ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.
BESLUIT VAN DE COMMISSIE
van 18 juli 2011
betreffende steunmaatregel C 15/09 (ex N 196/09), die Duitsland heeft toegekend of voornemens is toe te kennen ten gunste van Hypo Real Estate
(Kennisgeving geschied onder nummer C(2011) 5157)
(Slechts de tekst in de Duitse taal is authentiek)
(Voor de EER relevante tekst)
(2012/118/EU)
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 108, lid 2, onder 1 (1),
Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, en met name artikel 62, lid 1, onder a),
Na de belanghebbenden overeenkomstig de genoemde artikelen te hebben aangemaand hun opmerkingen te maken (2) en gezien deze opmerkingen,
Overwegende hetgeen volgt:
I. PROCEDURE
(1)
Op 2 oktober 2008 heeft de Europese Commissie op voorlopige basis - te weten voor een periode van zes maanden respectievelijk tot het tijdstip van overlegging van een geloofwaardig en gefundeerd herstructureringsplan voor de bank - goedkeuring gehecht aan de verlening van staatssteun ten gunste van Hypo Real Estate Holding AG in de vorm van een overheidsgarantie tot een bedrag van 35 miljard EUR (geregistreerd onder nummer N 44/08) (3). Duitsland had deze steunmaatregel op 30 september 2008 bij de Commissie aangemeld.
(2)
Op 1 april 2009 heeft Duitsland voor de Hypo Real Estate-groep (hierna „HRE” genoemd) een herstructureringsplan aangemeld (aanmelding geregistreerd onder nummer N 196/09). Bij schrijven van 17 april 2009 heeft Duitsland een aanvulling op de aanmelding van het herstructureringsplan gegeven door de Commissie nader te informeren over een kapitaalinjectie van 60 miljoen EUR en over de verlenging van de staatsgarantieregeling voor 52 miljard EUR die op basis van het goedgekeurde pakket noodhulpmaatregelen voor kredietinstellingen (Rettungspaket für Kreditinstitute) was goedgekeurd (4).
(3)
Bij schrijven van 7 mei 2009 (5) heeft de Commissie Duitsland in kennis gesteld van haar besluit de procedure in te leiden als bedoeld in artikel 108, lid 2, van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie. Bij de bekendmaking van dit besluit (hierna het „besluit tot inleiding van de procedure” genoemd) in het Publicatieblad van de Europese Unie (6) werden belanghebbenden uitgenodigd hun opmerkingen kenbaar te maken.
(4)
Op 3 juni 2009 heeft Duitsland een kapitaalinjectie van 2,96 miljard EUR aangemeld (aanmelding geregistreerd onder nummer N 333/09).
(5)
Op 17 augustus 2009 heeft Duitsland de Commissie meegedeeld dat het de garanties aan HRE uit hoofde van het speciale fonds bestemd voor het stabiliseren van de financiële markten in Duitsland (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, hierna „SoFFin” genoemd) wilde verlengen (aanmelding geregistreerd onder nummer C 15/09) (zie overweging 2).
(6)
Op 20 en 21 oktober 2009 heeft Duitsland een nieuwe, bijgewerkte versie van het herstructureringsplan overgelegd, verdere voorgenomen maatregelen ten gunste van HRE bij de Commissie aangemeld (zoals de oprichting van een liquidatie-instelling en verdere garanties) en de Commissie geïnformeerd over een nieuwe, d.w.z. derde, verlenging van de bestaande SoFFin-garanties tot een bedrag van 52 miljard EUR (aanmelding geregistreerd onder nummer N 557/09).
(7)
Op 26 oktober 2009 heeft Duitsland onder nummer N 557/09 ten behoeve van HRE een verdere kapitaalinjectie van 3 miljard EUR en SoFFin-garanties voor een bedrag van in totaal 18 miljard EUR aangemeld, en de Commissie tevens in kennis gesteld van een SoFFin-garantie tot 2 miljard EUR ten behoeve van de liquidatie-instelling van HRE (7). De Commissie heeft geen goedkeuring verleend voor de SoFFin-garantie van 2 miljard EUR.
(8)
Op 13 november 2009 heeft de Commissie de formele onderzoeksprocedure uitgebreid en op voorlopige basis - te weten totdat een definitief besluit over het herstructureringsplan is genomen - goedkeuring verleend aan de kapitaalinjecties van 60 miljoen EUR, 2,96 miljard EUR en 3 miljard EUR (in de zaken C 15/09, N 333/09 en N 557/09). Bij de bekendmaking van dit besluit in het Publicatieblad van de Europese Unie (8) werden belanghebbenden uitgenodigd hun opmerkingen te maken.
(9)
Op 15, 16 en 17 december 2009 heeft Duitsland in aanvulling op de aanmelding van 26 oktober 2009 nadere informatie verschaft over de SoFFin-garanties voor 18 miljard EUR (aanmelding geregistreerd onder nummer N 694/09).
(10)
Op 21 december 2009 heeft de Commissie de SoFFin-garanties voor 18 miljard EUR voorlopig goedgekeurd voor een periode van ten hoogste één jaar (zaak N 694/09) (9).
(11)
Op 30 april 2010 heeft Duitsland een SoFFin-kapitaalinjectie van 1,85 miljard EUR aangemeld (zaak N 161/10).
(12)
Op 19 mei 2010 heeft de Commissie op voorlopige basis - te weten totdat een definitief besluit over het herstructureringsplan is genomen - goedkeuring verleend aan de kapitaalinjectie van 1,85 miljard EUR (10).
(13)
Op 2 september 2010 heeft Duitsland een SoFFin-liquiditeitsgarantie tot een bedrag van 20 miljard EUR aangemeld (zaak N 380/10).
(14)
Op 10 september 2010 heeft Duitsland vervolgens een maatregel voor activaondersteuning aangemeld ten behoeve van aan een bijzondere waardevermindering onderhevige activa (Duitsland was voornemens om deze activa van HRE over te dragen aan de publiekrechtelijke instelling FMS-Wertmanagement AöR (11); hierna „FMS-WM” genoemd). Daarbij is tevens een kapitaalinjectie van maximaal ongeveer 2,13 miljard EUR en een bijkomende garantie, een afwikkelingsgarantie tot 20 miljard EUR, aangemeld (zaak N 380/10).
(15)
Op 24 september 2010 heeft de Commissie het toepassingsgebied van de formele onderzoeksprocedure opnieuw uitgebreid en voorlopige goedkeuring gehecht aan de maatregel voor activaondersteuning, de liquiditeitsgarantie van 20 miljard EUR en de afwikkelingsgarantie tot 20 miljard EUR. Bij de bekendmaking van dit besluit in het Publicatieblad van de Europese Unie (12) werden belangstellenden uitgenodigd hun opmerkingen te maken. Het besluit van de Commissie van 24 september 2010 strekt zich niet uit tot de kapitaalinjectie van 2,13 miljard EUR die op 10 september 2010 door Duitsland is aangemeld; deze kapitaalinjectie is niet goedgekeurd door de Commissie.
(16)
Op 14 juni 2011 heeft Duitsland een definitieve, bijgewerkte versie van het herstructureringsplan overgelegd. Op 15 juni 2011 is door Duitsland een lijst van toezeggingen ingediend die op 1 juli 2011 is aangevuld.
(17)
Op 14 juni 2011 verklaarde Duitsland dat de eerstvolgende kapitaalinjectie niet 2,13 miljard EUR zou bedragen, zoals in de aanmelding van 10 september 2010 was voorzien, maar slechts 2,08 miljard EUR, en dat dit lagere bedrag aan FMS-WM ter beschikking zou worden gesteld.
(18)
Gedurende de gehele periode zijn bijeenkomsten gehouden en is telefonisch vergaderd; ook is er nader gecorrespondeerd tussen de diensten van de Commissie, Duitsland en HRE.
(19)
De Commissie heeft de binnengekomen opmerkingen van derden aan Duitsland doorgestuurd en heeft bij schrijven van 24 maart 2010 opmerkingen van Duitsland ontvangen.
II. BESCHRIJVING VAN DE BEGUNSTIGDE EN VAN DE STEUNMAATREGELEN
II.1. De begunstigde
(20)
HRE is in oktober 2003 ontstaan door een afsplitsing van onderdelen van het financieringsbedrijf van de HVB-groep die zich bezighield met commercieel vastgoed. In 2007 verkreeg HRE de Ierse bank DEPFA Bank plc, gevestigd te Dublin, en breidde zij haar activiteiten uit tot Public Sector Finance en Infrastructure Finance. Op dit moment bestaat het HRE-concern (13) uit Hypo Real Estate Holding AG (hierna „HRE Holding” genoemd) en haar drie dochtermaatschappijen: Deutsche Pfandbriefbank AG (hierna „PBB” genoemd), DEPFA Bank plc en de thans in liquidatie zijnde vennootschap Hypo Real Estate Finance bv i.L. (hierna „HRE Finance i.L.” genoemd). DEPFA Bank plc en PBB hebben beide ook een reeks eigen dochters en deelnemingen. Deutsche Pfandbriefbank AG is de nieuwe naam van de voornaamste bank van het concern en de enige dochtermaatschappij van HRE Holding die in de toekomst bancaire activiteiten zal verrichten, en wel op het gebied van de vastgoedfinanciering en de financiering van overheidsinvesteringen (Öffentliche Investitionsfinanzierung). DEPFA Bank plc wordt op dit moment ontbonden en zal vanaf de datum van vaststelling van dit besluit geen nieuwe activiteiten meer verrichten. Deze bank hield zich met name bezig met de financiering van de publieke sector en begrotingskredieten en met de financiering van infrastructurele projecten (wegen, bruggen, tunnels, overheidsgebouwen, enz.). HRE Finance i.L. is, zoals de naam reeds aangeeft, een vennootschap in liquidatie. (14)
(21)
FMS-WM is in 2010 opgericht om voor HRE als liquidatie-instelling te fungeren. Zij beheert bepaalde activa en derivaten van de HRE-groep die door haar zijn overgenomen omdat zij hetzij geen strategisch belang dienden hetzij onaanvaardbare risico’s dan wel kapitaallasten met zich meebrachten. FMS-WM heeft in de loop der tijd een groot deel van de activa van HRE overgenomen. FMS-WM beschikt niet over een bankvergunning.
(22)
HRE heeft over het boekjaar 2008 een verlies van 5,5 miljard EUR geboekt. In 2009 bedroeg het verlies 2,2 miljard EUR en in 2010 0,9 miljard EUR.
(23)
In ruil voor de kapitaalinjectie van 3,02 miljard EUR (60 miljoen EUR in maart 2009 plus 2,96 miljard EUR in juni 2009) verkreeg Duitsland 90 % van de aandelen HRE. In het najaar van 2009 werden de minderheidsaandeelhouders uitgekocht (een „squeeze-out”), waarbij Duitsland de resterende aandelen verkreeg tegen een prijs van 1,30 EUR per aandeel. Als gevolg hiervan behoort HRE thans volledig in eigendom toe aan de Bondsrepubliek Duitsland. Vervolgens is een herstructurering in gang gezet.
II.2. Problemen bij HRE als gevolg van de financiële crisis
(24)
Eind september 2008 kampte HRE met een zodanig liquiditeitstekort dat zij op de rand van een faillissement stond. HRE was niet in staat kortlopend kapitaal aan te trekken aangezien de crisis op de financiële markten al tot de ineenstorting van een aantal geldmarkten had geleid. Nadat Lehman Brothers de „Chapter 11”-status had aangevraagd, kwam met name de markt voor interbancaire transacties medio september 2008 bijna volledig tot stilstand.
(25)
Het door DEPFA Bank plc (sinds oktober 2007 een volledige dochter van HRE) gehanteerde ondernemingsmodel, waarbij vooral gebruik werd gemaakt van financieringen via de interbancaire markt en van andere kortlopende, ongedekte financieringsbronnen, bleek tijdens de financiële crisis extreem kwetsbaar en leidde ertoe dat de bank op de rand van de afgrond kwam te staan.
(26)
HRE moest de behoefte van DEFPA Bank plc aan kortlopende liquiditeiten dekken. De omvang van de kredietfaciliteiten die per 30 september 2008 opeisbaar werden, bleek echter te veel voor HRE. Bovendien bevonden de meeste HRE-vennootschappen zich wegens de intern binnen de groep aangegane transacties (vorderingen, (zachte) garanties en dergelijke) in dezelfde positie. Door het liquiditeitstekort was de hele HRE-groep derhalve in gevaar.
(27)
De problemen bij HRE waren deels ook terug te voeren op oude verplichtingen verband houdende met activa die gezien hun eigenlijke risicoprofiel onvoldoende rendement opleverden. Bovendien was de HRE-groep ontstaan uit een samensmelting van meerdere kleine banken die gebruikmaakten van verschillende IT-toepassingen, […] (15).
II.3. De steunmaatregelen
(28)
Het kapitaal dat door Duitsland aan HRE ter beschikking is/wordt gesteld, bedraagt in totaal ongeveer 9,95 miljard EUR (waarvan een deel bestemd is voor FMS-WM), terwijl daarnaast garanties tot een bedrag van 145 miljard EUR zijn/worden verschaft. Tevens is er sprake van een maatregel voor activaondersteuning met een steuncomponent van circa 20 miljard EUR.
II.3.1. Kapitaalinjecties
II.3.1.1. Kapitaalinjectie van 60 miljoen EUR
(29)
Als onderdeel van de strategie van Duitsland om via een gefaseerde aankoop van alle aandelen HRE de volledige zeggenschap over HRE te verkrijgen, heeft SoFFin op 30 maart 2009 20 miljoen nieuwe aandelen HRE gekocht met een nominale waarde van 3 EUR per aandeel; daarmee kreeg HRE een kapitaalinjectie van 60 miljoen EUR en verkreeg SoFFin een belang van 8,65 % in het aandelenkapitaal van HRE. De Commissie heeft op 13 november 2009 haar voorlopige goedkeuring aan deze kapitaalinjectie gehecht.
II.3.1.2. Kapitaalinjectie van 2,96 miljard EUR
(30)
Op 2 juni 2009 hebben de aandeelhouders van HRE besloten tot een nieuwe kapitaalinjectie van 2,96 miljard EUR door de uitgifte van nieuwe aandelen HRE die vervolgens door SoFFin werden gekocht. SoFFin kreeg hiermee 90 % van alle aandelen HRE in handen. De nieuwe aandelen zijn op 8 juni 2009 in het handelsregister ingeschreven. Op 13 november 2009 heeft de Commissie haar voorlopige goedkeuring aan deze kapitaalinjectie gehecht.
II.3.1.3. Kapitaalinjectie van 3 miljard EUR
(31)
De op 26 oktober 2009 aangemelde kapitaalinjectie van in totaal 3 miljard EUR was als volgt opgebouwd:
a)
2 miljard EUR werd toegevoegd aan de vrije reserves van HRE Holding en PBB. Na de „squeeze-out” van de minderheidsaandeelhouders kwam HRE volledig in handen van de Bondsrepubliek Duitsland/SoFFin;
b)
1 miljard EUR is als stille deelneming in PBB met een winstcoupon van 10 % per jaar geïnvesteerd.
(32)
De overeenkomsten betreffende de kapitaalinjectie van 3 miljard EUR zijn op 16 november 2009 ondertekend. Op 13 november 2009 gaf de Commissie haar voorlopige goedkeuring aan deze kapitaalinjectie.
II.3.1.4. Kapitaalinjectie van maximaal 1,85 miljard EUR
(33)
De kapitaalinjectie door toevoeging van maximaal 1,85 miljard EUR aan de vrije reserves van HRE bestond uit twee tranches:
a)
een tranche van 1,4 miljard EUR (deze tranche is op 19 mei 2010 door de Commissie voorlopig goedgekeurd en daarna aan de reserves toegevoegd);
b)
een tranche van maximaal 450 miljoen EUR (ook aan deze tranche heeft de Commissie op 19 mei 2010 haar voorlopige goedkeurig gehecht, mits aan bepaalde voorwaarden zou zijn voldaan (16). Aan de betreffende voorwaarden is echter nog niet voldaan, zodat deze kapitaalinjectie ook nog niet heeft plaatsgevonden).
(34)
De kapitaalinjectie van 1,85 miljard EUR vormt onderdeel van de totale kapitaalbehoefte die in het herstructureringsplan voor HRE is beschreven. Van deze kapitaalinjectie is een bedrag van 1,4 miljard EUR aangewend om te voldoen aan de voorgeschreven kapitaaleisen van de toezichthoudende instellingen en om een risicobuffer te creëren. De overeenkomst betreffende de kapitaalinjectie van 1,4 miljard EUR is op 20 mei 2010 ondertekend. Het resterende deel van de kapitaalinjectie van 1,85 miljard EUR (te weten de tranche van 450 miljoen EUR) zal volgens Duitsland in het derde kwartaal van 2011 ter beschikking worden gesteld.
II.3.1.5. Kapitaalinjectie van 2,08 miljard EUR
(35)
Op 10 september 2010 heeft Duitsland een kapitaalinjectie van maximaal 2,13 miljard EUR ten behoeve van HRE aangemeld. Op 14 juni 2011 is door Duitsland aangegeven dat de kapitaalinjectie niet 2,13 miljard EUR, maar 2,08 miljard EUR zou bedragen en dat dit bedrag van 2,08 miljard EUR aan FMS-WM ter beschikking gesteld zou worden. Volgens Duitsland zal deze kapitaalinjectie van 2,08 miljard EUR in het derde kwartaal van 2011 plaatsvinden. SoFFin heeft het bedrag van 2,08 miljard EUR onder voorbehoud van goedkeuring door de Europese Commissie als vordering uit hoofde van deelneming aan de kapitaalreserve van HRE Holding toegevoegd. HRE Holding heeft deze vordering uit hoofde van deelneming per 1 oktober 2010 aan FMS-WM overgedragen.
II.3.2. Garanties
II.3.2.1. Garanties tot een bedrag van 35 miljard EUR
(36)
Op 13 november 2008 heeft Duitsland overheidsgaranties tot een bedrag van 35 miljard EUR verleend ter overbrugging van de herfinancieringbehoefte van HRE. Aan deze garanties heeft de Commissie op 2 oktober 2008 haar voorlopige goedkeuring gehecht.
(37)
De garanties dienden tot zekerheid voor een liquiditeitskrediet van 20 miljard EUR door de Deutsche Bundesbank en voor gedekte (secured) obligaties met een waarde van 15 miljard EUR die door een consortium van Duitse financiële instellingen zijn overgenomen.
(38)
Voor deze garanties tot een bedrag van 35 miljard EUR was HRE aan de staat een vergoeding verschuldigd gelijk aan een basispremie en een resultaatafhankelijke premie. De basispremie bedroeg 1 % per jaar over het zogenoemde „first-lossgarantiebedrag” en 0,5 % per jaar over het „second-lossgarantiebedrag”. De resultaatafhankelijke premie bedroeg 1,25 % per jaar over het „first-lossgarantiebedrag” en 0,25 % per jaar over het „second-lossgarantiebedrag”.
II.3.2.2. Garanties tot een bedrag van 52 miljard EUR
(39)
Tussen november 2008 en februari 2009 heeft HRE garanties van SoFFin tot een bedrag van in totaal 52 miljard EUR ontvangen uit hoofde van het goedgekeurde Duitse pakket noodhulpmaatregelen voor kredietinstellingen (Rettungspaket für Kreditinstitute) (17).
(40)
Voor het deel van de garantie dat werd ingeroepen om als zekerheid voor obligatieleningen te dienen, was HRE een provisie van 0,5 % verschuldigd; voor het niet-ingeroepen deel van de garantie gold een bereidstellingsprovisie van 0,1 %.
II.3.2.3. Garantie voor een bedrag van 8 miljard EUR
(41)
De gedekte bankobligaties met vervaldatum 23 december 2009 zijn door SoFFin vervangen door een garantie van 8 miljard EUR. De Commissie heeft deze garantie op 21 december 2009 voorlopig goedgekeurd.
(42)
HRE heeft aan SoFFin een garantiepremie van 0,5 % per jaar over het garantiebedrag betaald. Over het niet-ingeroepen deel van de garantie was een bereidstellingsprovisie van 0,1 % per jaar verschuldigd.
II.3.2.4. Garantie voor een bedrag van 10 miljard EUR
(43)
De SoFFin-garantie voor een bedrag van 10 miljard EUR voor de duur van ten hoogste één jaar, waaraan de Commissie op 21 december 2009 haar voorlopige goedkeuring heeft gegeven, was noodzakelijk om de liquiditeitsbehoefte van HRE te dekken.
(44)
HRE heeft aan SoFFin een garantiepremie van 0,5 % per jaar over het garantiebedrag betaald. Over het niet-ingeroepen deel van de garantie was een bereidstellingsprovisie van 0,1 % per jaar verschuldigd.
II.3.2.5. Garantie voor een bedrag van 20 miljard EUR
(45)
Wegens ongunstige ontwikkelingen op de kapitaalmarkt en de markt voor rentetermijncontracten - aan welke ontwikkelingen HRE tot het tijdstip van overdracht van haar activa aan de liquidatie-instelling FMS-WM het hoofd moest bieden - was een verdere liquiditeitsgarantie tot een bedrag van 20 miljard EUR onontbeerlijk. Deze garantie is op 24 september 2010 voorlopig door de Commissie goedgekeurd.
(46)
HRE heeft aan SoFFin een garantiepremie van 0,8 % per jaar betaald. Over het niet-ingeroepen deel van de garantie was een bereidstellingsprovisie van 0,1 % per jaar verschuldigd.
II.3.2.6. Garantie voor een bedrag van 20 miljard EUR
(47)
Wegens de blijvende onzekerheden verband houdende met de complexe technische procedures voor de overdracht van activa aan de liquidatie-instelling, was een afwikkelingsgarantie van maximaal 20 miljard EUR nodig. Deze garantie is op 24 september 2010 voorlopig door de Commissie goedgekeurd.
(48)
HRE heeft aan SoFFin een garantiepremie van 0,8 % per jaar betaald. Over het niet-ingeroepen deel van de garantie was een bereidstellingsprovisie van 0,1 % per jaar verschuldigd.
II.3.3. Overdracht van activa aan een liquidatie-instelling
(49)
Op 10 september 2010 heeft Duitsland ook de overdracht van activa ter waarde van circa 210 miljard EUR en derivaten ter waarde van circa 280 miljard EUR tegen een nominaal bedrag bij de liquidatie-instelling FMS-WM aangemeld. FMS-WM is op 8 juli 2010 op basis van het Duitse Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz (§ 8a FMStFG) opgericht en is belast met het beheer van de activa en derivaten die zij van de HRE-groep heeft overgenomen omdat deze hetzij niet van strategische aard waren, hetzij een onaanvaardbaar risico met zich meebrachten en een onredelijke belasting voor het kapitaal van het concern vormden. FMS-WM treedt onafhankelijk van HRE op en wordt beschermd door de verliescompensatieplicht van SoFFin. FMS-WM beschikt echter niet over een bankvergunning. Uiteindelijk konden veel van de activa van HRE slechts synthetisch worden overgedragen; er werden al naar gelang de omstandigheden telkens verschillende „transfer”-mechanismen ontwikkeld om een vergelijkbaar regulerend activaondersteunend effect voor PBB en de HRE-groep te creëren.
(50)
De Commissie heeft de overdracht op 24 september 2010 voorlopig goedgekeurd. In het kader van deze maatregel voor activaondersteuning zijn niet-strategische en noodlijdende activa zoals staatsleningen en noodlijdende vastgoedkredieten overgedragen of, zoals in punt 49 toegelicht, uitsluitend vanwege de voorgeschreven kapitaaleisen synthetisch overgedragen aan een door de overheid ondersteunde instelling om ze in de loop der tijd af te wikkelen. Tot de overgedragen niet-strategische activa behoren ook de activa die niet aangewend kunnen worden als zekerheid voor gedekte obligaties.
(51)
De daadwerkelijke overdracht heeft op 30 september 2010 plaatsgevonden. Op het betreffende tijdstip had de portefeuille die overgedragen zou worden met het oog op de afschrijving ervan, een boekwaarde van 173 miljard EUR. In overeenstemming met de mededeling van de Commissie betreffende de behandeling van aan een bijzondere waardevermindering onderhevige activa in de communautaire bankensector (de „Impaired Asset Communication” of „IAC”) (18) heeft de Commissie een beroep op externe deskundigheid gedaan om haar bij te staan bij de waardering van de portefeuille, bij het vaststellen van de staatssteuncomponent en bij het beantwoorden van de vraag of en in hoeverre bij de overdracht een hogere waarde is gehanteerd dan de reële waarde in het economisch verkeer. Overeenkomstig de IAC heeft ook Duitsland een externe deskundige opdracht gegeven om een onafhankelijke waardering uit te voeren.
(52)
De portefeuille bestond uit geografisch gediversifieerde commerciële vastgoedkredieten ter hoogte van circa 30 miljard EUR die in wezen voor de financiering van kantoren en winkelcentra werden gebruikt met weliswaar een relatief korte looptijd (drie jaar), maar met een relatief lage kredietkwaliteit.
(53)
De niet-commerciële vastgoedcomponenten van de portefeuille omvatten overheidskredieten c.q. obligaties en leningen aan openbare instellingen en dienstverleners. Het grootste gedeelte van die componenten bestond uit standaardleningen („Plain-Vanilla-leningen”), maar er was ook sprake van „gestructureerde kredietinstrumenten” (31 miljard EUR) en leningen aan de overheid (30 miljard EUR). De kwaliteit van de activa in dit deel van de portefeuille was aanzienlijk hoger dan die van de commerciële vastgoedkredieten. Aangezien de waardepapieren echter een langere looptijd hadden en de kredietspread die na de aankoop ervan op de markt genoteerd werd toenam, moesten ook in dit geval aanzienlijke waardeverminderingen op de marktprijs toegepast worden.
(54)
De deskundigen van de Commissie zijn tot de conclusie gekomen dat, in tegenstelling tot een aantal andere staatssteunzaken, de complexe commerciële vastgoedkredieten en de gestructureerde kredietinstrumenten (in feite securitisaties van studentenleningen, securitisaties van overheidsleningen en 5 miljard EUR uit een total return swap) totaal gezien voldoende zekerheid boden. Zij verwachtten dat er in deze categorie slechts geringe verliezen geleden zouden worden. Op basis van de beoordeling van de cash bonds in de Halcyon- en Pegasus-componenten en gezien de negatieve basis en de inherente financieringskosten van de total return swap, schatten zij de betreffende verliezen echter hoger in dan de Duitse deskundigen. De overdracht van de Plain-Vanilla-leningen heeft plaatsgevonden tegen een waarde die zeer dicht bij de pariteit van de swap-waarde aanlag. Dat betekent dat die overdracht veel meer opleverde dan de reële economische waarde. Bovendien werden zij op markten verhandeld die door een geringe waardevermindering werd gekenmerkt, zodat de reële economische waarde sowieso ongeveer met hun marktwaarde overeen had moeten komen. Dat is de reden dat de deskundigen van de Commissie tot de conclusie kwamen dat de reële waarde in het economisch verkeer (real economic value - REV) van dit portefeuillesegment aanzienlijk minder waard was dan het bedrag waarvoor het door HRE aan FMS-WM is overgedragen.
(55)
Wat de derivatenportefeuille betreft, komen de conclusies van de deskundigen van de Commissie in grote lijnen overeen met die van de Duitse deskundigen. De deskundigen van de Commissie schatten het kredietrisico wel iets hoger in dan hun Duitse collega’s omdat zij rekening hielden met een aantal bevindingen in hun steekproef en met een algemene druk op de „operationele risico’s”, aangezien zij met betrekking tot de hiaten in de algemene effectiviteit van de securitisatiemaatregelen van voorzichtigere veronderstellingen waren uitgegaan.
(56)
In onderstaande tabel zijn de bevindingen van de deskundigen van de Commissie samengevat:
(× miljard EUR)
Portefeuille
Nominale waarde
Overdrachtswaarde (OW)
Δ REV - OW
(cijfers Duitsland)
Δ REV - OW
(cijfers van de deskundigen van de Commissie)
Verschil
(Commissie/Duitsland
Obligaties
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Gestructureerde kredieten
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Commerciële vastgoedkredieten
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Niet-commerciële vastgoedkredieten
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Derivaten
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Totaal
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Het steunbedrag, bestaande uit het verschil tussen de reële economische waarde en de overdrachtswaarde, dat op grond van de IAC niet automatisch met de interne markt verenigbaar is, wordt door de deskundigen derhalve op circa 16,2 miljard EUR vastgesteld. Het totale steunbedrag, d.w.z. het verschil tussen de overdrachtswaarde en de marktwaarde, is moeilijk vast te stellen omdat er niet voldoende, eenvoudig toegankelijke marktprijzen voor de leencomponenten van de portefeuille beschikbaar zijn. Op basis van de extreme veronderstelling dat de marktwaarde van de leencomponenten nihil zou zijn, zou er sprake zijn van een totaal steunbedrag van 90 miljard EUR. Indien de leningen als liquide leningen met een soortgelijke looptijd en kredietkwaliteit aangemerkt zouden worden, zou het totale steunbedrag circa 20 miljard EUR bedragen.
II.4. Motivering van de inleiding en uitbreiding van het uitvoerige onderzoek
(58)
Op 7 mei 2009 heeft de Commissie een uitvoerig onderzoek naar de staatssteun ten gunste van HRE ingeleid, dat in wezen gebaseerd was op het feit dat de Commissie met name op grond van de herfinancieringsstrategie en de herfinancieringsbehoefte van HRE twijfels had over de levensvatbaarheid van HRE. In het oorspronkelijke herstructureringsplan dat op 1 april 2009 aan de Commissie is voorgelegd, werden uitsluitend externe oorzaken voor de financiële problemen van HRE aangevoerd. Daarnaast was het streven gericht op een vermindering van het balanstotaal met slechts 25 %, hetgeen betekent dat de herfinancieringsvolumes hoog zouden blijven. HRE was voornemens om die vermindering van het balanstotaal van het concern middels een vervreemding van activa op de markt te realiseren en niet door een overdracht van die activa aan een liquidatie-instelling. In het herstructureringsplan werd de overheidsfinanciering tegen geringe marges als een van de kernactiviteiten van HRE aangemerkt. In dat plan was echter geen informatie opgenomen over aspecten die essentieel zijn voor het herstructureringsproces, zoals de reorganisatie en integratie van de IT-systemen. Toentertijd betwijfelde de Commissie bovendien of de geplande maatregelen om eventuele concurrentieverstoringen te beperken, toereikend waren en of er van een adequate lastenverdeling sprake was.
(59)
Op 13 november 2009 is het uitvoerige onderzoek om de volgende redenen uitgebreid:
a)
de noodzaak van een nadere beoordeling van de aanvullende overheidsmaatregelen ten gunste van HRE in de vorm van een kapitaalinjectie van 2,96 miljard EUR (zie punt 30), een kapitaalinjectie van 3 miljard EUR (zie overwegingen 31 en 32), een garantie van 8 miljard EUR (zie overwegingen 41 en 42), een garantie van 10 miljard EUR (zie overwegingen 43 en 44), en een garantie van 2 miljard EUR (19) voor de herfinanciering van een eventuele afwikkelingsoplossing, evenals kapitaalinjecties van in totaal maximaal 4 miljard EUR (opgesplitst als volgt: de in overwegingen 33 en 34 toegelichte kapitaalinjectie van 1,85 miljard EUR en de in punt 35 beschreven kapitaalinjectie van 2,08 miljard EUR), en
b)
het feit dat de Commissie betwijfelde of de herstructureringsmaatregelen verenigbaar waren met de mededeling van de Commissie betreffende het herstel van de levensvatbaarheid en de beoordeling van de herstructureringsmaatregelen in de financiële sector in de huidige crisis met inachtneming van de staatssteunregels (20) (mededeling over herstructureringsmaatregelen in de financiële sector).
(60)
Op 24 september 2010 is het uitvoerige onderzoek om de volgende redenen nogmaals uitgebreid:
a)
de noodzaak van een nadere beoordeling van de aanvullende overheidsmaatregelen ten gunste van HRE in de vorm van een garantie van 20 miljard EUR (zie overwegingen 45 en 46), een andere garantie van maximaal 20 miljard EUR (zie overwegingen 47 en 48) en de overdracht van activa aan een liquidatie-instelling (zie overwegingen 49 tot en met 57), en
b)
het feit dat de Commissie betwijfelde of de maatregel voor activaondersteuning met name met betrekking tot transparantie, waardering, lastenverdeling en vergoeding, aan de vereisten van de IAC voldeed; daarnaast was volgens de Commissie niet afdoende aangetoond dat op basis van het herstructureringsplan voor een herstel van de levensvatbaarheid, een passende lastenverdeling en een adequate beperking van eventuele concurrentieverstoringen gezorgd kon worden.
II.5. Kernelementen van het herstructureringsplan
(61)
Op 1 april 2009 heeft Duitsland het eerste ontwerp van het herstructureringsplan voor HRE aan de Commissie overgelegd. Na een aantal gewijzigde versies heeft Duitsland uiteindelijk op 14 juni 2011 de definitieve versie van het plan overgelegd. In zoverre er niet uitdrukkelijk naar een ander plan wordt verwezen, hebben alle verwijzingen in dit besluit betrekking op de definitieve versie van 14 juni 2011.
(62)
Op grond van het herstructureringsplan zal HRE, nadat zij zich via een overdracht aan de liquidatie-instelling FMS-WM ontdaan heeft van in waarde verminderde activa met een nominale waarde van 210 miljard EUR, haar bedrijfsactiviteiten zodanig vormgeven dat haar kernbank PBB op basis van een solide financieringsconcept en betere interne controles verder kan functioneren. Haar toekomstige bedrijfsactiviteiten zullen veel kleiner in omvang zijn vergeleken met de activiteiten van HRE in de periode vóór de crisis; dat geldt zowel voor het balanstotaal, het volume van de nieuwe activiteiten, het personeelsbestand en het filialennetwerk als voor de regionale accenten van HRE.
(63)
Vergeleken met de periode vóór de crisis zal het strategische balanstotaal (opgeschoond doordat de risicodragende posities waarvan de termijn verstrijkt op synthetische wijze aan FMS-WM zijn overgedragen) eind 2011 circa 15 % van het balanstotaal van eind 2008 van de HRE-groep bedragen. Dat betekent dat de nieuwe activiteiten op het gebied van de vastgoedfinanciering worden teruggeschroefd naar 30 % van het niveau van vóór de crisis (de nieuwe activiteiten van HRE op het gebied van de commerciële vastgoedfinanciering hadden in 2007 een omvang van 32,1 miljard EUR). Het personeelsbestand wordt op grond van het herstructureringsplan met circa 30 % gereduceerd, en het volledige HRE-bestuur dat vóór de crisis in functie was, wordt vervangen. Daarnaast worden meer dan dertig deelnemingen (waarvan een derde deel buiten Europa) afgestoten, geliquideerd of verder afgewikkeld. Ook worden 26 van de 32 vestigingen gesloten. Bovendien zou het project „New Evolution” in gang worden gezet. Middels dit meerjarige project wordt binnen de gehele groep de IT-omgeving gereorganiseerd, waarvoor circa 180 miljoen EUR is gereserveerd.
(64)
PBB zal in de toekomst op twee strategische bedrijfsterreinen actief zijn: de vastgoedfinanciering en de financiering van overheidsinvesteringen. Beide gebieden hebben uitsluitend betrekking op activa waarvoor de Duitse overheid zekerheid kan stellen (via gedekte hypothecaire of staatsobligaties). Alle andere bedrijfsactiviteiten, in het bijzonder de financiering van overheidsactiviteiten en van infrastructuur, de activiteiten op de kapitaalmarkt en het vermogensbeheer, worden beëindigd.
(65)
Wat de andere twee dochterondernemingen betreft, is in het herstructureringsplan voorzien dat DEPFA Bank plc vanaf de dag dat dit besluit wordt vastgesteld, ontmanteld zal worden en geen nieuwe activiteiten meer zal verrichten. Dat geldt ook voor haar dochterondernemingen. HRE Finance i.L. is inmiddels al in liquidatie en zal eveneens geen nieuwe activiteiten meer in gang zetten.
(66)
Duitsland is van mening dat het principebesluit om een conservatieve bedrijfsstrategie te hanteren en om de nadruk op Duitse obligaties als primaire herfinancieringsbron te leggen, tot een kwalitatieve verbetering van de kredietverstrekking leidt. Deze activiteiten vallen immers onder de Duitse obligatiewetgeving, die speciale eisen stelt aan het risicobeheer en de risicocontrole en waarin beschermingsmaatregelen zijn voorzien zoals een beperking van de ratio van de leningen ten opzichte van de onderliggende waarde („loan-to-value-ratio” - LTV). Door deze financieringsstrategie wordt de vroegere afhankelijkheid van HRE van de interbancaire geldmarkt aanzienlijk verminderd, aangezien die voortaan voornamelijk beperkt blijft tot de warehousing-fase voorafgaand aan de uitgifte van gedekte obligaties.
III. OPMERKINGEN VAN BELANGHEBBENDEN
(67)
De Commissie heeft van een aantal belanghebbenden opmerkingen ontvangen die als volgt samengevat kunnen worden:
a)
Samenvatting van de opmerkingen van het Verband deutscher Pfandbriefbanken (VDP) (november 2009):
-
Het VDP is ervan overtuigd dat een bedrijfsmodel dat de nadruk legt op activiteiten die door obligaties gedekt kunnen worden, succesvol zal zijn en een waarborg kan vormen voor de levensvatbaarheid op lange termijn en voor de rentabiliteit van een bank zonder dat daarvoor overheidsgaranties nodig zijn.
b)
Samenvatting van de opmerkingen van Heisse Kursawe Eversheds (november 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds is van mening dat door het verlenen van de steun de rechten van bepaalde aandeelhouders zijn aangetast en dat de geplande verkrijging van alle aandelen HRE door SoFFin door een uitkoop van de minderheidsaandeelhouders („squeeze-out”) ook als staatssteun aangemerkt moet worden. Een dergelijke uitkoop is ongepast en in strijd met het beginsel van het vrije verkeer van kapitaal.
c)
Samenvatting van de opmerkingen van Heisse Kursawe Eversheds (februari 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds voert daarnaast aan dat de squeeze-out van de minderheidsaandeelhouders staatssteun vormt in de zin van artikel 107 e.v. VWEU, dat een dergelijke vorm van staatssteun in strijd is met het vrije verkeer van kapitaal en dat staatssteun voor HRE uitsluitend goedgekeurd kan worden wanneer de activiteiten van HRE op basis van een gefundeerd herstructureringsplan worden voortgezet.
d)
Samenvatting van de opmerkingen van Bohdan Kalwarowskyj (februari 2010):
-
De heer Kalwarowskyj is van mening dat, uitgaande van het waarderingsrapport dat op 5 oktober 2009 in het kader van de squeeze-out door HRE is overgelegd, de levensvatbaarheid en rentabiliteit van HRE duidelijk blijkt en dat SoFFin in samenwerking met HRE bezig is om de waarde van de onderneming omlaag „te manipuleren”.
IV. STANDPUNT VAN DUITSLAND MET BETREKKING TOT DE OPMERKINGEN VAN DE BELANGHEBBENDEN
(68)
Op 24 maart 2010 heeft de Commissie het standpunt van Duitsland ontvangen als reactie op de opmerkingen van de belanghebbenden:
a)
Samenvatting van het standpunt met betrekking tot het Verband deutscher Pfandbriefbanken (VDP):
-
Duitsland sluit zich bij de opmerking van het VDP aan dat de planning van het bedrijfsmodel op plausibele veronderstellingen is gebaseerd.
b)
Samenvatting van het standpunt met betrekking tot Heisse Kursawe Eversheds:
-
Duitsland is van mening dat de squeeze-out geen staatssteun vormt in de zin van artikel 7, lid 1, VWEU. Aangezien de squeeze-out niet als staatssteun aangemerkt kan worden, is de vraag of er sprake is van een schending van het beginsel van het vrije verkeer van kapitaal (wat volgens Duitsland sowieso niet het geval is), voor de uitvoerige toetsing van de onderhavige zaak niet relevant.
c)
Samenvatting van het standpunt met betrekking tot Bohdan Kalwarowskyj:
-
Duitsland deelt de mening van de heer Kalwarowskyj dat de levensvatbaarheid van HRE op basis van het herstructureringsplan op lange termijn wordt gewaarborgd.
V. STANDPUNT VAN DUITSLAND
(69)
Duitsland accepteert dat de maatregelen staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU vormen.
(70)
Op 15 juni 2011 heeft Duitsland een verbintenissencatalogus overgelegd die op 1 juli 2011 is aangevuld (21). Middels deze catalogus moet gewaarborgd worden dat het bedrijfsmodel zoals dat in het herstructureringsplan wordt beschreven, ook in de praktijk ten uitvoer wordt gelegd, dat de lasten adequaat verdeeld worden en dat de concurrentieverstoringen tot het noodzakelijke minimum beperkt blijven. Deze verbintenissencatalogus kan als volgt worden samengevat:
a) In praktijk brengen van het herstructureringsplan en van de toezeggingen: Duitsland zal ervoor zorgen dat zowel het herstructureringsplan in zijn definitieve versie als de toezeggingen integraal in praktijk zullen worden gebracht.
b) Looptijd van de verplichtingen: In principe zijn de toezeggingen tot het einde van de herstructureringsperiode van kracht, d.w.z. tot en met 31 december 2015. De verplichtingen aangaande DEPFA Bank plc en haar dochterondernemingen komen echter te vervallen zodra de herprivatisering van DEPFA Bank is afgerond (voor zover dit vóór 31 december 2015 plaatsvindt). In een dergelijk geval zal Duitsland de verkoop vooraf bij de Commissie aanmelden. Indien de verkoop vóór 31 december 2013 zou plaatsvinden, is hiervoor de toestemming van de Commissie vereist. De verplichtingen aangaande PBB vervallen zodra PBB geherprivatiseerd is, maar in geen geval vóór 31 december 2013.
c) Bedrijfsactiviteiten: Duitsland waarborgt dat er uitsluitend door PBB nieuwe bedrijfsactiviteiten uitgevoerd worden en dan ook nog uitsluitend beperkt tot de vastgoedfinanciering en de financiering van overheidsinvesteringen. De activiteiten op alle andere bedrijfsterreinen zullen beëindigd worden (de portefeuille met de overheidsfinancieringen blijft weliswaar op de balans van PBB staan, maar uitsluitend als afwikkelingsportefeuille). Alle andere HRE-maatschappijen zullen hun bedrijfsactiviteiten staken.
d) Herprivatisering van PBB: Duitsland zorgt op een zo kort mogelijke termijn, maar uiterlijk op 31 december 2015, voor de herprivatisering van PBB.
e) Beperking aan de groei van PBB: Duitsland zorgt ervoor dat de groeipercentages van PBB zich binnen bepaalde grenzen zullen bewegen. Dat geldt zowel voor de omvang van het balanstotaal als voor het volume van de nieuwe bedrijfsactiviteiten.
f) Liquidatie-instelling: Duitsland waarborgt dat PBB na 30 september 2013 geen diensten op het gebied van het activabeheer zal verlenen en ook geen herfinancieringsdiensten voor de liquidatie-instelling FMS-WM. Daarnaast moet er op organisatorisch vlak voor gezorgd worden dat dergelijke diensten door derden overgenomen kunnen worden.
g) Marktpresentie: Duitsland draagt er zorg voor dat PBB uitsluitend op de volgende geografische markten nieuwe bedrijfsactiviteiten uitoefent:
i)Op het gebied van de vastgoedfinanciering:
-
Kernmarkten (22): Duitsland, Groot-Brittannië, Frankrijk en Spanje
-
Secundaire markten: Zweden, Polen, Tsjechië, België, Nederland, Luxemburg, Oostenrijk, Zwitserland, Denemarken, Finland, Noorwegen, Slowakije en Hongarije.
ii)Op het gebied van de financiering van overheidsinvesteringen:
-
Kernmarkten: Duitsland, Frankrijk, Spanje en Italië
-
Secundaire markten: Zwitserland, Oostenrijk, Polen, Hongarije, Tsjechië, Slowakije, Zweden, Noorwegen, Denemarken, Finland, België, Nederland, Luxemburg en Groot-Brittannië.
h) Tegenprestatie voor het gebruik van de liquidatie-instelling: Duitsland waarborgt dat HRE binnen het kader van haar mogelijkheden een adequate vergoeding betaalt als tegenprestatie voor het gebruik van de liquidatie-instelling FMS-WM. Duitsland zorgt er meer in het bijzonder voor dat de Duitse Finanzmarktstabilisierungsanstalt („FMSA”) HRE zal opdragen om direct of via haar dochterondernemingen een bedrag van 1,59 miljard EUR aan FMS-WM te betalen. De betaling dient te geschieden door de HRE-ondernemingen die vermogensposities aan de liquidatie-instellingen hebben overgedragen en die over een core tier 1-ratio van minimaal 15 % beschikken. PBB zal winsten reserveren om de stille deelneming terug te betalen.
i) Beperking van rentebetalingen en winstuitkeringen: Duitsland waarborgt dat HRE en haar dochterondernemingen binnen de wettelijke grenzen geen rente en winstuitkeringen uitbetalen.
j) Beperking van terugbetalingen: Duitsland waarborgt dat HRE en haar dochterondernemingen geen terugbetalingen voor andere eigen-vermogensinstrumenten verrichten.
k) Geen overname van ondernemingen: Duitsland waarborgt dat HRE en haar dochterondernemingen tijdens de uitvoering van het herstructureringsplan geen andere ondernemingen zullen overnemen.
l) Toezeggingen met betrekking tot de informatietechnologie van HRE/PBB: Duitsland draagt er zorg voor dat het project ter verbetering van de IT-systemen van de bank volledig wordt uitgevoerd.
m) Toezegging met betrekking tot nieuwe bedrijfsactiviteiten (RAROC): Duitsland waarborgt dat PBB in het kader van haar nieuwe strategische bedrijfsactiviteiten geen nieuwe leningen verstrekt met een RAROC (risk-adjusted return on capital) van minder dan 10 % (op basis van individuele transacties).
n) Monitoring trustee: Duitsland waarborgt dat het herstructureringsplan en alle bindende toezeggingen van de verbintenissencatalogus op correcte wijze worden omgezet en dat dit proces permanent door een adequaat gekwalificeerde monitoring trustee wordt bewaakt.
VI. BEOORDELING VAN DE STAATSSTEUNMAATREGELEN
VI.1. Is er sprake van staatssteun overeenkomstig artikel 107, lid 1, VWEU en van potentiële begunstigden?
(71)
De uiteenlopende in het geding zijnde maatregelen zijn ofwel rechtstreeks door Duitsland met staatsmiddelen gefinancierd dan wel via het door de Duitse overheid opgerichte en gecontroleerde Sonderfonds SoFFin. Dankzij deze maatregelen heeft HRE een selectief voordeel verkregen omdat zij daardoor de mogelijkheid had om tegen gunstigere tarieven en niet-marktconforme voorwaarden kapitaal aan te trekken, om garanties te verkrijgen en om gebruik te maken van activaondersteuning. HRE is internationaal actief en concurreert zowel met banken in Duitsland als met banken in andere landen. Zoals ook al in eerdere HRE-besluiten van de Commissie is aangegeven (23), is er bij de betreffende maatregelen om deze redenen sprake van staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU.
(72)
Binnen de HRE-groep worden uitsluitend door PBB (met inbegrip van haar dochterondernemingen) nieuwe bedrijfsactiviteiten ontplooid, en zij is dan ook de enige HRE-onderneming die nog op de markt actief is. Dat betekent dat PBB de groepsentiteit is die de bedrijfsactiviteiten van HRE voortzet (zij het, zoals beschreven in overweging 63, in beperkte mate). Alle andere maatschappijen die tot de HRE-groep behoren (d.w.z. DEPFA Bank plc en haar dochterondernemingen en HRE Finance i.L.) bevinden zich in de afwikkelingsfase. Hun activiteiten zijn beperkt tot de activiteiten die minimaal noodzakelijk zijn om voor een adequate afwikkeling te zorgen, en zij genereren ook geen nieuwe bedrijfsactiviteiten.
(73)
Het uiteindelijke doel en de strekking van alle steunmaatregelen (ongeacht of zij officieel ten behoeve van HRE, HRE Holding, PBB of DEPFA Bank plc zijn genomen) is te waarborgen dat PBB ook in de toekomst op de markt actief kan blijven. De oorzaak van de in het geding zijnde concurrentieverstoring is derhalve de geplande voortzetting van de marktpresentie van PBB. DEPFA Bank plc zou (vergelijkbaar met FMS-WM) als een pure liquidatie-instelling beschouwd kunnen worden waaraan activa overgedragen worden die om uiteenlopende redenen niet aan FMS-WM (de „bad bank”) overgedragen zijn. DEPFA Bank plc zal die activa op de vervaldatum realiseren of op de markt verkopen, maar zij zal vanaf de datum van de vaststelling van dit besluit geen nieuwe bedrijfsactiviteiten meer verrichten. (24)
(74)
Aangezien PBB derhalve de economische voortzetting van HRE is, zal die onderneming in overeenstemming met de besluitvormingspraktijk van de Commissie (25) als de begunstigde van de steun worden aangemerkt, hetgeen betekent dat de nadruk van onderstaande toetsing van de verenigbaarheid op PBB zal liggen.
(75)
In verband met de opmerkingen van Heisse Kursawe Eversheds dat de squeeze-out als staatssteun aangemerkt zou moeten worden, constateert de Commissie dat de kapitaalinjecties ten gunste van HRE weliswaar staatssteun vormen, maar dat de squeeze-out van de minderheidsaandeelhouders op zich (d.w.z. de overname van hun aandelen tegen een passende betaling aan die aandeelhouders) geen staatssteunelement omvat omdat de bank daardoor geen voordeel heeft verkregen als gevolg van staatsmiddelen die ter beschikking zijn gesteld. In het kader van de squeeze-outs hebben er wel betalingen van de staat aan de minderheidsaandeelhouders plaatsgevonden, maar die hebben voor HRE geen economische gevolgen gehad. Alleen de eigendomsstructuur van HRE is veranderd. Dat betekent dat in het onderhavige besluit geen antwoord gegeven hoeft te worden op de vraag of er inbreuk is gemaakt op de bepalingen in het Verdrag over het vrije verkeer van kapitaal.
VI.2. Verenigbaarheid van de staatssteun met de interne markt
VI.2.1. Toepassing van artikel 107, lid 3, onder b), VWEU
(76)
Op grond van artikel 107, lid 3, onder b), VWEU kunnen steunmaatregelen die bedoeld zijn om een ernstige verstoring in een economie van een lidstaat op te heffen, als verenigbaar met de interne markt worden aangemerkt. Omdat het omvallen van een bank die voor het bancaire stelsel belangrijk is, direct van invloed is op de financiële markten en een indirect effect heeft op de totale economie van een lidstaat, neemt de Commissie, gezien de aanhoudende fragiele situatie op de financiële markten, genoemd artikel op dit moment nog steeds als uitgangspunt voor de staatssteunrechtelijke beoordeling van staatssteunmaatregelen voor de bancaire sector.
(77)
Gezien de vroegere positie van HRE op de Duitse markt voor gedekte obligaties, het voormalige balanstotaal van HRE en de omvang van haar derivatenportefeuille, heeft de Commissie geen reden om de classificatie door Duitsland van HRE als een systemisch belangrijke bank in twijfel te trekken.
(78)
De Commissie constateert dat HRE gebruik heeft gemaakt van reddingssteun die door de Commissie als verenigbaar met de interne markt is aangemerkt; nu is het echter zaak om te toetsen of de betreffende steunmaatregelen ook als met de interne markt verenigbare herstructureringssteun aangemerkt kunnen worden. Dat betekent dat de Commissie thans aan de hand van de IAC en de mededeling over herstructureringsmaatregelen in de financiële sector een toetsing van de verenigbaarheid van niet alleen deze maatregelen moet uitvoeren, maar ook van alle andere herstructureringsmaatregelen, te weten de garanties met een omvang van 52 miljard EUR en de kapitaalinjectie van 2,08 miljard EUR.
VI.2.2. Beoordeling aan de hand van de Impaired Asset Communication (IAC)
(79)
Elke overdracht van activa aan een liquidatie-instelling dient in overeenstemming met de IAC (de mededeling betreffende aan een bijzondere waardevermindering onderhevige activa) plaats te vinden. Daarnaast is in de mededeling over de herstructureringsmaatregelen in de financiële sector vastgelegd dat een gepaste vergoeding voor staatssteun een van de beste manieren is om verstoringen van de concurrentie te beperken omdat hierdoor de omvang van de steun wordt gereduceerd. Bovendien kan het noodzakelijk zijn om de expansiemogelijkheden van de bank op bepaalde commerciële terreinen of geografische gebieden te beperken, bijvoorbeeld door middel van marktgerichte corrigerende maatregelen zoals concrete kapitaalvereisten indien de markt door directe expansiebeperkingen verzwakt zou worden. Ook kan het noodzakelijk zijn om de morele risico’s te beperken.
(80)
Bij de vraag of voor bepaalde activa die voor een overdracht in aanmerking komen, staatssteun verleend mag worden, moet er op grond van punt 34 van de IAC zonder meer een pragmatische en flexibele aanpak worden gehanteerd bij de selectie van de categorieën activa die voor ondersteuning in aanmerking komen. De Commissie heeft die flexibele aanpak in andere staatssteunzaken reeds toegepast en de overdracht van activa goedgekeurd indien het strikt genomen niet om dubieuze activa ging, maar om activa die met het oog op een ingrijpende wijziging van het bedrijfsmodel van de betreffende bank niet van strategisch belang waren.
(81)
Om te waarborgen dat de bank zich hoofdzakelijk op het herstel van haar levensvatbaarheid concentreert en om mogelijke belangenconflicten te voorkomen, moet er sprake zijn van een duidelijke functionele en organisatorische scheiding tussen de begunstigde bank en haar aan een bijzondere waardevermindering onderhevige activa (zie punt 46 van de IAC). De Commissie is zich ervan bewust dat het bij de oprichting van de liquidatie-instelling met name om technische redenen niet mogelijk was om de koppelingen tussen PBB en FMS-WM meteen te verbreken. Dat moet echter wel zo snel mogelijk gebeuren. Derhalve heeft Duitsland toegezegd dat PBB voor een volledige organisatorische onafhankelijkheid van nog gekoppelde bedrijfsfuncties zorg zal dragen en dat zij deze taken na 30 september 2013 niet langer voor FMS-WM zal verrichten.
(82)
Met betrekking tot de beoordeling van de lastenverdeling is in punt 21 van de IAC bepaald dat een gepaste vergoeding onderdeel moet vormen van de vereiste lastenverdeling. De Commissie toetst of er, in overeenstemming met bijlage IV bij de IAC, bij het bepalen van de prijs voor de ondersteuning van de activa afdoende rekening is gehouden met het feit dat de risico’s op toekomstige verliezen hoger kunnen uitvallen dan is aangenomen bij het bepalen van de reële waarde in het economisch verkeer. In overeenstemming met de besluitvormingspraktijk van de Commissie met betrekking tot maatregelen voor activaondersteuning (26) vindt de beoordeling van de noodzakelijke vergoeding voor een ondersteuning van het eigen vermogen plaats op basis van de reële economische waarde, zelfs wanneer deze lager is dan de overdrachtswaarde.
(83)
Overeenkomstig punt 41 van de IAC moet de overdrachtswaarde op de reële waarde in het economisch verkeer zijn gebaseerd. Wanneer een lidstaat het nodig acht om, met name ter voorkoming van technische insolventie, een overdrachtswaarde te gebruiken die hoger ligt dan de reële waarde in het economisch verkeer, is dit alleen aanvaardbaar wanneer daaraan een ingrijpende herstructurering is gekoppeld en voorwaarden worden gesteld waardoor deze aanvullende steun in een later stadium kan worden teruggevorderd, bijvoorbeeld door middel van een terugvorderingsmechanisme.
(84)
Alles overziend komt de Commissie tot de conclusie dat het verschil tussen de reële economische waarde en de overdrachtswaarde dat op een later tijdstip teruggevorderd kan worden (een verschil dat met hulp van onafhankelijke externe deskundigen is vastgesteld) 16,2 miljard EUR bedraagt en dat er tegen deze achtergrond een zeer ingrijpende herstructurering en inkrimping van de bank noodzakelijk is. Overeenkomstig punt 21 van de IAC is er geen aanvullende vergoeding vereist omdat er van de maatregel na de bedoelde kapitaalaftrek van 16,2 miljard EUR geen verdere ondersteuning van het eigen vermogen verwacht wordt (27).
(85)
De Commissie stelt vast dat Duitsland de terugvordering van dit bedrag niet expliciet heeft voorzien. Duitsland heeft echter wel clausules opgenomen die een maximale terugvordering mogelijk moeten maken en heeft in dat verband de volgende voorzieningen getroffen:
a)
een voorwaardelijke betalingsverplichting van de HRE-groep aan de liquidatie-instelling voor een bedrag van 1,59 miljard EUR;
b)
een verplichte aanwending van niet-uitgekeerde winsten van PBB voor de terugbetaling van de stille deelneming van de Bondsrepubliek Duitsland;
c)
een gepaste vergoeding voor de Duitse staatssteun door het deelconcern DEPFA Bank plc (d.w.z. de moedermaatschappij en alle dochterondernemingen) nadat het bedrag van 1,59 miljard EUR volledig is terugbetaald;
d)
de opbrengsten van een eventuele herprivatisering van PBB vloeien naar de Duitse staat (hoewel HRE genationaliseerd is, is Duitsland van plan om PBB te herprivatiseren). Aangezien de bank staatseigendom is geworden en Duitsland voornemens is om de bank te herprivatiseren, kan er daarnaast van uit worden gegaan dat de staat zal trachten om zo veel mogelijk ingebrachte middelen terug te vorderen en dat de voormalige aandeelhouders een gepaste bijdrage hebben geleverd.
De geplande herstructurering is daarnaast bijzonder ingrijpend, waarbij een radicale verkleining van de „goede” kernbank is voorzien tot circa 15 % van de omvang die HRE eind 2008 had. In combinatie met de verbintenissen met betrekking tot de groeibeperking, de beperking van het productaanbod, de corporate governance en de herprivatisering middels een openbare aanbesteding, kan het totale herstructureringspakket in de zin van de IAC als toereikend worden aangemerkt.
(86)
De Commissie constateert bovendien dat de door haar geuite twijfels dat Duitsland en HRE mogelijk niet bereid en in staat zouden zijn om vooraf een volledige transparantie en openbaarmaking van de waardeverminderingen te waarborgen, zijn weggenomen door de uitgebreide gegevens die door een geëngageerd team medewerkers van de bank beschikbaar zijn gesteld. HRE heeft eveneens, deels op verzoek van de Commissie, haar gegevens op coherentie en kwaliteit laten toetsen, waardoor de definitieve toetsing door de deskundigen van de Commissie soepeler is verlopen. Tot slot hebben Duitsland en PBB een ingrijpende verbetering van de systemen voor risicobeheer en verslaglegging toegezegd om de twijfels van de Commissie betreffende eventuele tekortkomingen in toekomstige managementinformatiesystemen weg te nemen.
VI.2.3. Verenigbaarheid met de mededeling over herstructureringsmaatregelen in de financiële sector
(87)
In de mededeling over herstructureringsmaatregelen in de financiële sector zijn de steunvoorschriften neergelegd die van toepassing zijn op de herstructurering van financiële instellingen in de huidige crisis. Om overeenkomstig artikel 107, lid 3, onder b), VWEU verenigbaar te zijn met de interne markt, moet door een herstructurering van een financiële instelling als gevolg van de huidige financiële crisis op grond van deze mededeling niet alleen de levensvatbaarheid op lange termijn worden hersteld, maar moet er ook sprake zijn van een gepaste eigen bijdrage van de begunstigde bank (lastenverdeling) en van toereikende maatregelen om concurrentieverstoringen te beperken (28).
(88)
De reeds uitgevoerde en nog geplande kapitaalinjecties vormen, in combinatie met de omvang van de staatssteun die voortvloeit uit de overdracht van activa, gezamenlijk meer dan 20 % van de risicogewogen activa van HRE vóór de crisis.
VI.2.3.1. Herstel van de levensvatbaarheid van PBB op lange termijn
(89)
In overeenstemming met hoofdstuk 2 van de mededeling over herstructureringsmaatregelen in de financiële sector heeft Duitsland een alomvattend en gedetailleerd herstructureringsplan ingediend waarin de oorzaken van de financiële problemen van HRE worden toegelicht en het bedrijfsmodel uitvoerig wordt beschreven.
(90)
Uit het herstructureringsplan en de aanvullende toelichtingen van Duitsland blijkt dat de problemen van HRE in principe tot de volgende factoren te herleiden zijn:
a)
HRE, en met name haar dochteronderneming DEPFA Bank plc, waren banken die hun activiteiten uitsluitend via de geld- en kapitaalmarkt financierden en geen gebruik maakten van franchise-financiering waardoor zij van een intacte interbancaire kapitaalmarkt afhankelijk waren, die echter door de insolventie van Lehman Brothers tijdelijk volledig in elkaar stortte.
b)
De aanwezigheid van oude verplichtingen voortvloeiende uit activa die gezien hun feitelijke risicoprofiel geen adequaat beleggingsrendement opleverden.
c)
De HRE-groep is uit een samenvoeging van een aantal kleinere banken ontstaan met verschillende IT-systemen die niet in een omvattend, onderling afgestemd systeem voor risicobeheer zijn geïntegreerd.
(91)
Zoals hierboven reeds is toegelicht, zijn de herstructurering en de geplande maatregelen die vooral betrekking hebben op de kapitaaltoereikendheid en de interne controlesystemen van de bank, bedoeld om een herhaling van de liquiditeitsproblemen te voorkomen die bijna tot de insolventie van HRE hadden geleid. In het herstructureringsplan worden de grootste probleemgebieden concreet aangepakt door een stabieler financieringsconcept op basis van gedekte obligaties als uitgangspunt te nemen, door de huidige afhankelijkheid van de interbancaire geldmarkt te verminderen, door de IT-omgeving te verbeteren en te integreren, door gerichtere regionale accenten te zetten, door een kleiner vestigingennetwerk op te zetten en door de absolute omvang van de onderneming te reduceren. Het beëindigen van andere bedrijfsactiviteiten om deze daarna als afwikkelingsportefeuille op de PBB-balans te zetten, vormt een logische aanvulling van dit concept.
(92)
Het gevolg is dat de twee resterende bedrijfsactiviteiten van PBB tot activa beperkt blijven die door Duitse obligaties (hypothecaire of staatsobligaties) gedekt kunnen worden. Het argument dat een dergelijke, conservatieve bedrijfsstrategie tot een kwalitatieve verbetering van de kredietverlening zou leiden, is steekhoudend, met name gezien de bepalingen in de Duitse obligatiewetgeving op het gebied van het risicobeheer en de risicocontrole en de voorschriften inzake de ratio van de leningen ten opzichte van de onderliggende waarde (bijvoorbeeld de eisen die aan de dekkingswaarde worden gesteld).
(93)
In overweging 92 van het besluit van 24 september 2010 tot uitbreiding van de procedure (zie overweging 15 van het onderhavige besluit) betwijfelde de Commissie of de bank op basis van haar toekomstige bedrijfsactiviteiten, met name de activiteiten in de door krappe marges gekenmerkte „Public Finance”-sector, een toereikende rentabiliteit zou kunnen realiseren. Een deel van de voormalige „Public Finance”-activiteiten, namelijk de financiering van overheidsinvesteringen, dient voortgezet te worden. De financiering van overheidsinvesteringen heeft echter alleen betrekking op de financiering van producten die gekoppeld zijn aan overheidsinvesteringen en onderscheidt zich daardoor van de staatsfinanciering, d.w.z. de niet-gebonden financiering van overheidsinstanties die doorgaans door bijzonder krappe marges wordt gekenmerkt. Aangezien de activiteiten op het gebied van de overheidsfinanciering (met de bijbehorende krappe marges) in het aangepaste bedrijfsmodel worden beëindigd (activiteiten die 75 % uitmaakten van het voormalige „Public Finance”-segment) en als afwikkelingsportefeuille op de PBB-balans worden opgenomen, zijn de betreffende twijfels van de Commissie deels weggenomen. De toezegging van Duitsland dat PBB in het kader van haar toekomstige bedrijfsstrategie geen nieuwe kredieten zal verstrekken met een RAROC van minder dan 10 % (op basis van individuele transacties), heeft er ook toe bijgedragen dat de twijfels van de Commissie afgenomen zijn.
(94)
Daarnaast concludeert de Commissie dat het uitgangspunt om de financiering van overheidsinvesteringen als tweede bedrijfsactiviteit van PBB in stand te houden, de twijfels van marktdeelnemers en ratingbureaus zal verminderen met betrekking tot een gebrekkige diversificatie, aangezien PBB daardoor geen bank wordt die zich slechts op één bedrijfssegment richt (een zogeheten „monoline banks”) en dus ook niet helemaal afhankelijk is van slechts één activiteitengebied. Door zich op twee bedrijfssegmenten te richten die niet noodzakelijk door dezelfde bedrijfscycli worden gekenmerkt, zou PBB in staat moeten zijn om stabielere en voorspelbaardere inkomsten te waarborgen en om de benodigde zichtbaarheid bij de institutionele investeerders te creëren.
(95)
Uit het herstructureringsconcept komt een duidelijkere organisatiestructuur naar voren omdat bedrijfsactiviteiten die niet meer tot het kernbedrijf behoren, zoals Capital Markets & Asset Management (kapitaalmarkten en vermogensbeheer), niet voortgezet worden en het vestigingennetwerk aanzienlijk wordt gereduceerd. Er is reeds een aanzienlijk aantal vestigingen gesloten; op basis van het beduidend beter onderverdeelde en kleinschaligere bedrijfsmodel zullen vier vestigingen overigens weer heropend worden (Berlijn, Hamburg, Rhein-Ruhr-gebied en Stockholm).
(96)
Middels het herstructureringsplan wordt gewaarborgd dat PBB haar marktpresentie niet disproportioneel sterk uitbreidt. Het verstrekken van nieuwe kredieten is voor beide bedrijfssegmenten aan een plafond gekoppeld. PBB streeft wat haar kernmarkten betreft voor de financiering van overheidsinvesteringen naar een marktaandeel van 1 tot 2 % en voor de vastgoedfinanciering naar een marktaandeel van 2 tot 6 %.
(97)
De Commissie neemt nota van het feit dat de bank begonnen is met het verbeteren van de zwakke punten in haar IT-systemen; aanvankelijk was dat IT-netwerk namelijk zeer heterogeen met aanzienlijke tekortkomingen, met name wat de functionaliteiten en toepassingen op het gebied van het risicobeheer betrof. Daarom heeft HRE in 2009 „New Evolution” in gang gezet, een meerjarig project om binnen de gehele groep het IT-landschap te reorganiseren. Voor dit project is circa 180 miljoen EUR gereserveerd. In zes „releases” moeten stapsgewijs diverse verbeteringen in het systeem worden doorgevoerd. Het project omvat onder andere operationele maatregelen zoals de consolidatie van de systemen voor kredietbeheer, verbeteringen in de IT-systemen voor risicobeheer met betrekking tot krediet-, markt- en liquiditeitsrisico’s, een standaardisering van de front office-systemen en verbeteringen in de nauwkeurigheid, onderverdeling en kwaliteit van de informatie en de gegevens. Uit de informatie over de inhoud en voortgang van de IT-reorganisatie blijkt dat de oorspronkelijke problemen doelmatig aangepakt worden en dat zij tijdens de herstructurering van PBB adequaat opgelost kunnen worden. De Commissie is van mening dat het toekomstige IT-systeem een functioneel en efficiënt platform voor een modern en behoedzaam risicobeheer vormt dat is afgestemd op de relevante bedrijfsprocessen. Dat betekent wel dat de integrale uitvoering van de plannen voor de reorganisatie van het IT-landschap van doorslaggevend belang is.
(98)
De liquiditeit, de solvabiliteit en de rentabiliteit van PBB (29) zijn de belangrijkste indicatoren voor de levensvatbaarheid van de bank en worden aan de hand van zowel een basisscenario als een stressscenario beoordeeld (30).
(99)
In het herstructureringsplan is voorzien dat PBB haar herfinancieringen niet meer door staatsgaranties zal laten dekken. Niettemin blijft PBB ook in de toekomst een financiële instelling die voor de herfinanciering van de geld- en kapitaalmarkt afhankelijk is en maakt zij geen gebruik van franchise-financiering. PBB streeft er echter wel naar om het volume aan niet-gedekte herfinancieringen aanzienlijk terug te dringen en in plaats daarvan obligaties uit te geven omdat die als stabiele financieringsbronnen worden beschouwd.
(100)
Aangezien een acuut liquiditeitstekort een van de belangrijkste oorzaken van de problemen van HRE was dat uiteindelijk een beroep op staatssteun noodzakelijk maakte, is er op grond van het herstructureringsplan sprake van een toereikende liquiditeitsreserve, waarbij echter wel rekening gehouden dient te worden met eventuele aanvullende vereisten als gevolg van Basel III. Deze reserve zal aan het begin van de herstructureringsfase een maximale omvang hebben en zal vervolgens geleidelijk afnemen. In het basisscenario bedraagt de liquiditeitsreserve eind 2011 circa [12-17] % van het balanstotaal van PBB. Eind 2015 is die reserve verder gedaald tot [7-17] %. In het stressscenario zou de liquiditeitsreserve eind 2011 meer dan [7-10] % van het balanstotaal van PBB bedragen. Eind 2015 zou die reserve dan circa [7-10] % bedragen. De Commissie is van mening dat de liquiditeitssituatie zowel in het basisscenario als in het stressscenario acceptabel is.
(101)
Met een geraamde core tier 1-ratio eind 2011 van 12,9 % in het basisscenario en van 10,5 % in het stressscenario (berekend aan de hand van de Basel II-methode die op interne ratings is gebaseerd), beschikt PBB over voldoende eigen vermogen en wordt tijdens de herstructureringsfase ook aan de minimumkapitaalvereisten voldaan. In het herstructureringsplan wordt ervan uitgegaan dat de core tier 1-ratio eind 2015 12,4 % in het basisscenario respectievelijk 11,3 % in het stressscenario zal bedragen. De vermindering van de core tier 1-ratio in het basisscenario is geen gevolg van verliezen, maar wordt met name door de verwachte stijging van de risicogewogen activa veroorzaakt, hetgeen wederom verband houdt met de nagestreefde groei (in het basisscenario zou PBB tussen 2011 en 2015 een positief resultaat na belastingen boeken; in het stressscenario zou PBB in 2011 en 2012 een negatief resultaat na belastingen noteren).
(102)
Naar verwachting zal de rentabiliteit van PBB in de herstructureringsfase steeds beter worden. Volgens het herstructureringsplan zal de winst na belastingen in 2011 in het basisscenario [110-150] miljoen EUR en in 2015 [280-320] miljoen EUR bedragen. Dit komt in 2011 weliswaar slechts overeen met een kapitaalopbrengst (na belastingen) van [3-6] %, maar aan het einde van de herstructureringsfase (2015) zou die opbrengst tot [8-11] % (na belastingen) zijn gestegen. De gewenste kapitaalopbrengst in het basisscenario kan voor een bank met bedrijfsactiviteiten zoals die in het herstructureringsplan zijn voorzien, zowel met het oog op de levensvatbaarheid als met betrekking tot de geplande herprivatisering van PBB als bevredigend worden aangemerkt. Volgens Duitsland worden de winsten na belasting verrekend met verliezen uit eerdere jaren aangewend, hetgeen als gevolg van de verliesoverdracht betekent dat PBB tot 201[…] balansverliezen zal noteren; in samenhang met de terugbetaling van de stille deelneming zal dit echter in 201[…] niet langer het geval zijn.
(103)
Tabel 1: Winst- en verliesverwachting voor PBB, IFRS (basisscenario), conform het herstructureringsplan
2011
2012
2013
2014
2015
Renteoverschot en soortgelijke opbrengsten
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provisieoverschot
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Bedrijfsopbrengsten
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Voorzieningen kredietrisico’s
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Administratieve uitgaven
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Saldo overige opbrengsten/uitgaven
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultaat vóór belastingen
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Winstbelasting
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultaat na belastingen
miljoen EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
De toename van de rentabiliteit van PBB kan met name aan de volgende twee factoren worden toegeschreven: in de eerste plaats de stijgende opbrengsten van PBB uit haar commerciële bedrijfsactiviteiten en in de tweede plaats de dalende bedrijfskosten.
(105)
Met betrekking tot het realiseren van hogere opbrengsten is in het herstructureringsplan een verbetering van de gemiddelde marge op kredieten voorzien, met name door het sluiten van nieuwe en rendabelere overeenkomsten. Wat de vastgoedfinanciering betreft, wordt op basis van de huidige portefeuille een verbetering van de nettomarge van [85-100] bps tot [105-120] bps (2011), tot 105-110] bps (2012) en tot [95-100] bps verwacht. Voor de financiering van overheidsinvesteringen wordt voor de totale herstructureringsfase uitgegaan van een nettomarge van [27-35] bps, hetgeen een aanzienlijke verbetering is ten opzichte van de nettomarge van [6-12] bps voor staatsfinancieringen in de bestaande portefeuille (31). Deze verbetering wordt met name veroorzaakt door het beëindigen van de door zwakke marges gekenmerkte activiteiten op het gebied van de staatsfinanciering.
(106)
Om te zorgen dat de gerealiseerde marges toereikend zijn, is de toezegging van Duitsland dat PBB in het kader van haar toekomstige bedrijfsstrategie geen kredieten zal verstrekken met een RAROC van minder dan 10 % (op basis van individuele transacties) gepast en noodzakelijk.
(107)
In 2011 en 2012 vormen de vergoedingen die PBB ontvangt voor het verrichten van diensten op het gebied van vermogensbeheer ten behoeve van FMS-WM (de „Bad Bank” van HRE) een belangrijke inkomstenbron. Om te waarborgen dat de bank zich hoofdzakelijk op het herstel van haar levensvatbaarheid concentreert en om mogelijke belangenconflicten te voorkomen, moet er sprake zijn van een duidelijke functionele en organisatorische scheiding tussen de begunstigde bank en haar aan een bijzondere waardevermindering onderhevige activa (zie punt 46 van de IAC). De Commissie is zich ervan bewust dat het bij de oprichting van de liquidatie-instelling met name om technische redenen niet mogelijk was om de koppelingen tussen PBB en FMS-WM meteen te verbreken. Dat moet echter wel zo snel mogelijk gebeuren. Derhalve heeft Duitsland toegezegd dat PBB voor een volledige organisatorische onafhankelijkheid van nog gekoppelde bedrijfsfuncties zorg zal dragen en dat zij deze taken na 30 september 2013 niet langer voor FMS-WM zal verrichten. Dat geldt tevens voor de herfinanciering van FMS-WM. Door deze toezegging moet ook gewaarborgd worden dat de levensvatbaarheid van PBB op de middellange termijn op eigen kracht verzekerd is en niet langer van vergoedingen afhankelijk is verband houdende met de overdracht van aan waardevermindering onderhevige activa.
(108)
De Commissie neemt nota van het feit dat PBB ernaar streeft om de bedrijfskosten aanzienlijk te verlagen. Tijdens de herstructureringsfase zal er sprake zijn van een aanzienlijke verbetering van de kosten/baten-verhouding en wel van [64-79] % (2011) tot [32-42] % (2015) in het basisscenario.
(109)
PBB heeft inmiddels een aantal ingrijpende herstructureringsmaatregelen in gang gezet die haar kostenbasis zullen verminderen. Zo zijn er talrijke vestigingen gesloten en is het personeelsbestand met circa 30 % gereduceerd (van 2 000 werknemers eind 2007 tot 1 366 werknemers eind 2010 (32)). Hoewel deze maatregelen op de middellange en lange termijn een positief effect zullen hebben op de bedrijfskosten, wordt PBB op korte termijn in het kader van de herstructurering met bijzonder hoge kosten geconfronteerd, met name in verband met schadeloosstellingen en vervroegde uittredingen en juridische en advieskosten. De veronderstelling dat de bedrijfskosten na afronding van de herstructurering op een lager niveau zullen stabiliseren, is volgens de Commissie gerechtvaardigd.
(110)
Na de overdracht van de aan een waardevermindering onderhevige activa aan FMS-WM, die een aanzienlijke vermindering van het balanstotaal tot gevolg heeft, lijken de kredietrisicovoorzieningen van PBB in het basisscenario gedurende de herstructureringsfase stabiel te zijn.
(111)
De nagestreefde kapitaalopbrengst van PBB lijkt de Commissie ook bij de veronderstellingen die ten grondslag liggen aan het stressscenario, solide genoeg aangezien noch de levensvatbaarheid van de bank noch de vooruitzichten voor een herprivatisering hierdoor gevaar lopen. Op grond van het herstructureringsplan zou PBB in het stressscenario in 2011 een verlies lijden ter hoogte van [100-125] miljoen EUR; voor het eind van de herstructureringsfase in 2015 wordt echter een winst van [270-310] miljoen EUR verwacht. De kapitaalopbrengst (na belastingen) pakt in 2011 (- [2,8-3,8] %) en 2012 negatief uit; in dit scenario zou die kapitaalopbrengst in 2015 echter rond de [9-12] % bedragen.
(112)
Tabel 2: Winst- en verliesverwachting voor PBB, IFRS (stressscenario), conform het herstructureringsplan
2011
2012
2013
2014
2015
Renteoverschot en soortgelijke opbrengsten
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Provisieoverschot
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Bedrijfsopbrengsten
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Voorzieningen kredietrisico’s
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Administratieve uitgaven
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Saldo overige opbrengsten/uitgaven
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultaat vóór belastingen
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Winstbelasting
miljoen EUR
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Resultaat na belastingen
miljoen EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Gezien de verbeteringen in het bedrijfsmodel, in de technische infrastructuur en in de organisatorische opzet en gezien de daaruit voortvloeiende positieve effecten op de verwachte liquiditeit, solvabiliteit en rentabiliteit van PBB, stelt de Commissie zich op het standpunt dat het herstructureringsplan aan de criteria voldoet zoals die zijn neergelegd in de mededeling over herstructureringsmaatregelen in de financiële sector met betrekking tot het herstel van de levensvatbaarheid op de lange termijn.
VI.2.3.2. Eigen bijdrage/lastenverdeling
(114)
Op grond van de mededeling over herstructureringsmaatregelen in de financiële sector moet de begunstigde onderneming een gepaste eigen bijdrage aan de herstructureringskosten leveren. In hoofdstuk 3 van die mededeling zijn met betrekking tot die bijdrage de volgende uitgangspunten neergelegd:
a)
Herstructureringssteun dient beperkt te blijven tot het dekken van de kosten die nodig zijn om de levensvatbaarheid te herstellen.
b)
Om het steunbedrag tot het noodzakelijke minimum te beperken, dienen de banken in de eerste plaats hun eigen vermogen te gebruiken voor de financiering van de herstructurering. Daarbij kan het bijvoorbeeld om de verkoop van activa gaan.
c)
De aan de herstructurering verbonden kosten mogen niet alleen voor rekening van de staat komen, maar moeten ook door de investeerders in de bank worden gedragen, doordat de verliezen door het beschikbare kapitaal worden „geabsorbeerd” en doordat voor de overheidsmaatregelen een afdoende vergoeding wordt betaald. Deze verplichte lastenverdeling is bedoeld om de navolgende twee doelstellingen te realiseren: het beperken van de mededingingsvervalsing en het vermijden van morele risico’s (33).
(115)
De twijfels van de Commissie dat de steun mogelijkerwijs niet beperkt zou blijven tot het minimum dat voor het herstel van de levensvatbaarheid op lange termijn noodzakelijk is, zijn inmiddels weggenomen. In totaal zal Duitsland zelf uiteindelijk bijna 10 miljard EUR in HRE investeren. Een deel van deze kapitaalinjecties, d.w.z. 2,08 miljard EUR, wordt voor de herkapitalisatie van de liquidatie-instelling FMS-WM gebruikt; tijdens de herstructurering zal nog eens 1,59 miljard EUR aan FMS-WM worden overgedragen. Circa 63 % van de bijna 10 miljard EUR blijft in de HRE-groep.
(116)
PBB is de enige entiteit binnen de HRE-groep die in de toekomst nieuwe bedrijfsactiviteiten zal verrichten en dus op de markt actief de concurrentie aan zal gaan. In het basisscenario is voor eind 2011 een core tier 1-ratio van 12,9 % voorzien (berekend aan de hand van de Basel II-methode die op interne ratings is gebaseerd) die tijdens de herstructureringsfase enigermate zal afnemen tot 12,4 % eind 2015. Uit het herstructureringsplan kan afgeleid worden dat de bank ook tijdens de herstructureringsfase aan de minimumkapitaalvereisten zal voldoen. De geprognosticeerde core tier I-ratio is weliswaar hoog, maar is zonder meer vergelijkbaar met de ratio’s van de concurrenten. Als gevolg van de crisis worden van banken tegenwoordig in het algemeen veel hogere core tier I-ratio’s verwacht dan vóór de crisis. Daarnaast dient bedacht te worden dat PBB door haar problemen tijdens de crisis een solide kapitaalbuffer nodig heeft om zich bij de andere marktdeelnemers als een betrouwbare zakenpartner te kunnen positioneren. De Commissie is van mening dat de omvang van het beschikbaar gestelde kapitaal en de daaruit voortvloeiende tier I-ratio’s gepast en tot het noodzakelijke minimum beperkt zijn.
(117)
Bovendien heeft HRE voor een bedrag van 145 miljard EUR garanties gekregen, waarvan de bank 124 miljard EUR heeft gebruikt. Die garanties waren nodig om de voortzetting van de bedrijfsactiviteiten van de bank mogelijk te maken toen zij door insolventie werd bedreigd. Die noodzaak bestond in ieder geval tot het moment dat HRE in staat was om haar aan waardevermindering onderhevige activa aan FMS-WM over te dragen Alle garanties waarop de HRE-groep een beroep heeft gedaan (voor in totaal 124 miljard EUR), zijn met ingang van 1 oktober 2010 aan FMS-WM overgedragen. Dat betekent dat PBB voor haar bedrijfsvoering niet meer op staatsgaranties terug zal vallen. De betreffende overdracht heeft ertoe bijgedragen dat de ondersteuning in de vorm van garanties tijdelijk tot het noodzakelijke minimum beperkt was.
(118)
Overeenkomstig de mededeling over herstructureringsmaatregelen in de financiële sector moeten de begunstigde banken in de eerste plaats hun eigen vermogen gebruiken voor de financiering van de herstructurering, hetgeen meestal via de verkoop van activa zal gebeuren. Door de overdracht aan de liquidatie-instelling FMS-WM van activa met een nominale waarde van circa 210 miljard EUR en van derivaten ter waarde van circa 280 miljard EUR heeft HRE een aanzienlijk deel van haar activa vervreemd en zo het balanstotaal met de helft teruggebracht. Daardoor is echter geen boekhoudkundige winst gerealiseerd die voor de financiering van de herstructureringskosten gebruikt had kunnen worden. De overdracht moet veeleer ook als staatssteun worden aangemerkt, omdat de prijs die voor deze activa aan HRE is betaald circa 16,2 miljard EUR hoger was dan de reële waarde in het economisch verkeer. Nochtans heeft de HRE-groep reeds deelnemingen afgestoten dan wel zal de groep in de toekomst nog een aantal deelnemingen afstoten (bijvoorbeeld de deelnemingen in Arsago ACM GmbH (Frankfurt), in Arsago Holding AG (Zwitserland), in DEPFA First Albany Securities LLC (New York) en in Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE heeft voor alle garanties die Duitsland heeft gesteld rente aan SoFFin betaald tegen een tarief van tussen de 0,5 en 0,8 % per jaar. Voor dit gedeelte van de staatssteun heeft HRE een adequate vergoeding betaald in de zin van de mededeling van de Commissie getiteld „De toepassing van de staatssteunregels op maatregelen in het kader van de huidige wereldwijde financiële crisis genomen met betrekking tot financiële instellingen” (de „bankenmededeling”) (34). Daarentegen heeft de bank tot nu toe noch voor het ingebrachte kapitaal noch voor de voordelen voorvloeiende uit de maatregel voor de activaondersteuning enige vergoeding betaald. Daarnaast is de bank niet in staat een adequaat terugvorderingsmechanisme voor de staatssteun te ontwikkelen met het oog op het feit dat de overdrachtswaarde van de activa hoger was dan de reële economische waarde van die activa.
(120)
Gezien de algemene bedrijfsmatige situatie van HRE kan worden geconcludeerd dat de bank gewoonweg niet in staat was om een aanvullende significante eigen bijdrage aan de herstructureringskosten te leveren (35). Dat betekent dat de ontoereikende eigen bijdrage gecompenseerd moet worden door bijzonder ingrijpende structurele maatregelen in het herstructureringsplan zodat een adequate verdeling tussen de bank en aandeelhouders gewaarborgd wordt van de kosten die voor de redding van de bank gemaakt moeten worden. De Commissie is van mening dat de inkrimping die in het herstructureringsplan is voorzien met betrekking tot de grootte van de HRE-groep, de marktpresentie, de omvang van de bedrijfsactiviteiten en het balanstotaal gezien de specifieke omstandigheden in deze zaak als passende compensatie aangemerkt kunnen worden voor de ontoereikende eigen bijdrage van de bank.
(121)
Daarnaast moet ook rekening worden gehouden met het feit dat de bank genationaliseerd is en dat de voormalige aandeelhouders op basis van de waarde van de HRE-groep zonder gebruik van staatsmiddelen schadeloos zijn gesteld (36). Uit staatssteunrechtelijk perspectief is dat een positief aspect, aangezien dit betekent dat de voormalige aandeelhouders al hun aandelen hebben vervreemd en er derhalve van uitgegaan kan worden dat zij daardoor op toereikende wijze aan de kosten van de herstructurering van HRE hebben bijgedragen.
(122)
Wat de houders van achtergestelde vorderingen betreft, heeft Duitsland toegezegd dat HRE geen winstuitkeringen uit winstafhankelijke financieringsinstrumenten aan derden zal betalen zodat gewaarborgd wordt dat eigenaren van tier 2-kapitaal geen of slechts een geringe compensatie voor hun investering krijgen. Op deze manier leveren zij net als de eigenaren van tier 1-kapitaal een bijdrage aan de lasten.
(123)
De Commissie concludeert dan ook dat de aandeelhouders van HRE een passende bijdrage aan de herstructureringskosten hebben geleverd en dat er dus op adequate wijze rekening is gehouden met eventuele morele risico’s.
VI.2.3.3. Maatregelen ter beperking van concurrentieverstoringen
(124)
Op grond van de mededeling over herstructureringsmaatregelen in de financiële sector moet de Commissie bij de toetsing van maatregelen ter beperking van concurrentieverstoringen rekening houden met het steunbedrag, de mate waarin de lasten worden verdeeld en de toekomstige marktpositie van de financiële instelling na de herstructurering. Op basis van het resultaat van deze toetsing kunnen vervolgens passende maatregelen worden genomen.
(125)
HRE heeft aanzienlijke concurrentieverstoringen veroorzaakt. In totaal heeft Duitsland tot circa 9,95 miljard EUR aan kapitaal in HRE ingebracht (waarbij FMS-WM voor een deel van dat kapitaal als begunstigde heeft gefungeerd). Daarnaast heeft Duitsland garanties ter hoogte van 145 miljard EUR afgegeven. Bovendien heeft HRE voor een bedrag van circa 20 miljard EUR gebruikgemaakt van een steunelement in het kader van een maatregel voor activaondersteuning. Gezien de aanzienlijke omvang van de staatssteun dient een ingrijpende herstructurering van HRE doorgevoerd te worden.
(126)
Als opvolgende bank van HRE wordt PBB financieel goed toegerust en bevrijd van de oude riskante kredietverplichtingen van HRE. Om de bedrijfsmatige slagvaardigheid van PBB in stand te houden en de afsplitsing te vergemakkelijken, was een hoge mate van ondersteuning noodzakelijk. PBB is echter een veel kleinere bank, en Duitsland heeft bovendien passende maatregelen ter beperking van eventuele concurrentieverstoringen genomen.
(127)
In de eerste plaats is PBB in wezen een heel andere onderneming dan het vroegere HRE. Zij is genationaliseerd en maakt thans een ingrijpende herstructurering door. In feite is PBB een aanzienlijk kleinere bank dan de voormalige HRE-bank. Na de overdracht van een reeks activa aan FMS-WM bedraagt het strategische balanstotaal van PBB (waarop ook kleine posten zijn opgenomen die als afwikkelingsportefeuilles op de PBB-balans staan of die synthetisch aan FMS-WM zijn overgedragen) nog circa 15 % van het balanstotaal dat de HRE-groep eind 2008 had.
(128)
In de tweede plaats heeft Duitsland de Commissie een aantal toezeggingen gedaan die bedoeld zijn om de marktpresentie van PBB te beperken (voor een nadere toelichting wordt verwezen naar hoofdstuk V). PBB zal slechts op twee gebieden nieuwe bedrijfsactiviteiten uitvoeren, te weten op het gebied van vastgoedfinancieringen en de financiering van overheidsinvesteringen. De beide activiteitengebieden zullen tijdens de herstructureringsfase slechts in beperkte mate groeien, omdat zowel voor de nieuwe bedrijfsactiviteiten als voor het balanstotaal en de omvang van de portefeuilles plafonds zijn vastgesteld zodat de mogelijkheden van PBB om op de markt te groeien en zo de concurrentie te verstoren, beperkt zijn. Deze groeibeperking blijft in ieder geval tot 31 december 2013 van kracht en wordt mogelijk verlengd indien PBB op dat tijdstip nog niet geherprivatiseerd is. Alle andere entiteiten van de HRE-groep moeten hun bedrijf beëindigen en hun portefeuilles afwikkelen; dat geldt met name voor de bedrijfssegmenten „Infrastructure Finance”, „Capital Markets & Asset Management” en overheidsfinanciering.
(129)
In de derde plaats heeft Duitsland toegezegd dat PBB in het kader van haar toekomstige bedrijfsstrategie geen kredieten zal verstrekken met een RAROC van minder dan 10 % (op basis van individuele transacties). Die toezegging is bedoeld om de twijfels van de Commissie weg te nemen dat PBB door een te agressief prijsbeleid een negatief effect zal hebben op de mededinging en de concurrenten. De Commissie is van mening dat ook dit een effectieve maatregel is om disproportionele concurrentieverstoringen te voorkomen.
(130)
In de vierde plaats zal de bedrijfsvoering van PBB door een aantal gedragsmaatregelen beperkt worden, meer in het bijzonder door een overnameverbod en door het verbod om de staatssteun in haar reclame-uitingen te vermelden.
(131)
Tot slot heeft Duitsland toegezegd om PBB zo snel mogelijk, maar uiterlijk 31 december 2015, te herprivatiseren. Door het afstoten van PBB heeft de Bondsrepubliek Duitsland de mogelijkheid om het in HRE geïnvesteerde kapitaal (gedeeltelijk) terug te krijgen. Bovendien concludeert de Commissie dat door een herprivatisering op een zo kort mogelijke termijn derden de mogelijkheid hebben om PBB over te nemen.
VII. MONITORING
(132)
Duitsland heeft toegezegd dat de tenuitvoerlegging van het herstructureringsplan en van de toezeggingen in de verbintenissencatalogus door een monitoring trustee gecontroleerd zal worden. De monitoring trustee zal de Commissie elk kwartaal verslag doen van die tenuitvoerlegging.
VIII. CONCLUSIE
(133)
Uit de toetsing van bovenstaande maatregelen concludeert de Commissie dat het maatregelen betreft die als staatssteun in de zin van artikel 107, lid 1, VWEU aangemerkt moeten worden.
(134)
De Commissie concludeert daarnaast, onder voorbehoud van de tenuitvoerlegging van het herstructureringsplan waarvan op 14 juni 2011 de definitieve versie is overgelegd enerzijds, en onder voorbehoud van de tenuitvoerlegging van de toezeggingen in de verbintenissencatalogus die als bijlage bij dit besluit is opgenomen anderzijds, dat de herstructureringssteun op grond van artikel 107, lid 3, onder b), VWEU verenigbaar is met de interne markt,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
De staatssteun die Duitsland ten gunste van de Hypo Real Estategroep heeft verleend dan wel voornemens is te verlenen, bestaande uit
-
een kapitaalinjectie van 60 miljoen EUR (aangemeld op 17 april 2009),
-
een kapitaalinjectie van 2,96 miljard EUR (aangemeld op 3 juni 2009),
-
een kapitaalinjectie van 3 miljard EUR (aangemeld op 26 oktober 2009),
-
een kapitaalinjectie van 1,85 miljard EUR (aangemeld op 30 april 2010), waarvan 450 miljoen EUR slechts ingebracht wordt indien er aan bepaalde voorwaarden is voldaan,
-
een kapitaalinjectie van 2,08 miljard EUR (aangemeld op 10 september 2010),
-
garanties voor een bedrag van 35 miljard EUR (aangemeld op 30 september 2008),
-
garanties voor een bedrag van 52 miljard EUR (aangemeld op 17 april 2009),
-
een garantie voor een bedrag van 8 miljard EUR (aangemeld op 26 oktober 2009),
-
een garantie voor een bedrag van 10 miljard EUR (aangemeld op 26 oktober 2009),
-
een liquiditeitsgarantie voor een bedrag van 20 miljard EUR (aangemeld op 2 september 2010);
-
een afwikkelingsgarantie voor een bedrag van 20 miljard EUR (aangemeld op 10 september 2010), en
-
een overdracht van activa aan de liquidatie-instelling FMS Wertmanagement AöR (aangemeld op 10 september 2010),
is op grond van artikel 107, lid 3, onder b), van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie en gezien de als bijlage opgenomen verbintenissencatalogus verenigbaar met de interne markt.
Artikel 2
Duitsland draagt er zorg voor dat na openbaarmaking van dit besluit uitgebreide kwartaalverslagen aan de Commissie overgelegd worden over de maatregelen die genomen zijn om dit besluit overeenkomstig het tijdschema in de als bijlage opgenomen verbintenissencatalogus uit te voeren.
Artikel 3
Dit besluit is gericht tot de Bondsrepubliek Duitsland.
Gedaan te Brussel, 18 juli 2011.