht dat van toepassing is op „alle andere ondernemingen”) gelden dus uitsluitend bij de invoer van producten van oorsprong uit het betrokken land die vervaardigd zijn door de specifiek genoemde ondernemingen. De rechten zijn niet van toepassing op ingevoerde producten die zijn vervaardigd door andere, niet specifiek in het dispositief van deze verordening met naam en adres genoemde ondernemingen, ook al gaat het hierbij om entiteiten die verbonden zijn met de specifiek genoemde ondernemingen; op die producten is het recht van toepassing dat geldt voor „alle andere ondernemingen”.
(160)
Verzoeken in verband met de toepassing van deze individuele antidumpingrechten voor bepaalde ondernemingen (bv. na de naamswijziging van de entiteit of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen) moeten onverwijld aan de Commissie (4) worden gericht, onder opgave van alle relevante gegevens, met name indien deze naamswijziging of deze oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen verband houdt met wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van productie en verkoop in binnen- en buitenland. Indien het verzoek gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen die voor een individueel recht in aanmerking komen.
(161)
Om een goede toepassing van het antidumpingrecht te garanderen, moet het voor alle andere ondernemingen vastgestelde recht niet alleen gelden voor niet-medewerkende producenten-exporteurs, maar ook voor producenten die het betrokken product in het OT niet naar de Unie hebben uitgevoerd.
H. SLOTBEPALING
(162)
Met het oog op de beginselen van behoorlijk bestuur moet een termijn worden vastgesteld waarbinnen belanghebbenden die zich binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn kenbaar hebben gemaakt, schriftelijk opmerkingen kunnen maken en kunnen vragen te worden gehoord. Voorts dient te worden opgemerkt dat alle bevindingen betreffende de instelling van rechten in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de instelling van definitieve maatregelen kunnen worden herzien,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op gehakte glasvezelstrengen met een lengte van niet meer dan 50 mm; glasvezelrovings, met uitzondering van glasvezelrovings die worden geïmpregneerd en gecoat en een gloeiverlies van meer dan 3% hebben (zoals vastgesteld volgens ISO-norm 1887); draden van glasvezelfilamenten, met uitzondering van draden die worden geïmpregneerd en gecoat en een gloeiverlies van meer dan 3 % hebben (zoals vastgesteld volgens ISO-norm 1887); en matten van glasvezelfilamenten, met uitzondering van glaswolmatten, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 en ex 7019 31 00 (TARIC-codes 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 en 7019310099), van oorsprong uit de Volksrepubliek China.
2. De voorlopige antidumpingrechten, die van toepassing zijn op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van de in lid 1 omschreven producten, vervaardigd door onderstaande ondernemingen, zijn als volgt:
Onderneming
Antidumpingrecht (%)
Aanvullende TARIC-code
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. en Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Alle andere ondernemingen
43,6
A999
3. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product moet een zekerheid worden gesteld ten bedrage van het voorlopige recht.
4. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad kunnen belanghebbenden binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de bijzonderheden die ten grondslag liggen aan de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
Overeenkomstig artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 kunnen de betrokken partijen binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening opmerkingen maken over de toepassing van deze verordening.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 15 september 2010.