NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.
VERORDENING (EU) Nr. 478/2010 VAN DE COMMISSIE
van 1 juni 2010
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op garens met een hoge sterktegraad, van polyesters, van oorsprong uit de Volksrepubliek China
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gelet op het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gelet op Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name op artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Inleiding
(1)
Op 8 september 2009 heeft de Commissie met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) (het bericht van inleiding) de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer in de Unie van garens met een hoge sterktegraad, van polyesters, van oorsprong uit de Volksrepubliek China (de VRC), de Republiek Korea (Korea) en Taiwan (de betrokken landen) aangekondigd.
(2)
De procedure werd ingeleid naar aanleiding van een klacht die op 27 juli 2009 door CIRFS - European Man-made Fibres Association (de klager) was ingediend namens producenten van garens met een hoge sterktegraad, van polyesters, die een groot deel, in dit geval meer dan 60 %, van de totale productie van deze garens in de Unie uitmaken. Het bij die klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal over dumping van het product en de aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werd voldoende geacht om een onderzoek te openen.
1.2. Partijen bij de procedure
(3)
De Commissie heeft de klagende producenten in de Unie, andere haar bekende producenten in de Unie, de producenten-exporteurs, importeurs en gebruikers, alsmede andere haar bekende betrokken partijen en vertegenwoordigers van de VRC, Korea en Taiwan officieel van de inleiding van de procedure in kennis gesteld. Belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(4)
De klager, andere producenten in de Unie, producenten-exporteurs in de VRC, Korea en Taiwan, importeurs en gebruikers hebben hun standpunt kenbaar gemaakt. Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, werden gehoord.
(5)
Gezien het kennelijk grote aantal producenten-exporteurs in de VRC en Korea en importeurs in de Unie werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening gebruik te maken van steekproeven. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk zou zijn - en, zo ja, deze ook samen te stellen - werd aan alle bekende producenten-exporteurs in de VRC en Korea en importeurs in de Unie gevraagd zich bij de Commissie kenbaar te maken en haar, zoals vermeld in het bericht van inleiding, basisinformatie te verstrekken over hun activiteiten in verband met het betrokken product tussen 1 juli 2008 en 30 juni 2009.
(6)
Zoals in de overwegingen 22 tot en met 27 is uiteengezet, werd de verlangde informatie verstrekt door elf producenten-exporteurs in de VRC, die er mee instemden in de steekproef te worden opgenomen. Vier producenten-exporteurs uit Korea gaven de verlangde inlichtingen en stemden ermee in te worden opgenomen in de steekproef.
(7)
Op basis van de informatie die de Commissie van de medewerkende producenten-exporteurs heeft ontvangen, heeft zij voor de VRC een steekproef samengesteld van de drie producenten-exporteurs of groepen verbonden ondernemingen waarvan de uitvoer naar de Unie het grootst was. Alle betrokken producenten-exporteurs, alsmede hun vereniging en de autoriteiten van de VRC werden geraadpleegd; zij stemden in met de samenstelling van de steekproef.
(8)
Voor Korea verstrekten slechts vier producenten-exporteurs de voor de samenstelling van de steekproef vereiste informatie. Gezien het geringe aantal producenten-exporteurs dat zich tot medewerking bereid toonde, werd besloten dat er geen steekproef behoefde te worden geselecteerd.
(9)
Om de producenten-exporteurs in de VRC in staat te stellen desgewenst een verzoek om een behandeling als marktgerichte onderneming (BMO) of een individuele behandeling (IB) in te dienen, heeft de Commissie de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs uit de VRC en de producenten-exporteurs die te kennen hadden gegeven een individueel onderzoek uit hoofde van artikel 17, lid 3, van de basisverordening te willen aanvragen, de desbetreffende formulieren toegezonden.
(10)
De Commissie heeft de bevindingen van het BMO-onderzoek officieel bekendgemaakt aan de betrokken producenten-exporteurs in de VRC, de Chinese autoriteiten en de klagers. Zij kregen ook de gelegenheid om hun standpunten schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord indien daar bijzondere redenen voor waren.
(11)
Twee producenten-exporteurs die niet in de steekproef waren opgenomen omdat zij niet aan de criteria van artikel 17, lid 1, van de basisverordening voldeden, verzochten om vaststelling van een individuele dumpingmarge uit hoofde van artikel 17, lid 3, van de basisverordening. Overwogen werd evenwel dat een individueel onderzoek van de betrokken producenten-exporteurs tot extra controlebezoeken en specifieke analyses zou hebben geleid, wat zoveel werk zou meebrengen dat het onderzoek niet tijdig zou kunnen worden voltooid. Daarom luidde de voorlopige conclusie dat het verzoek om een individueel onderzoek van de betrokken producenten-exporteurs niet kon worden ingewilligd.
(12)
De Commissie heeft een vragenlijst gestuurd naar alle haar bekende betrokken partijen en naar alle andere ondernemingen die zich binnen de in het bericht van inleiding genoemde termijn kenbaar hadden gemaakt, namelijk vier producenten in de Unie, tien importeurs en 68 gebruikers.
(13)
Er werden antwoorden ontvangen van de klagende producenten in de Unie en nog een producent in de Unie die het onderzoek steunde, alsmede van twee niet-verbonden importeurs en 33 gebruikers.
(14)
De Commissie heeft alle gegevens die zij voor de voorlopige vaststelling van dumping, de schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd. Bij de volgende ondernemingen werd ter plaatse een controle uitgevoerd:
Producenten in de Unie:
-
Brilen SA, Barbastro, Spanje,
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg, en met die onderneming verbonden ondernemingen: Performance Fibers Longlaville, Longwy, Frankrijk; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Duitsland; Performance Fibers, Bobingen, Duitsland; Performance Fibers, Guben, Duitsland,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Duitsland,
-
Sioen, Moeskroen, België;
Importeurs in de Unie:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Duitsland;
Gebruikers in de Unie:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Roemenië,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Duitsland,
-
Michelin, Clermont-Ferrand, Frankrijk,
-
Mitas AS, Praag, Tsjechië;
Producenten-exporteurs in de VRC:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd, Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou;
Producenten-exporteurs in Korea:
-
Hyosung Corporation, Seoul,
-
Kolon Industries Inc., Seoul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Seoul;
Producenten-exporteurs in Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei;
Verbonden importeurs in de Unie:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxemburg;
Producenten in het referentieland:
-
Performance Fibers, Inc. en Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, Verenigde Staten.
1.3. Onderzoektijdvak
(15)
Het onderzoek naar dumping en schade had betrekking op de periode van 1 juli 2008 tot en met 30 juni 2009 („het onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die van belang zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van januari 2005 tot het eind van het onderzoektijdvak (de beoordelingsperiode).
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(16)
Bij het betrokken product gaat het om garens met een hoge sterktegraad (andere dan naaigarens), van polyesters, niet opgemaakt voor de verkoop in het klein, monofilamenten van minder dan 67 decitex daaronder begrepen, momenteel ingedeeld onder GN-code 5402 20 00, van oorsprong uit de VRC, Korea en Taiwan („het betrokken product” of „GHS”).
(17)
Het betrokken product heeft uitstekende eigenschappen en wordt gebruikt voor een aantal uiteenlopende toepassingen, zoals versteviging van banden, brede weefsels, transportbanden, veiligheidsgordels, touw, snoeren, netten en geosynthetische producten.
(18)
Tijdens het onderzoek voerden sommige partijen aan dat het voor de bandenproductie gebruikte garen, zogenaamd HMLS-garen (High Modulus Low Shrinkage), van het onderzoek moet worden uitgesloten. Volgens hen heeft HMLS-garen andere eigenschappen en toepassingen dan andere GHS.
(19)
Uit het onderzoek is evenwel gebleken dat HMLS-garen weliswaar eigenschappen heeft die het van andere GHS onderscheiden (bijvoorbeeld modulus, krimp, treksterkte en duurzaamheid), maar dat de verschillende soorten van het betrokken product alle dezelfde fysische en chemische basiseigenschappen hebben. Daarom worden zij als een enkel product beschouwd.
2.2. Soortgelijk product
(20)
Vastgesteld werd dat het uit de VRC, Korea en Taiwan naar de Unie uitgevoerde product, het in Korea en Taiwan en het door de Chinese producent-exporteur waaraan een BMO is toegekend geproduceerde en in het binnenland verkochte product en het door de producenten in de Unie vervaardigde en in de Unie verkochte product dezelfde fysische en technische eigenschappen en hetzelfde gebruik hebben. Deze producten worden derhalve voorlopig beschouwd als soortgelijke producten in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
3. STEEKPROEVEN
3.1. Steekproef van importeurs
(21)
Gezien het grote aantal in de klacht genoemde importeurs, werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening gebruik te maken van een steekproef. Na onderzoek van de verstrekte gegevens en gezien het geringe aantal importeurs dat zich bereid verklaarde mee te werken, werd evenwel besloten dat een steekproef niet nodig was.
3.2. Steekproef van producenten-exporteurs in de VRC
(22)
Wegens het grote aantal producenten-exporteurs in de VRC werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening voor de vaststelling van dumping gebruik te maken van een steekproef.
(23)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk zou zijn en, zo ja, deze samen te stellen, werd de producenten-exporteurs in de VRC verzocht zich uiterlijk 15 dagen na de datum van opening van het onderzoek bij haar kenbaar te maken en basisinformatie te verstrekken over hun uitvoer en binnenlandse verkoop, hun exacte activiteiten met betrekking tot de productie van het betrokken product, alsmede de namen en activiteiten te verschaffen van alle met hen verbonden ondernemingen die betrokken waren bij de productie en/of de verkoop van het betrokken product.
(24)
Voor de samenstelling van een representatieve steekproef werden ook de autoriteiten van de VRC en de vereniging van producenten, d.w.z. de Chinese kamer van koophandel voor de in- en uitvoer van textiel, ook geraadpleegd.
3.2.1. Selectie vooraf van medewerkende producenten-exporteurs
(25)
In totaal maakten zich elf producenten-exporteurs en groepen verbonden ondernemingen in de VRC kenbaar, die binnen de in het bericht van inleiding vastgestelde termijn de vereiste informatie verschaften. Zij meldden allen uitvoer van het betrokken product naar de Unie gedurende het OT en verklaarden zich bereid deel uit te maken van de steekproef. Derhalve werden deze elf producenten-exporteurs geacht aan dit onderzoek mee te werken (medewerkende producenten-exporteurs).
(26)
De producenten-exporteurs die zich niet binnen de eerder genoemde termijn kenbaar maakten of die de verlangde informatie niet op tijd leverden, werden geacht niet aan het onderzoek mee te werken. Vergelijking van de Eurostatgegevens over de invoer met de gegevens over de uitvoer van het betrokken product naar de Unie, zoals deze door de in overweging 25 vermelde ondernemingen voor het OT werden opgegeven, duidt op een zeer grote medewerking van de Chinese producenten-exporteurs (zie overweging 73).
3.2.2. Samenstelling van de steekproef van medewerkende producenten-exporteurs in de VRC
(27)
Overeenkomstig artikel 17, lid 1, van de basisverordening heeft de Commissie een steekproef samengesteld op basis van de grootste representatieve hoeveelheid naar de Unie uitgevoerde GHS die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht. De steekproef bestaat uit drie ondernemingen of groepen verbonden ondernemingen die samen meer dan 65 % van de totale uitvoer van het betrokken product naar de Unie vertegenwoordigden. Overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening werden alle betrokken producenten-exporteurs, alsmede hun vereniging en de autoriteiten van de VRC, geraadpleegd; zij stemden in met de samenstelling van de steekproef.
3.3. Individueel onderzoek
(28)
Twee producenten-exporteurs die niet in de steekproef waren opgenomen omdat zij niet aan de criteria van artikel 17, lid 1, van de basisverordening voldeden, verzochten om een individuele dumpingmarge uit hoofde van artikel 17, lid 3, van de basisverordening.
(29)
Zoals in overweging 27 is vermeld, werd de steekproef beperkt tot een redelijk aantal ondernemingen die binnen de beschikbare tijd konden worden onderzocht. De in het kader van het dumpingonderzoek voor de betrokken landen onderzochte ondernemingen worden in overweging 14 genoemd. Met het oog op het aantal controlebezoeken bij de ondernemingen zelf, die in het geval van de VRC betrekking hadden op de controle van de BMO-verzoeken en van de antwoorden op de antidumpingvragenlijst, werd overwogen dat individuele onderzoeken zoveel extra werk meebrengen dat een tijdige voltooiing van het onderzoek niet mogelijk zou zijn.
(30)
Daarom luidde de voorlopige conclusie dat de twee verzoeken om een individueel onderzoek konden worden ingewilligd.
4. DUMPING
4.1. Algemene werkwijze
(31)
De hieronder uiteengezette algemene werkwijze is toegepast op alle producenten-exporteurs in Korea en Taiwan, op de producent-exporteur in de VRC waaraan een BMO werd toegekend en, via een referentieland, ook op de twee in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in de VRC waaraan geen BMO werd toegekend. De presentatie van de bevindingen inzake dumping voor elk van de bij dit onderzoek betrokken landen is derhalve beperkt tot wat specifiek is voor elk van deze landen.
4.1.1. Normale waarde
(32)
Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening heeft de Commissie eerst onderzocht of de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product door elk van de producenten-exporteurs aan onafhankelijke afnemers representatief was, d.w.z. of de totale op de binnenlandse markt verkochte hoeveelheid ten minste 5 % van de totale naar de Unie uitgevoerde hoeveelheid bedroeg.
(33)
Vervolgens heeft de Commissie vastgesteld welke productsoorten die op de binnenlandse markt werden verkocht door ondernemingen met een over het geheel genomen representatieve verkoop, identiek of rechtstreeks vergelijkbaar waren met de naar de Unie uitgevoerde soorten.
(34)
Voor elke door de betrokken producenten-exporteurs op de binnenlandse markt verkochte productsoort die rechtstreeks vergelijkbaar was met de soort die naar de Unie werd uitgevoerd, werd nagegaan of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bepaalde productsoort werd als voldoende representatief beschouwd wanneer in het OT van die soort aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt een hoeveelheid was verkocht die ten minste 5 % bedroeg van de totale hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort die naar de Unie was uitgevoerd.
(35)
De Commissie onderzocht vervolgens of de binnenlandse verkoop van elk van de ondernemingen had plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties in de zin van artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende binnenlandse verkoop aan onafhankelijke afnemers vastgesteld.
(36)
Wanneer meer dan 80 % van de totale verkoop van een productsoort was verkocht tegen een nettoprijs die gelijk was aan of hoger was dan de berekende productiekosten, en de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de kosten per eenheid, werd de normale waarde per productsoort berekend als het gewogen gemiddelde van alle binnenlandse verkoopprijzen voor de productsoort in kwestie.
(37)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de kosten per eenheid, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, berekend als de gewogen gemiddelde prijs van alleen de winstgevende verkoop op de binnenlandse markt van die soort.
(38)
Wanneer alle productsoorten met verlies werden verkocht, werd geconcludeerd dat zij niet in het kader van normale handelstransacties waren verkocht.
(39)
Voor de verkoop van productsoorten die niet in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en voor productsoorten die niet in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt waren afgezet, berekende de Commissie de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening.
(40)
Om de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening te berekenen, werden de verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten (VAA-kosten) die elk van de betrokken medewerkende producenten-exporteurs gedurende het OT in het kader van normale handelstransacties in verband met de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product had gemaakt en de gewogen gemiddelde winst die zij daarbij hadden behaald, opgeteld bij hun eigen gemiddelde productiekosten gedurende het OT. Waar nodig werden de opgegeven productiekosten en VAA-kosten gecorrigeerd voordat ze werden gebruikt om vast te stellen of de verkoop in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en om de normale waarde te berekenen.
4.1.2. Uitvoerprijs
(41)
In alle gevallen waarin het betrokken product naar onafhankelijke afnemers in de Unie werd uitgevoerd, werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening, d.w.z. aan de hand van de werkelijk betaalde of te betalen prijs.
(42)
In gevallen waarin de verkoop plaatsvond via een verbonden importeur, werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening vastgesteld op basis van de prijs waartegen de ingevoerde producten voor het eerst aan een onafhankelijke afnemer werden doorverkocht. In die gevallen werd een correctie gemaakt voor alle tussen de invoer en de wederverkoop gemaakte kosten, met inbegrip van rechten en heffingen, en voor een redelijke marge voor VAA-kosten en winst. Er werd gebruikgemaakt van de eigen VAA-kosten van de verbonden importeur en er werd een redelijke winstmarge vastgesteld op basis van de winstmarge die bij het onderzoek was vastgesteld voor de onafhankelijke importeur van het betrokken product.
4.1.3. Vergelijking
(43)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(44)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Correcties werden toegestaan in alle gevallen waarin deze redelijk en nauwkeurig bleken te zijn en met bewijsmateriaal waren gestaafd.
4.1.4. Dumpingmarge
(45)
Overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening werd de dumpingmarge voor elke medewerkende producent-exporteur vastgesteld door de gewogen gemiddelde normale waarde met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs te vergelijken.
4.2. VRC
4.2.1. BMO-evaluatie
(46)
Krachtens artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening moet bij antidumpingonderzoeken naar producten van oorsprong uit de VRC de normale waarde voor producenten-exporteurs die aan de criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening voldoen, overeenkomstig de leden 1 tot en met 6 van dat artikel worden vastgesteld.
(47)
Voor de duidelijkheid zijn deze criteria hieronder nog eens kort samengevat:
1.
besluiten van ondernemingen en de door hen gemaakte kosten zijn een reactie op marktsignalen, zonder staatsinmenging van betekenis; de kosten van de belangrijkste productiemiddelen weerspiegelen hoofdzakelijk de marktprijzen;
2.
ondernemingen beschikken over een duidelijke basisboekhouding die onder controle staat van een onafhankelijke instantie in overeenstemming met de internationale standaarden voor jaarrekeningen (IAS) en die alle terreinen bestrijkt;
3.
er zijn geen verstoringen van betekenis die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie;
4.
de betrokken ondernemingen zijn onderworpen aan faillissements- en eigendomswetten die rechtszekerheid en stabiliteit verschaffen;
5.
omrekening van munteenheden geschiedt tegen de marktkoers.
(48)
Alle in de steekproef opgenomen ondernemingen vroegen om een BMO en beantwoordden het desbetreffende aanvraagformulier binnen de vastgestelde termijn. De Commissie heeft de in de formulieren verstrekte informatie en alle andere noodzakelijk geachte informatie verzameld en ter plaatse bij de ondernemingen gecontroleerd.
(49)
Bij de controle werd vastgesteld dat twee in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs uit de VRC niet aan de voorwaarden voor de in artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening opgenomen criteria voor toekenning van een BMO voldeden.
(50)
Een van hen voldeed niet aan de voorwaarden voor de criteria 1 tot en met 3. Ten eerste kon deze producent-exporteur niet aantonen dat zijn besluiten werden genomen als reactie op marktsignalen en zonder staatsinmenging van betekenis, want vastgesteld werd dat zijn verkoopactiviteiten aan beperkingen onderhevig waren, zoals de verplichting een bepaalde hoeveelheid van het betrokken product op de binnenlandse markt te verkopen. Ten tweede kon hij niet aantonen dat zijn boekhouding in overeenstemming met de IAS werd gecontroleerd. Bij het onderzoek kwamen een aantal ongerijmdheden en tekortkomingen in de boekhouding van de indiener van het verzoek aan het licht, en werden enkele inbreuken op de IAS-beginselen vastgesteld. Ten slotte werden nog uit het systeem zonder markteconomie voortvloeiende verstoringen in de vorm van een onjuiste waardebepaling van grondgebruiksrechten waargenomen.
(51)
De andere in de steekproef opgenomen producent-exporteur kon niet aantonen dat hij aan de criteria 1 en 3 voldeed. Hij kon niet aantonen dat zijn beslissingen waren genomen als reactie op marktsignalen en zonder staatsinmenging van betekenis, want vastgesteld werd dat zijn verkoopactiviteiten op dezelfde wijze als beschreven in overweging 50 aan beperkingen onderhevig waren, zoals de verplichting een bepaalde hoeveelheid van het betrokken product op de binnenlandse markt te verkopen, terwijl ook werd vastgesteld dat ondanks een verklaring van de staat een deel van zijn kapitaal niet was ingebracht. Ten slotte werden ook nog uit het systeem zonder markteconomie voortvloeiende verstoringen waargenomen in de vorm van een onjuiste waardebepaling van grondgebruiksrechten.
(52)
Een van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs kon aantonen dat hij aan alle criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening voldeed, zodat hem een BMO kon worden toegekend.
4.2.2. Individuele behandeling (IB)
(53)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening wordt voor landen waarop die bepaling van toepassing is, een voor het gehele land geldend recht vastgesteld, maar kunnen ondernemingen die kunnen aantonen dat ze aan alle criteria van artikel 9, lid 5, van de basisverordening voor toekenning van een IB voldoen, daarvan worden uitgezonderd.
(54)
Voor de duidelijkheid worden deze criteria hieronder weergegeven:
1.
in het geval van ondernemingen of joint ventures die geheel of gedeeltelijk in buitenlandse handen zijn, zijn exporteurs vrij om kapitaal en winsten te repatriëren;
2.
de uitvoerprijzen en -hoeveelheden en de verkoopvoorwaarden worden vrij vastgesteld;
3.
de meerderheid van de aandelen is in particuliere handen. Staatsambtenaren die deel uitmaken van de raad van bestuur of die leidinggevende functies vervullen, moeten in de minderheid zijn of er moet worden aangetoond dat de onderneming niettemin voldoende vrij is van staatsinmenging;
4.
omrekening van munteenheden geschiedt tegen de marktkoers, en
5.
de staatsinmenging is niet dusdanig dat maatregelen ontweken kunnen worden indien voor individuele exporteurs een ander recht wordt vastgesteld.
(55)
De in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs die niet aan de BMO-criteria voldeden, hadden ook om een IB verzocht voor het geval dat hen geen BMO werd toegekend.
(56)
Aan de hand van de beschikbare gegevens werd voorlopig vastgesteld dat de volgende twee in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in de VRC aan alle in artikel 9, lid 5, van de basisverordening vermelde eisen voor een IB voldoen:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Referentieland
(57)
Volgens artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening moet de normale waarde voor producenten-exporteurs in landen met een overgangseconomie waaraan geen BMO wordt toegekend, worden vastgesteld aan de hand van de prijs of de berekende waarde in een land met markteconomie („referentieland”).
(58)
In het bericht van inleiding werden de Verenigde Staten van Amerika (Verenigde Staten) voorgesteld als referentieland voor het vaststellen van de normale waarde voor de VRC. De Commissie verzocht alle belanghebbenden om reacties op dit voorstel.
(59)
Een groot aantal partijen maakte bezwaar tegen dit voorstel; zij stelden Taiwan of Korea voor omdat deze landen volgens hen geschikter zijn. De volgende argumenten werden hiervoor aangevoerd:
a)
de productieprocessen en de kosten in de Verenigde Staten wijken sterk af van die in de VRC omdat in de Verenigde Staten oude, versleten machines worden gebruikt, terwijl de meeste Chinese producenten moderne machines en de laatste technologie gebruiken. De meeste Chinese, Taiwanese en Koreaanse producenten-exporteurs gebruiken de nieuwe uit één stap bestaande productietechnologie, waardoor zij efficiënter zijn dan hun Amerikaanse concurrenten;
b)
het feit dat de Taiwanese en Koreaanse exporteurs met dumping zouden uitvoeren, is niet relevant voor de keuze van een geschikt referentieland;
c)
de klagers hebben verbonden ondernemingen in de Verenigde Staten en het zou niet passend zijn de normale waarde te baseren op informatie die is verstrekt door deze verbonden ondernemingen;
d)
de concurrentievoorwaarden in de Verenigde Staten wijken af van die welke in de VRC gebruikelijk zijn. De VS-markt wordt praktisch gemonopoliseerd door een enkele producent, terwijl in Taiwan en Korea, net zoals in de VRC, meer producenten op de binnenlandse markt actief zijn.
(60)
De Commissie heeft bovenstaande opmerkingen onderzocht en is tot de conclusie gekomen dat zij wat de keuze van het referentieland betreft, terecht zijn. Verder werd onderzocht of Taiwan of Korea in aanmerking kan komen als mogelijk derde land met een markteconomie voor de vaststelling van de normale waarde voor de VRC.
(61)
Uit het onderzoek bleek dat met name Taiwan wat de eindproducten betreft, sterk vergelijkbaar is met de VRC. Er zijn ook producenten-exporteurs uit Taiwan met verbonden producenten in de VRC, die in beide landen onder soortgelijke omstandigheden werken.
(62)
Op grond hiervan werd Taiwan het meest geschikt geacht om in overeenstemming met artikel 2, lid 7, van de basisverordening als referentieland voor de vaststelling van de normale waarde voor de VRC te dienen.
(63)
Nadat Taiwan als referentieland was gekozen, werd de normale waarde berekend aan de hand van de ter plaatse bij de volledig aan het onderzoek medewerkende Taiwanese producenten-exporteurs gecontroleerde gegevens. De normale waarde werd gebaseerd op de prijs die bij verkoop op de binnenlandse markt van Taiwan voor vergelijkbare productsoorten wordt betaald of moet worden betaald, mits werd vastgesteld dat deze verkopen in representatieve hoeveelheden en in het kader van normale handelstransacties plaatsvonden. Dit was het geval voor een aantal uitgevoerde productsoorten.
4.2.4. Normale waarde
4.2.4.1. In de steekproef opgenomen producent-exporteur waaraan een BMO is toegekend
(64)
De binnenlandse verkoop van de in de steekproef opgenomen producent-exporteur waaraan een BMO was toegekend, bleek grotendeels te hebben plaatsgevonden in representatieve hoeveelheden en in het kader van normale handelstransacties. De normale waarde voor deze productsoorten werd in overeenstemming met artikel 2, lid 1, van de basisverordening gebaseerd op de tijdens het OT door onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt van de VRC werkelijk betaalde of te betalen prijs.
(65)
Voor de verkoop van productsoorten die niet in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en voor productsoorten die niet in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt waren afgezet, moest de normale waarde worden berekend zoals uiteengezet in overweging 40.
4.2.4.2. In de steekproef opgenomen producenten-exporteurs waaraan geen BMO is toegekend
(66)
Zoals in de overwegingen 57 tot en met 63 werd vermeld, moet de normale waarde voor producenten-exporteurs waaraan geen BMO is toegekend, worden vastgesteld aan de hand van de prijs of de berekende waarde in een derde land met een markteconomie, in dit geval Taiwan.
(67)
Voor de uitgevoerde productsoorten die niet in Taiwan in het kader van normale handelstransacties werden verkocht of die door de Taiwanese producenten niet in representatieve hoeveelheden op hun binnenlandse markt werden verkocht, moest de normale waarde door berekening worden vastgesteld. Dit werd gedaan zoals uiteengezet in overweging 40.
4.2.5. Uitvoerprijs
(68)
Voor zover de drie in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs het betrokken product op de markt van de Unie verkochten, deden zij dat steeds aan onafhankelijke afnemers. Daarom werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de werkelijk betaalde of te betalen prijs.
4.2.6. Vergelijking
(69)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Op grond hiervan werden, waar dit van toepassing en gerechtvaardigd was, voor alle bij het onderzoek betrokken producenten-exporteurs correcties toegepast voor de kosten van vervoer, zeevracht, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet, commissies, kortingen, rabatten en indirecte belastingen.
4.2.7. Dumpingmarges
4.2.7.1. Voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs
(70)
Voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen werd de gewogen gemiddelde normale waarde per productsoort vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van de desbetreffende soort van het betrokken product, zoals bepaald in artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening.
(71)
Op grond hiervan zijn de voorlopige gewogen gemiddelde dumpingmarges, uitgedrukt in procenten van de cif-prijs, grens Unie, vóór inklaring:
Onderneming
Voorlopige dumpingmarge
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. Voor de andere medewerkende producenten-exporteurs
(72)
De gewogen gemiddelde dumpingmarge van de medewerkende, maar niet in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werd in overeenstemming met artikel 9, lid 6, van de basisverordening berekend. Dit gebeurde aan de hand van de marges die voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs werden vastgesteld, waarbij de marge van de producent-exporteur met een dumpingmarge van 0 % buiten beschouwing werd gelaten. Op grond hiervan werd de dumpingmarge voor de medewerkende, maar niet in de steekproef opgenomen ondernemingen voorlopig vastgesteld op 8,9 %.
(73)
Wat alle andere exporteurs in de VRC betreft, stelde de Commissie eerst de mate van medewerking vast. Er werd een vergelijking gemaakt tussen de totale uitgevoerde hoeveelheden, zoals vermeld in de antwoorden van de medewerkende producenten-exporteurs op de steekproefvragenlijst, en de totale invoer uit de VRC, zoals ontleend aan de invoerstatistieken van Eurostat. Op die manier werd de mate van medewerking vastgesteld op 100 %. De mate van medewerking was dus hoog, zodat het passend werd geacht de dumpingmarge voor de niet-medewerkende producenten-exporteurs vast te stellen op het niveau van de hoogste dumpingmarge die voor de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs was vastgesteld.
(74)
Op grond hiervan werd de voor het gehele land geldende voorlopige dumpingmarge vastgesteld op 9,3 %.
4.3. Korea
4.3.1. Normale waarde
(75)
De binnenlandse verkoop van de productsoorten die door de vier onderzochte ondernemingen naar de Unie worden uitgevoerd, bleek grotendeels in representatieve hoeveelheden in het kader van normale handelstransacties te hebben plaatsgevonden. De normale waarde voor deze productsoorten werd in overeenstemming met artikel 2, lid 1, van de basisverordening gebaseerd op de tijdens het OT door onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt van Korea werkelijk betaalde of te betalen prijs.
(76)
Voor de verkoop van productsoorten die niet in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en voor productsoorten die niet in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt waren verkocht, moest de normale waarde door berekening worden vastgesteld. Alle vier onderzochte ondernemingen verkochten bepaalde productsoorten niet in representatieve hoeveelheden of niet in het kader van normale handelstransacties op de binnenlandse markt. De normale waarde werd in die gevallen berekend zoals uiteengezet in overweging 40.
4.3.2. Uitvoerprijs
(77)
Een deel van de uitvoer van één producent-exporteur ging direct naar een verbonden importeur in de Unie. Bijgevolg werd de uitvoerprijs in overeenstemming met artikel 2, lid 9, van de basisverordening en op de in overweging 42 beschreven manier vastgesteld aan de hand van de prijzen waartegen de producten voor het eerst werden doorverkocht aan een onafhankelijke afnemer.
(78)
De resterende uitvoer van het betrokken product door de bedoelde producent-exporteur en de gehele uitvoer van de drie andere producenten-exporteurs ging direct naar onafhankelijke afnemers in de Unie. Voor die verkoop werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de werkelijk betaalde of te betalen prijs.
4.3.3. Vergelijking
(79)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Op grond hiervan werden, waar dit van toepassing en gerechtvaardigd was, voor alle onderzochte producenten-exporteurs correcties toegepast voor de kosten van vervoer, zeevracht, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet en commissies.
(80)
Alle vier onderzochte ondernemingen vroegen uit hoofde van artikel 2, lid 10, onder b), van de basisverordening een correctie voor de terugbetaling van rechten, omdat volgens hen in de prijs van het soortgelijke product invoerheffingen begrepen waren wanneer dit product voor verbruik in het land van uitvoer bestemd was, terwijl die heffingen werden terugbetaald of niet hoefden te worden betaald wanneer het product naar de Unie werd uitgevoerd.
(81)
Dit argument werd ongegrond geacht omdat geen van de vier ondernemingen aantoonde dat de aan de ondernemingen terugbetaalde invoerheffingen gekoppeld waren aan de uitvoer van het betrokken product naar de Unie.
4.3.4. Dumpingmarges
(82)
Overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening werd voor elke onderneming de gewogen gemiddelde normale waarde per productsoort vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van elke overeenkomstige productsoort.
(83)
Op grond hiervan werd vastgesteld dat de dumpingmarges, uitgedrukt in procenten van de cif-invoerprijs, grens Unie, vóór inklaring, van alle betrokken producenten-exporteurs in Korea onder de de-minimisdrempel van 2 % in de zin van artikel 9, lid 3, van de basisverordening lagen.
(84)
Op grond van de invoergegevens van Eurostat kon worden vastgesteld dat de vier Koreaanse producenten-exporteurs de volledige uitvoer van oorsprong uit dat land vertegenwoordigen. Daarom luidt de voorlopige conclusie dat geen antidumpingmaatregelen voor invoer van oorsprong uit Korea behoeven te worden vastgesteld.
(85)
Wanneer deze bevindingen in het verdere verloop van het onderzoek worden bevestigd, zal de procedure voor Korea worden beëindigd.
4.4. Taiwan
4.4.1. Normale waarde
(86)
De binnenlandse verkoop van de productsoorten die door de twee onderzochte ondernemingen naar de Unie worden uitgevoerd, bleek grotendeels in representatieve hoeveelheden in het kader van normale handelstransacties te hebben plaatsgevonden. De normale waarde voor deze productsoorten werd in overeenstemming met artikel 2, lid 1, van de basisverordening gebaseerd op de tijdens het OT door onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt van Taiwan werkelijk betaalde of te betalen prijs.
(87)
Voor de verkoop van productsoorten die niet in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden en voor productsoorten die niet in representatieve hoeveelheden op de binnenlandse markt waren afgezet, moest de normale waarde door berekening worden vastgesteld. Beide onderzochte ondernemingen verkochten bepaalde productsoorten niet in representatieve hoeveelheden of niet in het kader van normale handelstransacties op de binnenlandse markt. De normale waarde werd in die gevallen berekend zoals uiteengezet in overweging 40.
4.4.2. Uitvoerprijs
(88)
Voor zover de twee medewerkende producenten-exporteurs het betrokken product op de markt van de Unie verkochten, deden zij dat steeds direct aan onafhankelijke afnemers. Daarom werd de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de werkelijk betaalde of te betalen prijs.
4.4.3. Vergelijking
(89)
Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen. Op grond hiervan werden, waar dit van toepassing en gerechtvaardigd was, voor beide onderzochte producenten-exporteurs correcties toegepast voor de kosten van vervoer, zeevracht, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet, commissies, kortingen en rabatten.
4.4.4. Dumpingmarges
(90)
Overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening werd voor elke onderneming de gewogen gemiddelde normale waarde per productsoort vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs van elke overeenkomstige productsoort.
(91)
Op grond hiervan zijn de dumpingmarges, uitgedrukt in procenten van de cif-invoerprijs, grens Unie, vóór inklaring:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
de minimis
(92)
Op grond van de invoergegevens van Eurostat kon worden vastgesteld dat de twee medewerkende producenten-exporteurs de totale uitvoer van oorsprong uit Taiwan vertegenwoordigen. Er werd voor Taiwan een dumpingmarge voor het gehele land vastgesteld. Deze bleek lager te zijn dan de de-minimisdrempel van 2 %, die is neergelegd in artikel 9, lid 3, van de basisverordening. Op grond hiervan luidt de voorlopige conclusie dat geen antidumpingmaatregelen voor invoer van oorsprong uit Taiwan behoeven te worden vastgesteld.
(93)
Wanneer deze bevindingen in het verdere verloop van het onderzoek worden bevestigd, zal de procedure voor Taiwan worden beëindigd.
5. BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
5.1. Productie in de Unie
(94)
Om de totale productie in de Unie vast te stellen, werd gebruikgemaakt van alle beschikbare informatie over de producenten in de Unie, waaronder de informatie in de klacht en de gegevens die voor en na de opening van het onderzoek van de producenten in de Unie werden verkregen.
(95)
De totale productie in de Unie tijdens het OT werd op grond hiervan geschat op ongeveer 121 000 ton. Deze hoeveelheid omvatte de productie van alle producenten in de Unie die zich kenbaar hebben gemaakt en de geschatte productie van de producenten die zich buiten de procedure hielden (stille producenten). Bij gebrek aan andere informatie is voor de vaststelling van de totale productie en het totale verbruik in de Unie gebruikgemaakt van de in de klacht opgenomen gegevens over de stille producenten. Dezen waren in het OT goed voor ongeveer 22 % van de totale productie in de Unie. Geen van de bekende producenten in de Unie stond neutraal of afwijzend tegenover de opening van het onderzoek.
(96)
De productie van de producenten in de Unie die de klacht steunden, bedroeg in het OT 94 000 ton, ofwel ongeveer 78 % van de geschatte totale productie in de Unie.
5.2. Definitie van de bedrijfstak van de Unie
(97)
Zoals in overweging 96 werd vermeld, is uit het onderzoek gebleken dat de producenten in de Unie die de klacht steunden en hun medewerking aan het onderzoek toezegden, ongeveer 78 % van de totale communautaire productie tijdens het OT vertegenwoordigden. Deze producenten wordt dan ook geacht de bedrijfstak van de Unie te zijn in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening.
6. SCHADE
6.1. Verbruik in de Unie
(98)
Het verbruik werd vastgesteld aan de hand van gegevens over de totale invoer, op basis van Eurostatcijfers, en gegevens over de totale verkoop door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie, waaronder een schatting van de verkoop door de stille producenten.
(99)
Zoals in overweging 95 werd vermeld, werd bij gebrek aan andere informatie over de productie en verkoop van GHS door de stille producenten in de beoordelingsperiode gebruikgemaakt van de gegevens over deze producenten die in de klacht waren opgenomen.
Tabel 1
Verbruik in de Unie
2005
2006
2007
2008
OT
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Bron: Eurostat, gegevens in de klacht en antwoorden op de vragenlijst.
(100)
Over de gehele beoordelingsperiode genomen, is het verbruik in de Unie met 7 % gedaald. Terwijl het verbruik tussen 2005 en 2007 nog met 20 % steeg, nam het tussen 2007 en het eind van het OT met 22 % af. De daling van het verbruik in 2008 en het OT was het gevolg een teruglopende vraag, met name in de tweede helft van 2008, als gevolg van de economische crisis.
6.2. Invoer in de Unie uit de betrokken landen
6.2.1. Cumulatieve beoordeling van de gevolgen van de invoer uit de betrokken landen
(101)
De Commissie heeft onderzocht of de invoer van GHS van oorsprong uit de VRC, Korea en Taiwan cumulatief moest worden beoordeeld overeenkomstig artikel 3, lid 4, van de basisverordening.
(102)
Wat de invoer uit Taiwan en Korea betreft, luidde, zoals hierboven is vermeld, het voorlopige oordeel dat deze gedurende het OT niet tegen dumpingprijzen plaatsvond.
(103)
Daarom werd voorlopig geconcludeerd dat het effect van de invoer uit Korea en Taiwan niet moet worden gecumuleerd met die van de invoer met dumping uit de VRC.
6.2.2. Invoer met dumping uit de VRC
(104)
Van een van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs uit de VRC werd vastgesteld dat hij zijn producten niet met dumping naar de Unie uitvoerde. Daarom moet zijn uitvoer bij de analyse van de ontwikkeling van de invoer met dumping uit de VRC op de markt van de Unie buiten beschouwing worden gelaten.
(105)
Om te vermijden dat gevoelige bedrijfsinformatie over die producent bekend zou worden, werd het in verband met de geheimhouding evenwel passend geacht de gegevens over de exporteur waarvan was vastgesteld dat hij zijn producten niet met dumping in de Unie had ingevoerd, niet buiten beschouwing te laten bij de hieronder gepresenteerde openbare gegevens, zoals die van Eurostat.
(106)
De eerste tabel hieronder omvat daarom alle invoer van GHS van oorsprong uit de VRC, terwijl de tweede indexcijfers over de invoer met dumping op de markt van de Unie gedurende de beoordelingsperiode geeft.
Tabel 2a
Totale invoer uit de VRC
2005
2006
2007
2008
OT
Hoeveelheid (ton)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Marktaandeel
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Prijzen (EUR/ton)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Bron: Eurostat.
(107)
De totale invoer uit de VRC verdrievoudigde maar liefst gedurende de beoordelingsperiode, terwijl de gemiddelde invoerprijzen terzelfder tijd met 17 % daalden. Bijgevolg is het marktaandeel van deze invoer scherp gestegen, van 7,3 % in 2005 tot 23,6 % in het OT. Uit het onderzoek bleek dat zelfs in de periode tussen 2007 en het eind van het OT, toen het verbruik met 22 % afnam, de invoer uit de VRC met 15 % steeg, waardoor het marktaandeel van deze invoer met 7,7 procentpunten toenam.
6.2.2.1. Omvang, prijs en marktaandeel van de invoer met dumping
Tabel 2b
Invoer met dumping uit de VRC
2005
2006
2007
2008
OT
Invoer (ton)
Index
100
240
582
728
714
Marktaandeel
Index
100
227
485
667
768
Prijzen (EUR/ton)
Index
100
67
61
63
61
Bron: Eurostat en antwoorden op de vragenlijst.
(108)
De invoer met dumping uit de VRC nam in de beoordelingsperiode zeer sterk toe, waardoor het marktaandeel van deze invoer verzevenvoudigde. Bovendien bleek uit het onderzoek dat het marktaandeel van deze invoer met dumping in het OT ondanks een dalend verbruik tussen 2007 en het eind van het OT sterk toenam.
(109)
De gemiddelde prijzen van de invoer met dumping uit de VRC daalden in de beoordelingsperiode met 39 %, waardoor, zoals in overweging 112 wordt uiteengezet, de prijzen van de bedrijfstak van de Unie gedurende het OT werden onderboden.
6.2.2.2. Prijsonderbieding
(110)
Voor de beoordeling van de prijsonderbieding werden de gewogen gemiddelde verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie voor niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, af fabriek, per productsoort vergeleken met de overeenkomstige gewogen gemiddelde cif-prijzen van de invoer uit de VRC voor de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, naar behoren gecorrigeerd voor bestaande rechten en voor kosten na de invoer.
(111)
De medewerking van de Chinese exporteurs, die hoog was, vertegenwoordigde 69 % van de totale uitvoer uit de VRC naar de Unie in het OT. Omdat werd vastgesteld dat één Chinese producent-exporteur zijn producten niet met dumping op de markt van de Unie invoerde, is bij de analyse van de prijsonderbieding geen rekening gehouden met zijn invoer.
(112)
De vergelijking liet zien dat gedurende het OT het betrokken met dumping in de Unie verkochte product van oorsprong uit de VRC de prijzen van de bedrijfstak van de Unie met 24,2 % onderbood.
6.3. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
6.3.1. Opmerkingen vooraf
(113)
Ingevolge artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een evaluatie van alle economische indicatoren die relevant zijn voor een beoordeling van de situatie van deze bedrijfstak tussen 2005 en het eind van het OT.
6.3.2. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
OT
Productie (ton)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Productiecapaciteit (ton)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Bezettingsgraad
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(114)
Bovenstaande tabel laat zien dat de productie van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode met 36 % afnam. Hoewel het verbruik in de Unie tussen 2005 en 2007 met 20 % toenam, bleef de productie van de bedrijfstak van de Unie in die periode stabiel, waarna er tot het eind van het OT sprake was van een aanzienlijke achteruitgang, toen ook het verbruik in de Unie inzakte.
(115)
De bedrijfstak van de Unie bracht zijn productiecapaciteit in het OT terug tot ongeveer 144 000 ton. Wegens de stagnerende verkoop en het dalende productievolume nam de bezettingsgraad echter af van 91 % in 2005 tot 65 % in het OT. De daling was het grootst tussen 2007 en het eind van het OT.
6.3.3. Omvang van de verkoop en marktaandeel
(116)
De verkoopcijfers in onderstaande tabel hebben betrekking op de omvang van de verkoop aan de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
OT
Verkoopvolume (ton)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Marktaandeel
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(117)
Hoewel het verbruik in de Unie tussen 2005 en 2007 met 20 % toenam, verkocht de bedrijfstak van de Unie maar 4 % meer van het betrokken product aan onafhankelijke afnemers op de markt van de Unie. De bedrijfstak van de Unie kon derhalve niet profiteren van het toegenomen verbruik in die periode. Bovendien daalde het volume van de verkoop door de bedrijfstak van de Unie in de rest van de beoordelingsperiode, bij een met 22 % teruglopend verbruik in de Unie, met maar liefst 31 %. Het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie is dus voortdurend aanzienlijk gedaald, waardoor het marktaandeel in de beoordelingsperiode met 11,9 procentpunten terugliep.
6.3.4. Gemiddelde prijzen per eenheid van de bedrijfstak van de Unie
(118)
De gemiddelde verkoopprijzen af fabriek van de bedrijfstak van de Unie aan niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie daalden in de beoordelingsperiode met 9 %. De daling was het grootst tussen 2007 en het eind van het OT en viel dus samen met de plotselinge toename van de goedkope invoer met dumping uit de VRC. Bijgevolg moest de bedrijfstak van de Unie zijn verkoopprijzen vooral tijdens het OT ondanks hogere grondstofprijzen verlagen.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
OT
Gemiddelde prijs (EUR/ton)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(119)
Vastgesteld werd dat de gemiddelde productiekosten van de bedrijfstak van de Unie tussen 2005 en het eind van het OT met 6 % zijn gestegen. Dit was vooral te wijten aan een prijsstijging voor pet-snippers, de belangrijkste grondstof bij de GHS-productie. Tussen 2005 en 2008 steeg de prijs voor pet-snippers gemiddeld met 12 %, waarna de prijs weer daalde tot het prijspeil van 2005. In die periode moest de bedrijfstak van de Unie zijn verkoopprijzen evenwel laag houden om te kunnen concurreren met de goedkope invoer met dumping. De verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie lagen in het OT derhalve ruim onder de kostprijs.
6.3.5. Voorraden
(120)
In het OT maakten de voorraden ongeveer 15 % van het productievolume uit. De bedrijfstak van de Unie verminderde zijn voorraden in de beoordelingsperiode, in het bijzonder tussen 2007 en het eind van het OT, met 9 %. Deze voorraadvermindering moet evenwel worden gezien in het licht van een geringere activiteit als gevolg van de inkrimping van de bedrijfstak van de Unie.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
OT
Voorraden (ton)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
6.3.6. Werkgelegenheid, lonen en productiviteit
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
OT
Werkgelegenheid - voltijdequivalent (VTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Arbeidskosten (EUR/VTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Productiviteit (eenheid/VTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Bron: Antwoorden op de vragenlijst.
(121)
Wegens de inkrimping van de bedrijfstak van de Unie daalde het aantal werknemers in de beoordelingsperiode met maar liefst 23 %. De geringere productiviteit moet worden gezien in het licht van het algemene karakter van de inkrimping, waarbij het personeelsbestand pas enige tijd na de productiedaling kleiner wordt. De arbeidskosten namen in de beoordelingsperiode licht toe, met 6 %.
6.3.7. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
OT
Winstgevendheid
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Kasstroom (1 000 EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investeringen (1 000 EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Rendement van investeringen
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Bron: antwoorden op de vragenlijst.
(122)
De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie werd vastgesteld door de nettowinst vóór belastingen op de verkoop van het soortgelijke product uit te drukken als percentage van de omzet. In de beoordelingsperiode daalde de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie drastisch; terwijl er in 2005 nog sprake was van een winst van 3 %, was er in het OT een verlies van 13,3 %. Hoewel het verbruik in de Unie tussen 2005 en 2007 steeg, kon de bedrijfstak van de Unie wegens de goedkope invoer met dumping uit de VRC niet van deze gunstige ontwikkeling profiteren.
(123)
De kasstroom, zijnde het vermogen van de bedrijfstak om zijn eigen activiteiten te financieren, volgt in grote lijnen de ontwikkeling van de winstgevendheid. De kasstroom vertoonde daarom in de beoordelingsperiode een aanzienlijke daling. Hetzelfde kan worden opgemerkt over het rendement van investeringen, dat tijdens de beoordelingsperiode een negatieve ontwikkeling liet zien die overeenkwam met de negatieve resultaten van de bedrijfstak van de Unie.
(124)
Uit bovenstaande overwegingen volgt dat de bedrijfstak van de Unie, naarmate gedurende de beoordelingsperiode de kasstroom opdroogde, nog maar in beperkte mate kon investeren. Bijgevolg daalden de investeringen in de beoordelingsperiode met 89 %.
6.3.8. Groei
(125)
Terwijl het verbruik in de Unie tussen 2005 en 2007 met 20 % toenam, kon de bedrijfstak van de Unie slechts 4 % meer op de markt van de Unie afzetten, waardoor hij er niet in slaagde van het grotere verbruik in de Unie te profiteren. Over de gehele beoordelingsperiode gezien is de daling met 29 % van het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie veel groter dan de daling met 7 % van het verbruik in de Unie. Bijgevolg daalde het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie in dezelfde periode met 12 procentpunten.
6.3.9. Hoogte van de werkelijke dumpingmarge
(126)
De in het gedeelte over dumping vermelde dumpingmarges voor de VRC zijn duidelijk meer dan minimaal. Gezien de omvang van de invoer met dumping en de prijzen van de ingevoerde producten kunnen de gevolgen van de werkelijke dumpingmarge niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
6.4. Conclusie inzake schade
(127)
Uit het onderzoek is gebleken dat de meeste schade-indicatoren, zoals productie (- 36 %), bezettingsgraad (- 28 %), aan niet-verbonden afnemers in de Unie verkochte hoeveelheden (- 29 %), marktaandeel (- 12 procentpunten) en productiviteit (- 16 %) in de beoordelingsperiode aanzienlijk zijn verslechterd. Bovendien gaven de schade-indicatoren die betrekking hebben op de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, zoals de kasstroom (- 241 %) en de winstgevendheid (- 16,3 procentpunten), een grote daling te zien. Dit betekent dat het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om kapitaal aan te trekken, ook te lijden had, met name tijdens het OT.
(128)
Vastgesteld werd dat de grootste verliezen optraden tussen 2008 en het eind van het OT, toen de invoer met dumping uit de VRC ondanks een sterke daling van het verbruik in de Unie omvangrijk bleef en de prijzen van de bedrijfstak van de Unie in het OT met meer dan 24 % onderbood.
(129)
Verder werd in het onderzoek aangetoond dat de productiekosten van de bedrijfstak van de Unie in 2008 het hoogst waren, wat vooral te wijten was aan de sterke stijging van de prijzen van de belangrijkste grondstof. In het OT slaagde de bedrijfstak van de Unie erin zijn productiekosten te handhaven en te beheersen door zijn productie te rationaliseren en door een verlaging van de pet-prijzen, vooral in de tweede helft van het OT. Wegens de omvangrijke prijsonderbieding door de Chinese exporteurs in het OT was de bedrijfstak van de Unie echter niet in staat zijn verkoopprijzen te verhogen tot een kostendekkend niveau. Dit leidde tot een aanzienlijke verslechtering van zijn financiële positie in het OT.
(130)
Gezien bovenstaande overwegingen werd geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 5, van de basisverordening heeft geleden.
7. OORZAKELIJK VERBAND
7.1. Inleiding
(131)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping van het betrokken product van oorsprong uit de VRC zodanige schade heeft geleden dat deze als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Andere bekende factoren dan de invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Unie terzelfder tijd schade kon hebben geleden, werden eveneens onderzocht, om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
7.2. Gevolgen van de invoer met dumping
(132)
Uit het onderzoek bleek dat de invoer met dumping uit de VRC in de beoordelingsperiode drastisch toenam, waardoor het aandeel ervan op de markt van de Unie tussen 2005 en het eind van het OT meer dan verzevenvoudigde. Vastgesteld werd voorts dat tussen 2008 en het eind van het OT, toen het verbruik in de Unie met ongeveer 15 % daalde, de omvang van de invoer met dumping uit de VRC hoog bleef en het marktaandeel ervan zelfs met 15 % toenam.
(133)
Gedurende de beoordelingsperiode had de bedrijfstak van de Unie te kampen met een daling van het verkoopvolume met maar liefst 29 %, waardoor zijn marktaandeel met bijna 12 procentpunten terugliep, van 51,1 % tot 39,2 %. Tussen 2008 en het eind van het OT daalde het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie met 2 procentpunten, terwijl dat van de invoer met dumping uit de VRC ondanks de afnemende vraag op de markt van de Unie toenam.
(134)
De prijzen van de invoer met dumping daalden in de beoordelingsperiode met 39 %, waarbij sprake was van een forse onderbieding van de prijzen van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie. Daarom kon de bedrijfstak van de Unie de hogere grondstofprijzen niet doorberekenen. Zoals uiteengezet in overweging 122 nam de winstgevendheid van de verkopen van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie af van een winst van 3 % in 2005 tot een verlies van 13,3 % in het OT.
(135)
Uit het onderzoek bleek ook dat de toename van de goedkope invoer met dumping uit de VRC negatieve gevolgen voor de markt als geheel had omdat de prijzen daalden.
(136)
De conclusie luidt derhalve dat de bedrijfstak van de Unie door de voortdurende druk van de goedkope invoer met dumping uit de VRC op de markt van de Unie niet in staat was de gestegen grondstofkosten in zijn verkoopprijzen door te berekenen, en met name niet in 2008, toen de pet-prijzen een hoogtepunt bereikten. Dit verklaarde het verlies aan marktaandeel en winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie.
(137)
Gezien bovenstaande overwegingen luidt de voorlopige conclusie dat de plotselinge toename van de goedkope invoer met dumping uit de VRC een sterk negatief effect had op de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie.
7.3. Gevolgen van andere factoren
7.3.1. Ontwikkeling van de vraag op de markt van de Unie
(138)
Zoals in overweging 100 werd vermeld, nam het verbruik van GHS in de Unie tussen 2005 en 2007 toe, waarna het in 2008 en het OT weer afnam. De bedrijfstak van de Unie verloor in de beoordelingsperiode veel marktaandeel. Hoewel niet kan worden uitgesloten dat deze daling van het verbruik in de Unie tussen 2008 en het eind van het OT negatieve gevolgen had voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie, moet worden opgemerkt dat de Chinese exporteurs terzelfder tijd hun marktaandeel konden vergroten. Daarom wordt ervan uitgegaan dat de verslechtering van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie niet kan worden verklaard door een afname van de vraag, maar hoofdzakelijk werd veroorzaakt door de plotselinge toename van de invoer met dumping uit de VRC en de prijsonderbieding door de Chinese exporteurs.
7.3.2. Grondstofprijzen
(139)
De prijzen van de grondstoffen, en vooral die van pet-snippers, zijn tussen 2005 en 2008 sterk gestegen, waarna zij in de tweede helft van het OT weer zijn gedaald totdat zij aan het eind van het OT weer op het niveau van 2005 waren.
(140)
Het onderzoek bevestigde dat de productiekosten van de bedrijfstak van de Unie voor de productie van GHS dezelfde ontwikkeling doormaakten als de grondstofprijzen en over de gehele beoordelingsperiode gerekend met 6 % stegen. In een markt met effectieve handelsvoorwaarden, d.w.z. zonder invoer met dumping, kan wordt verwacht dat de prijzen periodiek worden aangepast aan de ontwikkeling van de verschillende componenten van de productiekosten. In dit geval is dat niet gebeurd. De bedrijfstak van de Unie moest zijn verkoopprijzen immers laag houden om met de goedkope invoer met dumping uit de VRC te kunnen concurreren, wat tot een aanzienlijke verslechtering van zijn winstgevendheid leidde. Daarom luidt de voorlopige conclusie dat de prijsonderbieding door de Chinese exporteurs tot een prijsverlaging op de markt van de Unie heeft geleid en de bedrijfstak van de Unie heeft belemmerd zijn hogere kosten in de verkoopprijzen door te berekenen.
7.3.3. Productie van de bedrijfstak van de Unie voor intern gebruik
(141)
Uit het onderzoek bleek dat slechts een aan het onderzoek medewerkende producent uit de Unie verticaal geïntegreerd was en dat zijn productie verderop in de bedrijfskolom werd verwerkt tot producten met een toegevoegde waarde. Het onderzoek wees niet op productieproblemen in verband met deze verwerkte producten. Het interne gebruik, dat ongeveer 7 % van het productievolume vertegenwoordigde, bleef namelijk in de gehele beoordelingsperiode stabiel.
(142)
Op grond daarvan werd geconcludeerd dat de productie van de bedrijfstak van de Unie voor intern gebruik niet tot de verslechtering van zijn financiële situatie heeft bijgedragen, en met name niet tijdens het OT.
7.3.4. Uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
(143)
Hoewel de analyse van de schade en het oorzakelijk verband vooral gericht was op de situatie van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie, werden de uitvoerprestaties als potentiële andere oorzaak voor de vastgestelde schade ook onderzocht. Uit de analyse bleek dat de uitvoer van de bedrijfstak van de Unie naar niet-verbonden partijen gedurende de beoordelingsperiode bescheiden bleef (ongeveer 3 %). De afname van de uitvoer, van ongeveer 18 000 ton in 2005 tot ongeveer 7 000 ton in het OT, kan worden verklaard uit de geringere productie in die periode. De uitvoerprijs was evenwel hoger dan de prijs die de bedrijfstak van de Unie zijn klanten in de Unie in rekening bracht. Daarom werd geconcludeerd dat de daling van de uitgevoerde hoeveelheden geen verklaring kan zijn voor de hoogte van de schade van de bedrijfstak van de Unie en met name niet voor de veel geringere winstgevendheid in het OT.
7.3.5. Invoer uit andere derde landen
(144)
De hoeveelheden die tussen 2005 en het eind van het OT uit andere derde landen werden ingevoerd, en de prijzen van die invoer ontwikkelden zich als volgt:
Tabel 9
Andere derde landen
2005
2006
2007
2008
OT
Invoer (ton)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Marktaandeel
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Prijs (EUR/ton)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Bron: Eurostat.
(145)
Bij de andere derde landen die GHS naar de Unie uitvoeren, gaat het vooral om Zwitserland, Belarus, Japan en Thailand. Bovenstaande tabel laat zien dat het gezamenlijke volume van de invoer uit deze landen vrij gering is in verhouding tot het verbruik in de Unie en in de beoordelingsperiode met 45 % terugliep. De gemiddelde invoerprijzen bleven stabiel en waren in het OT vrij laag.
(146)
Op grond van bovenstaande overwegingen luidt de voorlopige conclusie dat de invoer uit deze derde landen niet heeft bijgedragen aan de aanmerkelijke schade van de bedrijfstak van de Unie.
7.3.6. Invoer uit Korea en Taiwan
(147)
Wat de invoer uit Taiwan en Korea betreft, luidde, zoals hierboven is vermeld, het voorlopige oordeel dat deze gedurende het OT niet tegen dumpingprijzen plaatsvond. In de tabellen 10 en 11 wordt een overzicht van deze invoer gegeven.
Tabel 10
Totale invoer uit Korea
2005
2006
2007
2008
OT
Hoeveelheid (ton)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Marktaandeel
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Prijzen (EUR/ton)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Bron: Eurostat.
(148)
Bovenstaande tabel laat zien dat de omvang van de invoer uit Korea in grote lijnen de ontwikkeling van het verbruik in de beoordelingsperiode volgde. De invoer nam toe van 17 542 ton in 2005 tot 24 580 ton in het OT. Dit leidde tot een verhoging van het marktaandeel van deze invoer van 7,9 % in 2005 tot 11,9 % in het OT. Opmerkelijk is evenwel dat de omvang van de invoer tussen 2007 en het eind van het OT aanzienlijk daalde.
(149)
Verder zij erop gewezen dat de gemiddelde prijzen van de invoer uit Korea in de beoordelingsperiode met 15 % daalden, maar toch hoger bleven dan de gemiddelde prijzen van de invoer uit de VRC in dezelfde periode.
Tabel 11
Totale invoer uit Taiwan
2005
2006
2007
2008
OT
Hoeveelheid (ton)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Marktaandeel
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Prijzen (euro/ton)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Bron: Eurostat.
(150)
De invoer uit Taiwan nam met 11 % toe, van 7 343 ton in 2005 tot 8 163 ton in het OT. Terzelfder tijd is het marktaandeel van deze invoer licht gestegen, van 3,3 % in 2005 tot 4 % in het OT. De invoer uit Taiwan nam evenals die uit Korea tussen 2007 en het eind van het OT sterk af.
(151)
De gemiddelde prijzen van de invoer uit Taiwan daalden in de beoordelingsperiode met 14 %, maar bleven desondanks aanzienlijk hoger dan die van de invoer uit de VRC in dezelfde periode.
(152)
Op grond van bovenstaande overwegingen kan niet worden uitgesloten dat de invoer uit Korea en Taiwan tot op zekere hoogte heeft bijgedragen aan de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade. De omvang en de prijzen van de invoer in het OT waren evenwel te gering om het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping uit de VRC en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade te verbreken.
7.3.7. Andere producenten in de Unie
(153)
De analyse van de gegevens over de markt van de Unie leek erop te wijzen dat de andere producenten in de Unie in de beoordelingsperiode hun marktaandeel niet hebben vergroot. Het onderzoek duidde niet op bijzondere concurrentieproblemen tussen producenten in de Unie of op een handelsverstorend effect die de aanmerkelijke schade van de bedrijfstak van de Unie kunnen verklaren.
(154)
Op grond van bovenstaande overwegingen luidt de voorlopige conclusie dat de producenten die niet tot de bedrijfstak van de Unie behoorden, niet tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade bijdroegen.
7.4. Conclusie inzake het oorzakelijk verband
(155)
Bovenstaande analyse laat zien dat de omvang en het marktaandeel van de goedkope invoer met dumping van oorsprong uit de VRC in de beoordelingsperiode aanzienlijk zijn toegenomen. Bovendien werd vastgesteld dat deze invoer plaatsvond tegen dumpingprijzen die onder de prijzen lagen die de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie voor soortgelijke productsoorten in rekening bracht.
(156)
Deze toename van de omvang en het marktaandeel van de goedkope invoer met dumping uit de VRC viel samen met een algehele stijging van de vraag in de Unie in de periode tussen 2005 en 2007, maar ook met de negatieve ontwikkeling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie in dezelfde periode. Toen de vraag in de Unie vervolgens tussen 2007 en het eind van het OT terugliep, wisten de Chinese exporteurs hun marktaandeel toch te verhogen. Terzelfder tijd werd een verdere negatieve ontwikkeling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie en van de belangrijkste indicatoren van zijn economische situatie waargenomen. Over de gehele beoordelingsperiode gezien, leidde de plotselinge toename van de goedkope invoer met dumping uit de VRC, waarmee de prijzen van de bedrijfstak van de Unie voortdurend werden onderboden, tot een daling van de winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie met meer dan 16 procentpunten, wat resulteerde in zware verliezen in het OT.
(157)
Uit het onderzoek van de andere bekende factoren die de schade van de bedrijfstak van de Unie kunnen hebben veroorzaakt, is gebleken dat zij niet van dien aard zijn dat zij het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping uit de VRC en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade kunnen verbreken.
(158)
Op grond van bovenstaande analyse, waarbij een duidelijk onderscheid werd gemaakt tussen de gevolgen van alle bekende factoren voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie en de schadelijke gevolgen van de invoer met dumping, luidt de voorlopige conclusie dat de bedrijfstak van de Unie door de invoer met dumping uit de VRC aanmerkelijke schade in de zin van artikel 3, lid 6, van de basisverordening heeft geleden.
8. BELANG VAN DE UNIE
8.1. Opmerking vooraf
(159)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening werd nagegaan of er ondanks de voorlopige conclusie inzake schadelijke dumping dwingende redenen waren om te concluderen dat het niet in het belang van de Unie was in dit bijzondere geval voorlopige antidumpingmaatregelen vast te stellen. Het belang van de Unie werd geanalyseerd aan de hand van een afweging van de belangen van alle betrokkenen, d.w.z. de bedrijfstak van de Unie, de importeurs en de gebruikers van het betrokken product.
8.2. Bedrijfstak van de Unie
(160)
De bedrijfstak van de Unie bestaat uit vier producenten in verschillende lidstaten, die voor het betrokken product meer dan 1 300 mensen in dienst hebben.
(161)
De bedrijfstak van de Unie heeft aanmerkelijke schade geleden door de invoer met dumping uit de VRC. Er wordt aan herinnerd dat alle schade-indicatoren gedurende de beoordelingsperiode een negatieve tendens te zien gaven. Met name de schade-indicatoren die betrekking hebben op de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, zoals de kasstroom, het rendement van investeringen en de winstgevendheid, liepen sterk terug. Wanneer geen maatregelen worden genomen, lijkt een verdere verslechtering van de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie zeer waarschijnlijk.
(162)
Verwacht wordt dat door de instelling van voorlopige antidumpingrechten een herstel van de effectieve handelsvoorwaarden op de markt van de Unie zal optreden, waardoor de bedrijfstak van de Unie in staat zal zijn de kosten van de verschillende componenten en de marktvoorwaarden tot uiting te laten komen in de prijs van GHS. Door de instelling van voorlopige maatregelen kan de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk ten minste een deel van zijn tijdens de beoordelingsperiode verloren marktaandeel terugwinnen, wat ook een positief effect zal hebben op zijn economische situatie en winstgevendheid.
(163)
De conclusie luidt derhalve dat de instelling van voorlopige antidumpingmaatregelen op GHS van oorsprong uit de VRC in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
8.3. Importeurs
(164)
Er werd een vragenlijst gestuurd naar tien importeurs in de Unie. Slechts twee van hen, een in Duitsland en een in Spanje, die respectievelijk 15,4 % en 0,2 % van de totale invoer uit de VRC vertegenwoordigen, werkten mee aan het onderzoek. Uit het onderzoek bleek dat de eerste importeur zijn waar alleen uit de VRC invoerde en dat bijna zijn gehele omzet het betrokken product betrof. In het slechtste geval leidt een antidumpingrecht van 9 % tot een aanzienlijke daling van de winstgevendheid van deze importeur en kan hij verlies gaan leiden. Gezien zijn sterke marktpositie bij bepaalde grote gebruikers kan hij evenwel ten minste een deel van de kostenstijging op zijn afnemers afwentelen. Bovendien kan hij zich, in elk geval op langere termijn, elders bevoorraden. Voor de tweede importeur maakte het betrokken product slechts een klein deel van zijn activiteiten uit (0-5 %), zodat mogelijke negatieve gevolgen van de voorgestelde maatregelen waarschijnlijk verwaarloosbaar zijn.
(165)
Op grond van de beschikbare informatie luidde de conclusie dat ook al zal de instelling van voorlopige antidumpingmaatregelen voor een van bovenvermelde importeurs negatieve gevolgen hebben, deze importeur zich in een positie bevindt dat hij ten minste een deel van de kostenstijging aan zijn afnemers kan doorgeven en/of dat hij zich elders kan bevoorraden. De instelling van voorlopige matregelen zal daarom in het algemeen geen negatieve gevolgen voor de importeurs hebben.
8.4. Gebruikers
(166)
De gebruikers van GHS hebben veel belangstelling voor deze zaak getoond. Van de 68 gebruikers waarmee contact was opgenomen, hebben er 33 aan het onderzoek meegewerkt. Deze medewerkende gebruikers vertegenwoordigden 25 % van de totale invoer uit de VRC. Zij zijn overal in de Unie gevestigd en behoren tot diverse sectoren van de industrie: banden, automobielindustrie, touw en industriële toepassingen.
(167)
Voor de duidelijkheid en omdat de instelling van voorlopige maatregelen voor de verschillende gebruikers, afhankelijk van de sector waarin zij actief zijn, verschillend uitpakt, worden de gevolgen van de maatregelen voor de gebruikers hieronder per industriesector geanalyseerd.
(168)
Er werden vier ingevulde vragenlijsten van bandenproducenten ontvangen. Volgens de door hen verstrekte gegevens is het aandeel van GHS in de productiekosten van een band vrij laag, gemiddeld minder dan 1 %, terwijl de gemiddelde winst uit de bandenproductie ongeveer 2 % bedroeg. Geen van de medewerkende gebruikers bleek het betrokken product uit de VRC te betrekken. Instelling van voorlopige antidumpingrechten op GHS uit de VRC zou deze gebruikers dus niet schaden. Gebruikers in deze sector die wel uit de VRC importeren, kunnen de GHS ook van andere leveranciers betrekken.
(169)
Wat de automobielindustrie betreft (het gaat hierbij vooral om veiligheidsgordels en airbags), werden zes ingevulde vragenlijsten van gebruikers ontvangen. Deze zes ondernemingen vertegenwoordigden 5 % van de totale invoer van GHS uit de VRC in het OT. Vastgesteld werd dat de producten waarin GHS is verwerkt gemiddeld minder dan 4 % van de totale omzet van deze ondernemingen uitmaakten en dat een gemiddelde winst van 3 % met deze activiteiten werd behaald. Verder werd vastgesteld dat de zes ondernemingen hun GHS voornamelijk van producenten in de Unie betrokken en dat slechts 11 % van hun aankopen uit de VRC werd ingevoerd. Daarom zal de instelling van voorlopige maatregelen ten aanzien van de invoer uit de VRC waarschijnlijk geen ernstige gevolgen voor de automobielsector hebben, omdat werd vastgesteld dat de betrokken ondernemingen winstgevend zijn en de VRC niet hun voornaamste leverancier is.
(170)
Van de touwfabrikanten werden drie ingevulde vragenlijsten ontvangen; deze fabrikanten vertegenwoordigden minder dan 1 % van de totale invoer uit de VRC in het OT. Voor ongeveer 18 % van hun activiteiten werd GHS gebruikt, en de gemiddelde winstmarge voor die activiteiten bedroeg in het OT ongeveer 8 %. Op grond hiervan mag worden aangenomen dat de instelling van voorlopige antidumpingrechten op GHS uit de VRC hun winstmarge waarschijnlijk slechts in geringe mate zal verkleinen. Verder bleek uit het onderzoek dat 66 % van hun invoer tijdens het OT uit de VRC afkomstig was en 20 % uit Korea. Wanneer maatregelen worden ingesteld, zullen die deze sector dus waarschijnlijk niet ernstig treffen omdat de gevolgen voor de winstmarge beperkt zijn en er andere leveranciers beschikbaar zijn.
(171)
Sommige touwfabrikanten voerden aan dat omdat GHS vooral in andere sectoren, zoals de automobielindustrie, en voor bepaalde industriële toepassingen wordt gebruikt, de instelling van antidumpingmaatregelen ertoe zal leiden dat er gebrek aan door de touwfabrikanten gebruikte GHS-soorten zal ontstaan omdat de producenten in de Unie zich in eerste instantie op de grote markten zullen richten en alleen aan de andere sectoren zullen leveren wanneer zij overtollige capaciteit hebben. Opgemerkt zij evenwel dat er andere leveranciers beschikbaar zijn: de bedrijfstak van de Unie, Korea en Taiwan, maar ook andere derde landen waarvoor geen maatregelen gelden. Het argument werd derhalve afgewezen.
(172)
Van de gebruikers binnen de sector van de industriële toepassingen, zoals dakbedekking, riemen, banden en industrieel textiel, werden 19 beantwoorde vragenlijsten ontvangen. Deze gebruikers vertegenwoordigden 19 % van de totale invoer uit de VRC tijdens het OT. Op grond van de voor deze sector beschikbare informatie bedraagt het aandeel van de activiteiten waarvoor GHS wordt gebruikt 64 % van hun totale activiteiten en wordt hiermee gemiddeld een winst van 13 % behaald. Door de antidumpingrechten zal de gemiddelde winstmarge van deze sector waarschijnlijk slechts in geringe mate verminderen. Uit het onderzoek bleek ook dat deze gebruikers de GHS hoofdzakelijk betrokken bij producenten in de Unie en uit de VRC. Daarom zal de instelling van maatregelen ten aanzien van de invoer uit de VRC geen grote negatieve gevolgen voor deze sector hebben: de invloed op de winstmarge is maar gering en er zijn andere leveranciers.
(173)
Sommige gebruikers voerden aan dat als er antidumpingmaatregelen worden ingesteld, deze op twee manieren negatieve gevolgen zullen hebben. Niet alleen zou er een gebrek aan alternatieve leveranciers zijn, maar ook zouden de betrokken landen verwerkte producten op basis van GHS gaan uitvoeren in plaats van het betrokken product.
(174)
Wat het argument betreft dat er geen alternatieve leveranciers zijn, moet in de eerste plaats worden opgemerkt dat er geen voorlopige maatregelen worden ingesteld ten aanzien van de invoer uit Korea en Taiwan. Zoals in overweging 171 is vermeld, zijn er wel degelijk leveranciers in andere derde landen waarvoor geen maatregelen van kracht zijn. In de tweede plaats wees het onderzoek uit dat de bevoorrading van bepaalde gebruikers door enkele producenten in de Unie op een aantal punten tekortschoot. Uit het onderzoek kwam echter geen bewijs naar voren dat deze problemen regelmatig voorkwamen. Op grond van bovenstaande overwegingen, en in het bijzonder wegens het bestaan van andere leveranciers, werd het argument van de hand gewezen.
(175)
Wat het argument betreft dat GHS-producenten in de betrokken landen bij hun uitvoer zullen overschakelen op verwerkte producten, moet worden opgemerkt dat er geen voorlopige maatregelen ten aanzien van de invoer uit Korea en Taiwan worden ingesteld. Zelfs indien Chinese exporteurs voor een deel van hun uitvoer op verwerkte producten overschakelen, moeten de gebruikers van GHS concurrerend kunnen blijven omdat zij het GHS nog steeds kunnen betrekken bij andere leveranciers, waarvoor geen maatregelen gelden. Het argument werd derhalve afgewezen.
(176)
Op grond van bovenstaande overwegingen lijken de gevolgen voor de gebruikers in de verschillende industriesectoren over het geheel genomen beperkt te zijn, ook al zullen sommigen van hen waarschijnlijk nadeel van de maatregelen ten aanzien van de invoer uit de VRC ondervinden. Daarom luidt de voorlopige conclusie op grond van de beschikbare informatie dat de antidumpingmaatregelen met betrekking tot de invoer van GHS van oorsprong uit de VRC hoogstwaarschijnlijk geen grote negatieve gevolgen voor de gebruikers van het betrokken product zullen hebben.
8.5. Conclusie inzake het belang van de Unie
(177)
Gezien bovenstaande overwegingen luidt de voorlopige conclusie op grond van de beschikbare informatie over het belang van de Unie dat er over het geheel genomen geen dwingende redenen zijn die tegen de instelling van voorlopige maatregelen ten aanzien van de invoer van GHS van oorsprong uit de VRC pleiten.
9. NIET-INSTELLING VAN RECHTEN
(178)
In het licht van de bevindingen dat voor invoer van oorsprong uit Korea en Taiwan de gewogen gemiddelde dumpingmarges voor het gehele land minimaal zijn, worden er geen voorlopige antidumpingrechten op GHS uit die landen ingesteld.
10. VOORSTEL VOOR VOORLOPIGE ANTIDUMPINGMAATREGELEN
10.1. Schademarge
(179)
Gezien de conclusies inzake dumping, schade, oorzakelijk verband en het belang van de Unie moeten voorlopige antidumpingmaatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door invoer met dumping.
(180)
Om de hoogte van deze maatregelen te bepalen, werd rekening gehouden met de vastgestelde dumpingmarges en het bedrag aan rechten dat nodig is om de schade voor de bedrijfstak van de Unie op te heffen.
(181)
Bij de berekening van het recht dat nodig is om de gevolgen van de schade veroorzakende dumping op te heffen, werd ervan uitgegaan dat de maatregelen de bedrijfstak van de Unie in staat moeten stellen om de productiekosten te dekken en een winst vóór belasting te maken die bij normale concurrentie, d.w.z. in afwezigheid van invoer met dumping, redelijkerwijs op de verkoop van het soortgelijke product in de Unie door een dergelijke bedrijfstak in deze sector kan worden behaald. Er wordt van uitgegaan dat de winst die in afwezigheid van invoer met dumping kan worden behaald, gebaseerd moet zijn op de situatie in 2005, het enige jaar dat de bedrijfstak van de Unie winst heeft behaald en dat de invoer uit de VRC op de markt van de Unie geringer was. Daarom werd vastgesteld dat een winstmarge van 3 % van de omzet kan worden beschouwd als een passend minimum dat de bedrijfstak van de Unie in afwezigheid van schade veroorzakende dumping had kunnen verwachten.
(182)
Op basis hiervan werd voor het soortgelijke product een prijs berekend waarbij de bedrijfstak van de Unie geen schade lijdt. Dat gebeurde door bovengenoemde winstmarge van 3 % bij de productiekosten op te tellen.
(183)
De noodzakelijke prijsverhoging werd vervolgens berekend door de gewogen gemiddelde invoerprijs van de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in de VRC per productsoort te vergelijken met de geen schade veroorzakende prijs van de in het OT door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie verkochte productsoorten. Het verschil dat deze vergelijking opleverde, werd vervolgens uitgedrukt in een percentage van de gemiddelde cif-waarde van de vergeleken soorten bij invoer.
10.2. Voorlopige maatregelen
(184)
In het licht van het voorgaande en overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening wordt geconcludeerd dat ten aanzien van de invoer van oorsprong uit de VRC voorlopige antidumpingmaatregelen moeten worden ingesteld die gelijk zijn aan de dumpingmarge, of aan de schademarge indien deze lager is.
(185)
De bij deze verordening voor bepaalde ondernemingen vastgestelde individuele antidumpingrechten zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen daarom de situatie die bij dat onderzoek voor die ondernemingen werd vastgesteld. Deze rechten (in tegenstelling tot het voor het gehele land geldende recht dat van toepassing is op „alle andere ondernemingen”) gelden dus uitsluitend bij de invoer van producten van oorsprong uit de Volksrepubliek China die vervaardigd zijn door de specifiek vermelde juridische entiteiten. De rechten zijn niet van toepassing op ingevoerde producten die zijn vervaardigd door andere, niet specifiek in het dispositief van deze verordening met naam en adres genoemde ondernemingen, ook al gaat het hierbij om entiteiten die verbonden zijn met de specifiek genoemde ondernemingen; op die producten is het recht van toepassing dat geldt voor „alle andere ondernemingen”.
(186)
Verzoeken in verband met de toepassing van deze specifiek voor bepaalde ondernemingen geldende antidumpingrechten (bv. na een naamswijziging van een bedrijf of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen) dienen aan de Commissie (3) te worden gericht, onder opgave van alle relevante gegevens, met name indien deze naamswijziging of de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen verband houdt met wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van productie en de verkoop in binnen- en buitenland. Indien het verzoek gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen die voor een individueel recht in aanmerking komen.
(187)
Om een goede toepassing van het antidumpingrecht te garanderen, moet het residuele recht niet alleen gelden voor niet-medewerkende producenten-exporteurs, maar ook voor producenten die het betrokken product in het OT niet naar de Unie hebben uitgevoerd.
(188)
De vastgestelde dumping- en schademarges zijn als volgt:
Onderneming
Dumpingmarge
Schademarge
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
N.v.t.
Niet in de steekproef opgenomen medewerkende ondernemingen
8,9 %
57,3 %
Alle andere ondernemingen
9,3 %
57,6 %
11. MEDEDELING VAN FEITEN EN OVERWEGINGEN
(189)
Bovenstaande voorlopige bevindingen worden meegedeeld aan alle belanghebbenden, die de gelegenheid zullen krijgen hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te vragen te worden gehoord. Hun opmerkingen worden geanalyseerd en, wanneer dat gerechtvaardigd is, in aanmerking genomen voordat tot een definitieve vaststelling wordt overgegaan. Voorts dient te worden vermeld dat alle bevindingen betreffende de instelling van antidumpingrechten in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de vaststelling van definitieve bevindingen kunnen worden herzien,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld op garens met een hoge sterktegraad (andere dan naaigarens), van polyesters, niet opgemaakt voor de verkoop in het klein, monofilamenten van minder dan 67 decitex daaronder begrepen, momenteel ingedeeld onder GN-code 5402 20 00, van oorsprong uit de Volksrepubliek China.
2. Het voorlopige antidumpingrecht, dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, voor het in lid 1 omschreven product dat door onderstaande ondernemingen is geproduceerd, is als volgt:
Onderneming
Recht (%)
Aanvullende Taric-code
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
In de bijlage opgenomen ondernemingen
8,9
A977
Alle andere ondernemingen
9,3
A999
3. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product moet een zekerheid worden gesteld ten bedrage van het voorlopige recht.
4. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
1. Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 1225/2009 kunnen belanghebbenden binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
2. Ingevolge artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 kunnen de betrokken partijen binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening opmerkingen doen toekomen over de toepassing ervan.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 1 juni 2010.