PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1242/2010 VAN DE RAAD
van 20 december 2010
tot instelling van een definitief antidumpingrecht op touw van synthetische vezels van oorsprong uit India naar aanleiding van een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen op grond van artikel 11, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1225/2009
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name artikel 9, lid 4, artikel 11, leden 2 en 5,
Gezien het voorstel dat de Europese Commissie, na raadpleging van het Raadgevend Comité, heeft ingediend,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Geldende maatregelen
(1)
Na een antidumpingonderzoek („het oorspronkelijke onderzoek”) heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 1312/98 24 Juni 1998 (2) een definitief antidumpingrecht ingesteld („de oorspronkelijke maatregelen”) op touw van synthetische vezels van oorsprong uit India. Het ingestelde recht beliep 53 % voor één Indiase producent-exporteur en 82 % voor alle andere invoer van oorsprong uit India („het betrokken land”).
(2)
Na een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen op grond van artikel 11, lid 2, van de basisverordening („het vorige onderzoek bij het vervallen van de maatregelen”), heeft de Raad deze maatregelen gehandhaafd bij Verordening (EG) nr. 1736/2004 van 4 oktober 2004 tot instelling van een definitief antidumpingrecht op de invoer van touw van synthetische vezels uit India (3).
2. Verzoek om een nieuw onderzoek
(3)
Op 4 mei 2009 werd een verzoek om een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening ingediend door het Liaison Committee of EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) („de indiener van het verzoek”) namens producenten in de Unie die samen een groot deel, in dit geval meer dan 50 %, van de totale productie in de Unie van touw van synthetische vezels voor hun rekening nemen.
(4)
Het verzoek was ingediend met als argument dat het vervallen van de maatregelen waarschijnlijk tot een herhaling van dumping en schade voor de bedrijfstak van de Unie zou leiden.
(5)
Daar de Commissie na overleg in het Raadgevend Comité tot de conclusie was gekomen dat er voldoende bewijsmateriaal was om een nieuw onderzoek te openen, heeft zij op 7 oktober 2009 door middel van een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (4) de opening van een nieuw onderzoek op grond van artikel 11, lid 2, van de basisverordening aangekondigd („het bericht van opening”).
3. Onderzoek
3.1. Onderzoektijdvak
(6)
Het onderzoek naar de waarschijnlijkheid van voortzetting of herhaling van dumping had betrekking op de periode van 1 oktober 2008 tot en met 30 september 2009 („het tijdvak van het nieuwe onderzoek” of „TNO”). Het onderzoek van de ontwikkelingen die relevant zijn voor de beoordeling van de waarschijnlijkheid van het voortduren of opnieuw optreden van de schade had betrekking op de periode van 1 januari 2006 tot het einde van het TNO („de beoordelingsperiode”).
3.2. Bij dit onderzoek betrokken partijen
(7)
De Commissie heeft de haar bekende belanghebbende producenten in de Unie, de exporteurs en producenten-exporteurs in het betrokken land, de vertegenwoordigers van dat land, de importeurs en een gebruikersvereniging in kennis gesteld van de opening van het nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen.
(8)
De belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van opening vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord. Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, werden gehoord.
4. Steekproeven
(9)
Wegens het blijkbaar grote aantal producenten in de Unie en producenten-exporteurs in India werd het overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening passend geacht na te gaan of gebruik moest worden gemaakt van een steekproef. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, werd de bovengenoemde partijen verzocht zich binnen 15 dagen na de opening van het nieuwe onderzoek bij haar te melden en haar de in het bericht van opening gevraagde gegevens te verstrekken.
(10)
In totaal vijf Indiase producenten, waarvan twee tot dezelfde groep behoren, meldden zich aan en verschaften de gevraagde informatie binnen de vastgestelde termijn en wensten in de steekproef te worden opgenomen. Tijdens het TNO vervaardigden vier van deze vijf ondernemingen het betrokken product en voerden het uit naar de markt van de Unie. De vijfde onderneming voerde het betrokken product tijdens het TNO niet uit naar de Unie. Alle vijf ondernemingen werden als medewerkende onderneming beschouwd en werden opgenomen in de steekproef. De mate van medewerking vanuit India, d.w.z. het percentage dat de uitvoer naar de Unie door de medewerkende Indiase ondernemingen uitmaakt van alle Indiase uitvoer naar de Unie, kon niet worden berekend omdat de totale uitvoer naar de Unie tijdens het TNO die door de vijf medewerkende ondernemingen werd gemeld, aanzienlijk hoger lag dan de door Eurostat geregistreerde hoeveelheid voor alle uitvoer vanuit India, en wel om de in de overwegingen 21, 22 en 23 vermelde redenen.
(11)
De steekproef was samengesteld met instemming van de Indiase autoriteiten en omvatte de vier ondernemingen die uitvoer naar de Unie meldden. Van de vier betrokken ondernemingen waren er twee met elkaar verbonden. Er zij aan herinnerd dat in het oorspronkelijke onderzoek slechts één producent-exporteur medewerking verleende en dat deze momenteel aan een individueel antidumpingrecht is onderworpen. Ook moet worden opgemerkt dat bij het vorige onderzoek bij het vervallen van de maatregelen geen van de Indiase producenten-exporteurs medewerking verleende en dat de bevindingen daarom overeenkomstig artikel 18, lid 1, van de basisverordening waren gebaseerd op de beschikbare feiten.
(12)
Achttien producenten in de Unie (alle vijftien klagers en drie andere producenten, die samen 78 % van de totale productie in de Unie vertegenwoordigen) verstrekten de gevraagde informatie en stemden ermee in om in de steekproef te worden opgenomen. Op basis van de gegevens die zij van de medewerkende producenten in de Unie had ontvangen, heeft de Commissie een steekproef van vijf van hen geselecteerd, die samen ongeveer 40 % van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie zoals gedefinieerd in overweging 40 en ongeveer de helft van de verkoop van alle medewerkende producenten in de Unie aan niet-verbonden afnemers in de EU vertegenwoordigden. De steekproef werd samengesteld op basis van de grootste representatieve verkochte hoeveelheid en de geografische dekking van de producenten binnen de Unie die redelijkerwijze binnen de beschikbare tijd konden worden onderzocht. Een van de vijf in de steekproef opgenomen producenten in de Unie heeft zijn activiteiten opgestart tijdens de beoordelingsperiode. Daarom zijn de desbetreffende gegevens niet gebruikt in de analyse van de ontwikkelingen van de schade-indicatoren, teneinde vertekeningen in die ontwikkelingen te voorkomen. Niettemin bleven de cijfers van de andere vier in de steekproef opgenomen producenten in de Unie die voor de analyse van die ontwikkelingen werden gebruikt, representatief.
(13)
De Commissie verstuurde vragenlijsten naar de vijf in de steekproef opgenomen producenten in de Unie en de vier in de steekproef opgenomen Indiase producenten-exporteurs.
(14)
Er zijn antwoorden op de vragenlijst ontvangen van alle vijf in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Een van de vier in de steekproef opgenomen Indiase producenten-exporteurs maakte een eind aan de samenwerking, terwijl de andere drie (waarvan twee onderling verbonden) de vragenlijst binnen de vastgestelde termijn beantwoordden. Daarom bestond de steekproef van Indiase producenten-exporteurs uiteindelijk uit de drie Indiase ondernemingen die de vragenlijst beantwoordden.
5. Controle van ontvangen informatie
(15)
De Commissie heeft alle gegevens verzameld en gecontroleerd die zij nodig achtte om de waarschijnlijkheid van voortzetting of herhaling van dumping en schade alsmede het belang van de Unie vast te stellen. Bij de volgende ondernemingen werd ter plaatse een controle uitgevoerd:
5.1. Producenten-exporteurs in India:
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. Producenten in de Unie:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Griekenland),
-
Lanex A.S. (Tsjechië),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Oostenrijk).
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Betrokken product
(16)
Het betrokken product is hetzelfde als in het oorspronkelijke onderzoek, en wordt als volgt gedefinieerd: bindgaren, touw en kabel, al dan niet gevlochten, ook indien geïmpregneerd, bekleed, bedekt of ommanteld met rubber of kunststof van polyethyleen of polypropyleen, ander dan bindtouw, van meer dan 50 000 decitex (5 g/m), alsmede andere synthetische vezels van nylon of andere polyamiden of van polyester van meer dan 50 000 decitex (5 g/m). Het is momenteel ingedeeld onder de GN-codes 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 en 5607 50 19. Het betrokken product wordt gebruikt voor tal van toepassingen in de zeevaart en de industrie, in het bijzonder voor de scheepvaart (vooral voor het aanmeren) en de visserij.
(17)
Eén belanghebbende partij betoogde dat de bovengenoemde meertouwen niet onder de definitie van het betrokken product vallen omdat deze producten, in verband met de splitsen die eraan vastzitten, moeten worden aangegeven als „artikelen van touw” die onder een andere GN-code vallen (zie ook overweging 23). Opgemerkt moet echter worden dat meertouwen alleen zijn genoemd in de context van toepassingen van verschillende typen van het betrokken product, die alle zijn gedefinieerd als touw van synthetische vezels zoals vermeld in overweging (16).
2. Soortgelijk product
(18)
Zoals in het oorspronkelijke onderzoek is gebleken en in het huidige onderzoek is bevestigd, zijn het betrokken product en het touw van synthetische vezels dat door de Indiase producenten-exporteurs is geproduceerd en op hun binnenlandse markt wordt verkocht alsmede het product dat door de producenten in de Unie wordt vervaardigd en in de Unie wordt verkocht, in alle opzichten identiek en hebben zij dezelfde fysische en chemische kenmerken. Daarom worden al deze producten beschouwd als soortgelijke producten in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
(19)
Eén belanghebbende partij betoogde dat het door de bedrijfstak in de Unie vervaardigde product niet vergelijkbaar is met het betrokken product omdat de producenten in de Unie nu een nieuw type grondstof gebruiken, namelijk Dyneema, dat veel duurder is dan andere grondstoffen en waarmee producten met een veel hogere weerstand worden verkregen. Het is waar dat de in de steekproef opgenomen Indiase producenten dit type grondstof niet gebruiken. In de eerste plaats moet echter worden opgemerkt dat de betrokken producten slechts een klein deel van de door de producenten in de Unie verkochte producten vertegenwoordigen. Het mag waar zijn dat dit type vezel steeds meer wordt gebruikt door bepaalde producenten in de Unie, maar Dyneema-touw maakt slechts een klein deel van de productie in de Unie uit. Het grote verschil in de kostprijs van de grondstof (in principe ongeveer 25-30 keer zo duur) kan daarom weliswaar enige invloed hebben - met name op de schade-indicator voor de gemiddelde verkoopprijs van de bedrijfstak van de Unie - maar de invloed van het Dyneema-touw op de totale beoordeling blijft beperkt door de veel grotere hoeveelheid „standaard”-touw die in de Unie worden geproduceerd. In de tweede plaats waren alle berekeningen van dit nieuwe onderzoek bij het vervallen van de maatregelen gebaseerd op de vergelijking van soortgelijke producttypen, waarbij rekening wordt gehouden met de verschillende grondstoffen. Daarom kunnen de berekeningen niet vertekend zijn door een verschil in de samenstelling van het assortiment. In elk geval heeft het product waarin de grondstoffen zoals Dyneema zijn verwerkt nog altijd dezelfde fysische en chemische kenmerken als het betrokken product. Het argument werd daarom van de hand gewezen.
C. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN VOORTZETTING OF HERHALING VAN DUMPING
(20)
Overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening werd onderzocht of het waarschijnlijk is dat het vervallen van de maatregelen tegen India tot voortzetting of herhaling van dumping zal leiden.
1. Ingevoerde hoeveelheid
(21)
Volgens de gegevens van Eurostat was de ingevoerde hoeveelheid van het betrokken product vanuit India in de beoordelingsperiode niet van betekenis. Tijdens het TNO bedroeg de vanuit India ingevoerde hoeveelheid 31 ton; dit is minder dan 0,1 % van het verbruik in de Unie tijdens het TNO:
(ton)
2006
2007
2008
TNO
India
3
4
19
31
Invoer van het betrokken product vanuit India, bron - Comext
(22)
Volgens geverifieerde gegevens verzonden de drie in de steekproef opgenomen ondernemingen tijdens het TNO aanzienlijk grotere volumes van de betrokken product naar de Unie dan die welke door Eurostat worden vermeld. In dit verband wordt erop gewezen dat bij het oorspronkelijke onderzoek uit informatie van de importeurs bleek dat bepaalde hoeveelheden van het betrokken product die van India waren gekocht niet in het vrije verkeer in Unie waren gebracht, maar in entrepots waren opgeslagen en verkocht aan zeeschepen of offshore-platforms. Eén van de producenten die de klacht hadden ingediend, herhaalde dit argument in het huidige onderzoek. Bij gebrek aan medewerking van havenhandelaars aan het onderzoek kon deze bewering niet worden geverifieerd. Uit de klantenlijst die door de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs was ingediend, bleek echter duidelijk dat de meeste klanten inderdaad maritieme en offshore-leveranciers in de havens van de Unie waren. Gezien het bovenstaande is het verschil tussen de statistische gegevens en de gerapporteerde cijfers inderdaad aan dergelijke verkopen toe te schrijven.
(23)
Ook moet worden vermeld dat in het verzoek om een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen sprake was van ontwijkingspraktijken. In dit verband betoogde de indiener van het verzoek dat bepaalde hoeveelheden uit India afkomstig touw van synthetische vezels de Unie binnenkwamen onder GN-post 5609 (artikelen van […] bindgaren, touw en kabel), die niet aan maatregelen is onderworpen. Bij het huidige onderzoek werd er echter geen informatie aangetroffen die deze bewering ondersteunde.
(24)
Op basis van het bovenstaande wordt ervan uitgegaan dat tijdens het TNO 31 ton van het betrokken product daadwerkelijk vanuit India in het douanegebied van de Unie is ingevoerd. De geverifieerde hoeveelheid die door de drie in de steekproef opgenomen Indiase producenten naar de havens van de Unie is uitgevoerd en die nooit op de markt van de Unie in het vrije verkeer is gebracht, wordt beschouwd als een deel van de Indiase uitvoer naar andere derde landen.
(25)
Aangezien er geen significante hoeveelheden vanuit India in de Unie waren ingevoerd, vormden deze geen basis voor een representatieve analyse van de waarschijnlijkheid dat de dumping of de schade blijft voortduren. Met zulke geringe werkelijk ingevoerde hoeveelheden kan niet worden geconcludeerd dat er tijdens het TNO sprake was van schade veroorzakende dumping. Daarom was de analyse toegespitst op de vraag of herhaling van dumping en schade waarschijnlijk is als de maatregelen komen te vervallen.
2. Waarschijnlijke ontwikkeling van de invoer indien de maatregelen worden ingetrokken
2.1. Productiecapaciteit
(26)
Er is onderzocht of er in het betrokken land ongebruikte productiecapaciteit voorhanden is die het mogelijk maakt dat de uitvoer met dumping zal worden hervat wanneer de maatregelen worden ingetrokken.
(27)
Gebleken is, dat de productiecapaciteit van de drie in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs tussen 2007 en het einde van het TNO sterk is toegenomen, terwijl het gebruik van de capaciteit in die periode daalde. De reservecapaciteit van de drie ondernemingen bedroeg tijdens het TNO ongeveer 75 % van het verbruik in de Unie. Dit wijst erop dat de naar de Unie uitgevoerde hoeveelheid waarschijnlijk zal toenemen wanneer de maatregelen komen te vervallen.
(28)
Wat de andere producenten van touw van synthetische vezels in India betreft, is het bekend dat Garware, de onderneming die de medewerking heeft opgezegd na de fase waarin de steekproeven werden genomen, een belangrijke producent is en volgens zijn officiële website een significante productiecapaciteit heeft. Bovendien worden in de aanvraag voor het nieuwe onderzoek bij het vervallen van de maatregelen vier andere grote Indiase producenten genoemd. Daarnaast zijn er in India verscheidene middelgrote en kleine producenten die voornamelijk de binnenlandse markt bedienen. Bij gebrek aan medewerking van deze Indiase producenten is hun productiecapaciteit niet bekend, maar het is aannemelijk dat de tendens vergelijkbaar is met die bij de medewerkende ondernemingen en dat deze producenten dus ook een reservecapaciteit hebben.
(29)
Na de bekendmaking van de bevindingen betwistten alle in de steekproef opgenomen Indiase producenten de gegevens over hun totale reservecapaciteit. Al deze gegevens waren echter gemeld door de ondernemingen zelf en waren geverifieerd door middel van onderzoek ter plaatse bij alle ondernemingen. Daarom werden deze argumenten verworpen.
2.2. Verkochte hoeveelheid naar havens van de Unie en naar andere uitvoermarkten
(30)
De door de drie in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs naar andere derde landen uitgevoerde hoeveelheid, inclusief verkopen naar havens van de Unie die niet in het douanegebied van de Unie worden binnengebracht, is aanzienlijk en is tijdens de beoordelingsperiode toegenomen met ongeveer 80 %; dit is bijna de helft van de totale verkoop van de producenten-exporteurs tijdens het TNO.
(31)
Na de instelling van de oorspronkelijke maatregelen is de werkelijke invoer in de Unie vrijwel stopgezet. Opgemerkt moet echter worden dat de hoeveelheid die door de in de steekproef opgenomen producenten naar de havens van de Unie is uitgevoerd, tijdens de beoordelingsperiode aanzienlijk is toegenomen, namelijk van 61 tot 785 ton. Aangezien de daadwerkelijke invoer in de Unie gedeeltelijk gebeurt via dezelfde verkoopkanalen als de producten die naar de havens van de Unie worden verkocht, kan deze toenemende aanwezigheid op de drempel van de markt van de Unie erop wijzen dat de in de steekproef opgenomen Indiase producenten - en wellicht ook andere - bij intrekking van de maatregelen in korte tijd kunnen overgaan tot de verkoop van aanzienlijke hoeveelheden van het betrokken product op de markt van de Unie.
(32)
Omdat de Indiase producenten zich, zoals reeds gezegd, sterk op de uitvoer richten en steeds nadrukkelijker in de havens van de Unie aanwezig zijn, is het zeer waarschijnlijk dat indien de maatregelen komen te vervallen, de vanuit India naar de Unie uitgevoerde hoeveelheid sterk zal toenemen.
(33)
Na de bekendmaking van de bevindingen van het onderzoek betoogde een Indiase producent dat de Indiase uitvoer goed verspreid is over de markten met groeipotentieel in de hele wereld, en dat de uitvoer naar de Unie bij het ontbreken van maatregelen niet wezenlijk zou toenemen. Erkend moet worden dat enkele Indiase producenten hun uitvoer hebben gediversifieerd naar verschillende markten, maar dit is niet voldoende om de conclusies op basis van bovengenoemde bevindingen te wijzigen.
2.3. Verhouding tussen de prijzen bij uitvoer naar derde landen en de normale waarde
(34)
Er is een indicatieve berekening van de dumping gemaakt op basis van de geverifieerde verkoop naar de havens van de Unie van de drie in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs, die - hoewel ze als een deel van de uitvoer naar andere derde landen wordt beschouwd - een goede indicatie verschaft voor potentiële prijzen van Indiaas touw van synthetische vezels wanneer er geen rechten worden geheven. De normale waarden waren gebaseerd op de binnenlandse prijzen op de Indiase markt. Op basis van deze cijfers werd er dumping geconstateerd bij twee van de drie in de steekproef opgenomen Indiase producenten. De dumpingmarges bleken ongeveer 10 % te bedragen, wat als de significant is te beschouwen, hoewel zij veel lager zijn dan de dumpingmarges die bij het oorspronkelijke onderzoek werden vastgesteld.
(35)
Een vergelijking van de prijzen die door de drie in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs op andere markten van derde landen (exclusief verkopen naar havens van de Unie) worden gerealiseerd met hun binnenlandse prijzen liet een vergelijkbaar resultaat zien, hoewel de dumpingmarges op deze basis lager waren.
(36)
Na de bekendmaking van de bevindingen van dit onderzoek betoogde een Indiase producent dat er geen dumping was vastgesteld bij de Indiase uitvoer naar de Unie. Er was echter ook nauwelijks sprake van werkelijke uitvoer. Bovendien werd er dumping vastgesteld bij zowel de verkoop naar havens van de Unie en als de verkoop naar andere derde landen. Daarom werd dit argument afgewezen.
(37)
Een andere belanghebbende partij betoogde dat de door dit onderzoek vastgestelde dumpingmarges niet significant zijn in verhouding tot de bestaande rechten, gezien het aanzienlijke verschil in arbeidskosten tussen de Unie en Azië. Opgemerkt moet echter worden dat de arbeidskosten in de Unie irrelevant zijn voor de berekening van de dumpingmarge.
3. Conclusie betreffende de waarschijnlijkheid van een herhaling van dumping
(38)
Op basis van bovenstaande analyse wordt geconcludeerd dat de producenten-exporteurs een enorm productiepotentieel hebben om de uitvoer naar de Unie te hervatten indien de maatregelen komen te vervallen. Wat de prijzen betreft, bleek dat twee in de steekproef opgenomen producenten tegen dumpingprijzen verkochten naar andere derde landen. Bovendien worden er - met inbegrip van Garware die zijn medewerking heeft opgezegd - vijf andere grote producenten-exporteurs in de klacht genoemd, die op basis van de beschikbare informatie dezelfde tendens vertonen als de ondernemingen die tegen dumpingprijzen naar andere derde landen bleken te verkopen.
(39)
Het feit dat Indiase producenten-exporteurs een strategisch belang in de markt van de Unie houden, hetgeen blijkt uit de toenemende uitgevoerde hoeveelheden naar de havens van de Unie, in combinatie met een enorme beschikbare reservecapaciteit, maakt het waarschijnlijk dat zij de uitvoer naar de Unie in aanzienlijke hoeveelheden hervatten indien de maatregelen komen te vervallen. Rekening houdend met de wijze waarop de Indiase exporteurs hun prijzen vaststellen op de markten van derde landen, is het zeer waarschijnlijk dat de uitvoer met dumpingprijzen zich zou herhalen. Daarom luidt de conclusie dat het vervallen van maatregelen waarschijnlijk tot herhaling van dumping zal leiden.
D. DEFINITIE VAN DE BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
(40)
De producenten van de Unie die de totale productie in de Unie vertegenwoordigen, vormen de bedrijfstak van de Unie in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening. Het aantal producenten van de Unie bedraagt naar schatting ongeveer 40.
(41)
De vijftien producenten van de Unie namens wie het verzoek om een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen is ingediend door hun bedrijfstakorganisatie, alsmede drie andere producenten van de Unie, hebben informatie ingediend voor de samenstelling van de steekproef waar in het bericht van opening om werd verzocht. Zoals vermeld in overweging 12 is een steekproef van vijf producenten, die ongeveer 40 % van de bedrijfstak van de Unie vertegenwoordigen, uitvoerig onderzocht. De steekproef bestond uit de volgende ondernemingen:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Griekenland),
-
Lanex A.S. (Tsjechië),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Oostenrijk).
(42)
Zoals reeds in overweging 12 werd vermeld, vertegenwoordigden de achttien medewerkende producenten in de Unie 78 % van de totale productie in de Unie tijdens het TNO.
E. SITUATIE OP DE MARKT VAN DE UNIE
1. Verbruik in de Unie
(43)
Het verbruik van touw van synthetische vezels in de Unie is vastgesteld op basis van de verkochte hoeveelheden van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie (inclusief de verkoop van niet-medewerkende producenten in de Unie zoals geschat door de organisatie die de klacht heeft ingediend) plus alle invoer in de Unie gebaseerd op Eurostat.
(44)
Op basis van het bovenstaande kan worden vastgesteld dat het verbruik in de Unie tijdens de beoordelingsperiode is gedaald met 7 %. Na een stijging met 16 % tussen 2006 en 2007 is het verbruik tussen 2007 en het einde van het TNO gedaald met 20 %.
2006
2007
2008
TNO
Totaal verbruik in de Unie (ton)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie), klager (niet in de steekproef opgenomen producenten in de Unie), Eurostat (invoer)
2. Invoer vanuit India
(45)
Zoals in overweging 21 wordt vermeld, was de werkelijke Indiase uitvoer naar de Unie tijdens de beoordelingsperiode verwaarloosbaar als gevolg van de doeltreffende antidumpingmaatregelen.
(46)
Er is echter, zoals uiteengezet in overweging 22, een toenemende aanwezigheid van Indiase producenten op de drempel van de markt van de Unie in de vorm van uitvoer naar de havens van de EU die niet aan de inklaringsprocedure van de douane zijn onderworpen en daardoor vrij zijn van de genoemde antidumpingrechten.
3. Prijzen en hoeveelheid van de Indiase uitvoer naar derde landen
(47)
Aangezien de werkelijke invoer vanuit India in de Unie verwaarloosbaar was, is er een vergelijking gemaakt tussen de prijzen van de Indiase uitvoer naar andere derde landen (inclusief de uitvoer naar de havens van de Unie die niet aan antidumpingrechten zijn onderworpen) en de prijzen van de verkopen in de Unie door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(48)
Op deze basis werd vastgesteld dat de Indiase uitvoer naar andere derde landen gebeurde tegen aanzienlijk lagere verkoopprijzen dan die van de bedrijfstak van de Unie. Het aldus vastgestelde prijsverschil bedroeg maximaal 46 % en gemiddeld 18 %.
(49)
De waarde van de Indiase uitvoer naar andere derde landen steeg tijdens de beoordelingsperiode met meer dan 30 %. Deze verkoop vertegenwoordigde bijna de helft van de totale omzet van de in de steekproef opgenomen Indiase producenten-exporteurs tijdens het TNO.
4. Invoer vanuit andere landen
(50)
Ondanks de daling van het verbruik met 7 % op de markt van de Unie is de vanuit andere derde landen ingevoerde hoeveelheid tijdens de beoordelingsperiode toegenomen met 18 %. Hierdoor is het marktaandeel van deze invoer gestegen van 17 % tot 22 %.
(51)
Opgemerkt moet worden dat de invoer vanuit de Volksrepubliek China („VRC”) tijdens de beoordelingsperiode is gestegen met 46 % en daarmee een marktaandeel bereikte van 8,6 % (tegenover 5,5 % in 2006). Hoewel een precieze vergelijking niet mogelijk is omdat de gegevens van Eurostat algemeen van aard zijn en niet naar producttype zijn ingedeeld, blijkt de gemiddelde prijs van de invoer vanuit de VRC in de Unie aanmerkelijk hoger te zijn dan de gemiddelde prijs van de Indiase uitvoer. Bovendien blijkt de gemiddelde prijs van de invoer vanuit de VRC overeen te stemmen met de prijzen van de bedrijfstak van de Unie.
(52)
De invoer vanuit de Republiek Korea („Korea”) in de Unie had tijdens de beoordelingsperiode een constant marktaandeel van ongeveer 3 %. Qua hoeveelheid is deze invoer, in lijn met het afnemende verbruik, gedaald met 6 %.
(53)
De invoer vanuit alle andere derde landen bedroeg tijdens het TNO minder dan 2 % van het aandeel van de markt van touw van synthetische vezels in de Unie.
5. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
5.1. Opmerkingen vooraf
(54)
Alle in artikel 3, lid 5, van de basisverordening genoemde schade-indicatoren zijn geanalyseerd. De indicatoren in verband met de verkochte hoeveelheid en het marktaandeel van de producenten in de Unie zijn geanalyseerd op basis van gegevens die zijn verzameld voor alle producenten in de Unie, dat wil zeggen de bedrijfstak van de Unie. Wat de andere schade-indicatoren betreft, is het onderzoek gebaseerd op de informatie die is ingediend door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, die ter plaatse is geverifieerd bij alle in overweging 15 genoemde ondernemingen. Zoals al in overweging 12 is vermeld, heeft een van de producenten in de Unie zijn activiteiten opgestart tijdens de beoordelingsperiode. Daarom zijn de desbetreffende gegevens niet gebruikt in de analyse van de ontwikkelingen van de schade-indicatoren, teneinde vertekeningen in die ontwikkelingen te voorkomen.
5.2. Door de bedrijfstak van de Unie verkochte hoeveelheid
(55)
De verkoop door de bedrijfstak van de Unie is tijdens de beoordelingsperiode gedaald met niet minder dan 12 %. Zoals reeds in overweging 44 werd vermeld, is het verbruik in de Unie tijdens de beoordelingsperiode gedaald met 7 %. Deze daling was bijzonder sterk vanaf het jaar 2007. Benadrukt moet worden dat de hoeveelheid die door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie werd verkocht, sneller is afgenomen dan de daling van het verbruik:
2006
2007
2008
TNO
Door de bedrijfstak van de Unie verkochte hoeveelheid in de Unie (ton)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie), klager (niet in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
5.3. Marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie
(56)
De in de vorige overweging en bovenstaande tabel genoemde ontwikkelingen hebben geleid tot een dalend marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie tussen 2006 en het einde van het TNO. De daling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie was constant, waarbij het verlies opliep tot 4,6 procentpunten:
2006
2007
2008
TNO
Marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie), klager (niet in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
(57)
Opgemerkt moet worden dat de bovengenoemde daling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie voor een groot deel te wijten was aan een toenemend marktaandeel van de invoer vanuit China (zie overweging 50).
5.4. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(58)
De geproduceerde hoeveelheid van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie is tijdens de beoordelingsperiode gedaald met een zelfde percentage als de totale verkochte hoeveelheden, namelijk 17 %. Tijdens die periode steeg de productiecapaciteit met 5 %. Dit leidde tot een daling met 20 % van het capaciteitsgebruik tussen 2008 en het einde van het TNO:
2006
2007
2008
TNO
Productie (ton)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Productiecapaciteit (ton)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Bezettingsgraad (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
5.5. Voorraden
(59)
Doorgaans houden de producenten van touw van synthetische vezels hun voorraden beperkt omdat de meeste productie op bestelling gebeurt. Tijdens de beoordelingsperiode kon worden vastgesteld dat de voorraden gemiddeld afnamen, met name tijdens het TNO, hetgeen grotendeels het gevolg was van de afnemende productie van touw van synthetische vezels.
2006
2007
2008
TNO
Eindvoorraad (ton)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
5.6. Verkoopprijzen
(60)
De gemiddelde prijzen van het soortgelijke product dat in de Unie werd verkocht door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie zijn tijdens de beoordelingsperiode enigszins gestegen, met name tussen 2007 en het einde van het TNO:
2006
2007
2008
TNO
Gemiddelde verkoopprijs van de bedrijfstak van de Unie (euro/ton)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
(61)
Toch moet worden opgemerkt dat de bovengenoemde gemiddelde verkoopprijs wordt berekend op basis van alle producttypen, inclusief het meest waardevolle touw van synthetische vezels, zoals touw op basis van de grondstof Dyneema. De prijsverschillen tussen de verschillende producttypen zijn inderdaad aanzienlijk (zie overweging 19). De afgelopen jaren heeft de bedrijfstak van de Gemeenschap de productie van tal van synthetische vezels met een hogere waarde opgevoerd, zodat deze producten een steeds groter aandeel van het assortiment uitmaken. Deze recente verandering in het assortiment is een van de oorzaken van de toename van de gemiddelde verkoopprijs per gewichtseenheid van de bedrijfstak van de Unie.
5.7. Winstgevendheid
(62)
Deels dankzij de doeltreffende maatregelen en deels dankzij de diversificatie van het assortiment konden de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie tijdens de beoordelingsperiode een stabiel en levensvatbaar niveau van winstgevendheid handhaven:
2006
2007
2008
TNO
Winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
5.8. Investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(63)
De investeringen waren in 2006 en 2007 relatief hoog en bedroegen vervolgens de helft van het vroegere bedrag. Tijdens het TNO werden er vrijwel geen investeringen gedaan.
2006
2007
2008
TNO
Netto-investeringen (euro)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
5.9. Rendement van investeringen
(64)
Overeenkomstig de stabiele tendens van winstgevendheid nam ook het rendement van de investeringen tijdens de beoordelingsperiode toe.
2006
2007
2008
TNO
Rendement van investeringen (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
5.10. Kasstroom
(65)
De kasstroom van de in de steekproef opgenomen producenten van de Unie bleef relatief stabiel tijdens de beoordelingsperiode:
2006
2007
2008
TNO
Kasstroom (euro)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
5.11. Werkgelegenheid, productiviteit en arbeidskosten
(66)
De werkgelegenheid bij de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie liet tussen 2006 en 2008 een gunstige ontwikkeling zien. Van 2008 tot het einde van het TNO nam de werkgelegenheid echter af door de afnemende vraag op de markt. De afnemende vraag en de daaruit voortvloeiende dalende productie leidde ook tot een verlaagde productiviteit tussen 2008 en het einde van het TNO. De jaarlijkse arbeidskosten per werknemer namen tot 2008 toe en vertoonden tijdens het TNO een lichte daling.
2006
2007
2008
TNO
Aantal werknemers
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Jaarlijkse arbeidskosten per werknemer (euro)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Productiviteit (ton per werknemer)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Bron: Onderzoek (in de steekproef opgenomen producenten in de Unie)
5.12. Groei
(67)
Terwijl het verbruik in de Unie tussen 2006 en het einde van het TNO met 7 % steeg (zie overweging 44), nam het volume van de verkoop door de producenten in de Unie op de markt van de Unie af met 12 % en daalde hun marktaandeel met 6 procentpunten (zie overwegingen 55 en 56). Anderzijds bleef het volume van de daadwerkelijke invoer vanuit India verwaarloosbaar als gevolg van de geldende maatregelen, maar nam het volume van de invoer vanuit andere landen toe met 18 % (voornamelijk door de invoer vanuit de VRC) en steeg het marktaandeel met nog eens 5 procentpunten (zie overweging 50). Daarom luidt de conclusie dat de bedrijfstak van de Unie meer te lijden had onder het dalende verbruik en daardoor een sterkere daling van het verkoopvolume kreeg te verwerken dan de andere marktdeelnemers.
5.13. Hoogte van de dumpingmarge
(68)
Aangezien de invoer van het betrokken product vanuit India tijdens het TNO verwaarloosbaar was, kon er geen dumpingmarge voor de werkelijke invoer vanuit India worden vastgesteld. Niettemin moet worden opgemerkt dat de Indiase uitvoer naar de havens van de Unie die niet aan de inklaringsprocedure van de douane is onderworpen, aanzienlijk is toegenomen en dat een deel van deze verkoop bleek te gebeuren tegen dumpingprijzen.
5.14. Herstel van de gevolgen van eerdere dumping
(69)
Onderzocht is of de bedrijfstak van de Unie nog steeds herstellende is van de gevolgen van invoer met dumping in het verleden. De conclusie luidde dat de bedrijfstak van de Unie al grotendeels van deze gevolgen was hersteld, aangezien de doelmatige antidumpingmaatregelen lange tijd van kracht waren.
5.15. Conclusie over de situatie van de bedrijfstak van de Unie
(70)
Doordat er doeltreffende antidumpingrechten van toepassing waren op de invoer van touw van synthetische vezels van oorsprong uit India, heeft de bedrijfstak van de Unie zich grotendeels hersteld van de gevolgen van de schade veroorzakende dumping in het verleden.
(71)
Toch kan niet worden geconcludeerd dat de positie van de bedrijfstak van de Unie veilig is. Hoewel bepaalde schade-indicatoren betreffende de financiële prestaties van de producenten in de Unie - met name winstgevendheid, rendement van investeringen en kasstroom - een relatief stabiel beeld te zien geven, blijkt uit andere schade-indicatoren - met name verkochte hoeveelheid en marktaandeel, productie en bezettingsgraad alsmede investeringen - duidelijk dat de bedrijfstak van de Unie zich aan het einde van het TNO nog in een kwetsbare positie bevond. Na de bekendmaking van de bevindingen van dit onderzoek betoogde een Indiase producent dat de bedrijfstak van de Unie tijdens het TNO geen schade had geleden. In dit verband moet worden opgemerkt dat er niet is beweerd dat de bedrijfstak van de Unie tijdens het TNO aanmerkelijke schade leed. De conclusie op basis van de bevindingen van het onderzoek luidde namelijk dat enkele indicatoren een stabiel beeld lieten zien terwijl andere indicatoren op schade wezen.
(72)
Enkele partijen brachten naar voren dat de negatieve ontwikkelingen van bepaalde schade-indicatoren niet worden veroorzaakt door de invoer vanuit India, maar het gevolg zijn van de wereldwijde economische crisis en het toenemende marktaandeel van de invoer vanuit de VRC. In dit verband moet worden opgemerkt dat de negatieve ontwikkeling van bepaalde indicatoren niet werd toegeschreven aan de vrijwel niet bestaande invoer vanuit India. Bovendien is de toenemende invoer vanuit de VRC onderzocht en bleek deze niet van invloed te zijn op de waarschijnlijkheid dat de schade veroorzakende dumping zich herhaalt.
(73)
Wat de levensvatbaarheid van de bedrijfstak van de Unie in het algemeen betreft, moet worden opgemerkt dat de geleidelijke invoering van de verschillende hoogwaardige producten op de markt - zowel binnen de Unie als op de markt van derde landen - goede vooruitzichten biedt voor het concurrentievermogen op lange termijn van de bedrijfstak van de Unie, aangezien er op het ogenblik wereldwijd weinig producenten zijn die dergelijk hoogwaardig touw van synthetische vezels vervaardigen.
F. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN HERHALING VAN DE SCHADE
(74)
Zoals in overweging 25 wordt vermeld, was de analyse, gezien de verwaarloosbare invoer van het betrokken product vanuit India tijdens het TNO, toegespitst op de waarschijnlijkheid van herhaling van dumping en schade.
(75)
Zoals reeds in de overwegingen 26, 27 en 28 werd vermeld, beschikken de Indiase producenten-exporteurs over een enorme reservecapaciteit. Bovendien zijn de Indiase producenten, zoals aangegeven in de overwegingen 30 tot en met 32, sterk georiënteerd op en gemotiveerd voor het verkopen van grote hoeveelheden van hun producten op de uitvoermarkten. Ook zijn de Indiase producenten, zoals in overweging 31 wordt vermeld, steeds sterker aanwezig in de havens van de Unie. Daarom kan worden geconcludeerd dat het zeer waarschijnlijk is dat de ingevoerde hoeveelheid vanuit India naar de Unie in korte tijd sterk zal toenemen wanneer de maatregelen komen te vervallen.
(76)
Zoals in de overwegingen 34 en 35 werd vermeld, is het waarschijnlijk dat bij het ontbreken van maatregelen de Indiase invoer met dumping opnieuw zal beginnen. Bovendien kan worden geconcludeerd dat - zoals in de overwegingen 47 en 48 wordt vermeld - het feit dat de verkoopprijs van de Indiase producenten gemiddeld 18 % lager is dan die van de bedrijfstak van de Unie (waarbij de prijsverschillen kunnen oplopen tot 46 %) erop wijst dat de Indiase producenten bij het ontbreken van maatregelen waarschijnlijk zullen overgaan tot de uitvoer van het betrokken product naar de markt van de Unie tegen aanzienlijk lagere prijzen dan die van de bedrijfstak van de Unie, en aldus de verkoopprijzen van de producenten in de Unie onderbieden.
(77)
Gezien het bovenstaande kan worden geconcludeerd dat het zeer waarschijnlijk is dat de Indiase invoer van het betrokken product bij het ontbreken van maatregelen zou worden hervat in aanzienlijke hoeveelheden en tegen prijzen die aanzienlijk lager liggen dan die van de bedrijfstak van de Unie.
(78)
Gezien de relatief kwetsbare positie van de bedrijfstak van de Unie, zoals beschreven in de overwegingen 71 en 72, zou een mogelijke massale herhaling van de invoer met dumping vanuit India tegen prijzen die die in de Unie onderbieden, waarschijnlijk schadelijke gevolgen hebben voor de positie van de bedrijfstak van de Unie. Met name is het waarschijnlijk dat een wezenlijke hervatting van de invoer met dumping leidt tot een verdere daling van het marktaandeel en het verkoopvolume van de bedrijfstak van de Unie, die een daling van de productie en de werkgelegenheid met zich meebrengt. In combinatie met een aanzienlijke prijsdruk als gevolg van de invoer die de verkoopprijzen van de producenten in de Unie onderbiedt, zou dit leiden tot een snelle en ernstige verslechtering van de situatie van de bedrijfstak van de Unie.
(79)
Op basis van het bovenstaande wordt geconcludeerd dat indien de maatregelen komen te vervallen, er waarschijnlijk een herhaling optreedt van de schade als gevolg van nieuwe invoer met dumping van het betrokken product vanuit India.
G. BELANG VAN DE UNIE
1. Opmerkingen vooraf
(80)
Overeenkomstig artikel 21 van de basisverordening werd onderzocht of handhaving van de bestaande antidumpingmaatregelen in strijd is met het belang van de Unie in haar geheel.
(81)
Om het belang van de Unie na te gaan, werden de belangen beoordeeld van de diverse partijen, namelijk de bedrijfstak van de Unie, de importeurs/handelaren en de industriële gebruikers van het betrokken product.
(82)
Er zij aan herinnerd dat bij de vorige onderzoeken de oplegging van antidumpingmaatregelen niet in strijd met het belang van de Unie werd geacht. Omdat het bij het huidige onderzoek gaat om een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen, wordt een situatie geanalyseerd waarin er al antidumpingmaatregelen zijn.
(83)
Onderzocht werd of er, ondanks de conclusie over de waarschijnlijkheid van herhaling van dumping en terugkerende schade, dwingende redenen zijn die tot de conclusie leiden dat het in dit specifieke geval niet in het belang van de Unie is de maatregelen te handhaven.
2. Belangen van de bedrijfstak van de Unie
(84)
Zoals reeds vermeld in de overwegingen 56 en 73, wist de bedrijfstak van de Unie een wezenlijk, zij het dalend marktaandeel te behouden en het assortiment te diversifiëren door hoogwaardiger touw van synthetische vezels te introduceren. Daarom kan worden gesteld dat de bedrijfstak van de Unie structureel levensvatbaar is gebleven.
(85)
Gezien de conclusies over de positie van de bedrijfstak van de Unie (zie de overwegingen 70, 71 en 72 en op grond van de argumenten in verband met de analyse van de waarschijnlijkheid van herhaling van schade (zie de overwegingen 74 tot en met 79), kan ook worden gesteld dat de financiële positie van de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk ernstig zou verslechteren indien de antidumpingrechten zouden komen te vervallen, hetgeen tot nieuwe aanmerkelijke schade zou leiden.
(86)
De verwachte hoeveelheden en prijzen van de invoer van het betrokken product vanuit India maken het waarschijnlijk dat de bedrijfstak van de Unie ernstig in gevaar zou komen. Zoals reeds in overweging 78 werd vermeld, zou deze invoer leiden tot een verdere afname van het marktaandeel, de verkochte hoeveelheid en de werkgelegenheid, en zou deze ook de prijzen verlagen, wat uiteindelijk zou leiden tot een vermindering van de winstgevendheid die vergelijkbaar is met de negatieve waarden die bij het oorspronkelijke onderzoek naar voren kwamen.
(87)
Gezien het bovenstaande, en bij ontbreken van aanwijzingen van het tegendeel, wordt geconcludeerd dat de handhaving van de bestaande maatregelen niet in strijd zou zijn met het belang van de bedrijfstak van de Unie.
3. Belang van niet-verbonden importeurs en handelaren
(88)
De Commissie heeft aan tien niet-verbonden importeurs/handelaren een vragenlijst opgestuurd. Slechts één van deze ondernemingen reageerde en maakte bezwaar tegen de procedure. Deze onderneming is echter verbonden met een Indiase producent van touw van synthetische vezels en is daarom niet als een niet-verbonden importeur te beschouwen. Omdat de onderneming een verbonden importeur is, zijn haar belangen intrinsiek verbonden met het belang van de verbonden Indiase producent.
(89)
Hieruit wordt geconcludeerd dat er geen dwingende redenen zijn die erop wijzen dat de voortzetting van maatregelen een sterke negatieve weerslag zou hebben op de niet-verbonden handelaars/importeurs.
4. Belang van de gebruikers
(90)
De Commissie stuurde een brief aan één bedrijfstakorganisatie van gebruikers van het betrokken product. Geen van de gebruikers heeft een volledig antwoord op de vragenlijst ingediend en er zijn geen schriftelijke opmerkingen van de vereniging ontvangen.
(91)
Aangezien de gebruikers niet meewerkten en de effecten van antidumpingmaatregelen waarschijnlijk verwaarloosbaar zijn in vergelijking met de andere kosten van de gebruikers in bedrijfstakken zoals scheepsbouw, machinebouw en de exploitatie van offshore-platforms, wordt geconcludeerd dat de voortzetting van maatregelen geen wezenlijke negatief effect op deze gebruikers zal hebben.
5. Conclusie
(92)
De voortzetting van maatregelen zal naar verwachting zorgen dat de Indiase invoer met dumping op de markt van de Unie zich niet in korte tijd in aanzienlijke hoeveelheden zal herhalen. Hierdoor blijft de bedrijfstak van de Unie profiteren van de concurrentieverhoudingen op de markt van de Unie en de verminderde kans op sluitingen en verlies van werkgelegenheid. De gunstige effecten zullen naar verwachting ook de voorwaarden voor de bedrijfstak van de Unie scheppen om innovatieve producten met een geavanceerde technologie voor nieuwe en gespecialiseerde toepassingen te ontwikkelen.
(93)
Ook moet worden opgemerkt dat er, na de beoordeling van het belang van de importeurs/handelaars en de gebruikers in de Unie, geen overtuigende aanwijzingen blijken te zijn dat voortzetting van maatregelen aanmerkelijke negatieve gevolgen zou hebben.
(94)
Gezien bovenstaande conclusies over de gevolgen van voortzetting van de maatregelen voor de verschillende deelnemers van de markt van de Unie luidt de conclusie dat voortzetting van de maatregelen niet in strijd met het belang van de Unie is.
H. ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(95)
Gezien het bovenstaande, d.w.z. onder andere de grote reservecapaciteit van de Indiase producenten, de sterke concentratie op de uitvoer en de toenemende aanwezigheid op de drempel van de markt van de Unie, de prijzen van de verkoop naar markten van andere derde landen die ver beneden de normale waarde bleken te liggen, en ook ver beneden de prijzen van de bedrijfstak van de Unie tijdens het TNO, alsmede de relatief kwetsbare positie van de bedrijfstak van de Unie, is het waarschijnlijk dat de schade veroorzakende dumping vanuit India zich zou herhalen wanneer de maatregelen zouden vervallen.
(96)
Alle betrokkenen werden in kennis gesteld van de voornaamste feiten en overwegingen op grond waarvan de Commissie voornemens was de aanbeveling te doen om de thans geldende maatregelen in hun huidige vorm te handhaven. Ook werd hun na deze bekendmaking een periode toegekend om opmerkingen te maken, maar er zijn geen opmerkingen ingediend die een wijziging van de bovenstaande bevindingen zou hebben gerechtvaardigd. De argumenten betreffende de bekendmaking van de bevindingen komen aan de orde in de desbetreffende overwegingen van deze verordening.
(97)
Uit het bovenstaande volgt dat de antidumpingrechten die bij Verordening (EG) nr. 1736/2004 zijn opgelegd, overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening moeten worden gehandhaafd.
(98)
Toch wordt deze procedure - hoewel is vastgesteld dat herhaling van schade veroorzakende dumping waarschijnlijk is - gekenmerkt door bijzondere omstandigheden, met name de lange duur van de geldende maatregelen die al een keer zijn verlengd en de zeer beperkte werkelijk ingevoerde hoeveelheden vanuit India zoals genoemd in de overwegingen 21 tot en met 24. Hiermee moet rekening worden gehouden bij de vaststelling van de duur van de verdere uitgebreide antidumpingmaatregelen, die drie jaar moet bedragen. Na de bekendmaking verklaarde de indiener van het verzoek dat de maatregelen met vijf jaar moeten worden verlengd en dat de hierboven weergegeven argumenten voor een kortere verlenging niet gerechtvaardigd zouden zijn.
(99)
Normaal gesproken is de verlenging van maatregelen overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening geldig voor een periode van vijf jaar. Uit het onderzoek bleek dat de positie van de bedrijfstak van de Unie aan het eind van het TNO nog kwetsbaar was; de financiële problemen die in het oorspronkelijke onderzoek werden vastgesteld, hebben lang voortgeduurd. De bedrijfstak is dan ook nog niet volledig van de schade veroorzakende dumping hersteld. Toch bleek uit een aantal schade-indicatoren dat de oplegging van maatregelen al enkele wezenlijke verbeteringen heeft opgeleverd. Een analyse van deze complexe situatie leert dat een volledig en stabiel herstel van de gevolgen van de schade veroorzakende dumping waarschijnlijk minder tijd nodig heeft dan de gebruikelijke vijf jaren. Vastgesteld werd dat, gezien de analyse van de totale schade en de waarschijnlijke ontwikkelingen van de markt met de geldende maatregelen, een periode van drie jaar genoeg zou zijn voor een volledig economisch en financieel herstel van de bedrijfstak van de Unie. Daarom is het niet noodzakelijk de maatregelen voor een langere termijn te handhaven.
(100)
Een verlenging van de maatregelen voor de volledige periode van vijf jaar wordt dan ook niet volledig gerechtvaardigd door de feiten die uit het onderzoek naar voren komen, en de duur van de maatregelen moet daarom worden beperkt tot drie jaar.
(101)
Het in artikel 2 van deze verordening vastgestelde individuele antidumpingrecht voor bepaalde ondernemingen is gebaseerd op de bevindingen van het oorspronkelijke onderzoek. Het weerspiegelt daarom de situatie die bij dat onderzoek voor de betrokken onderneming werd vastgesteld. Dit recht (in tegenstelling tot het voor het gehele land geldende recht dat van toepassing is op „alle andere ondernemingen”) geldt dus uitsluitend bij de invoer van producten van oorsprong uit India die vervaardigd zijn door de specifiek vermelde juridische entiteit. De rechten zijn niet van toepassing op ingevoerde producten die zijn vervaardigd door andere, niet specifiek in artikel 1 genoemde ondernemingen, ook al gaat het hierbij om entiteiten die met de specifiek genoemde onderneming verbonden zijn; op die producten is het voor het gehele land geldende recht van toepassing.
(102)
Verzoeken van ondernemingen om toepassing van een individueel antidumpingrecht (bv. na een naamswijziging van een bedrijf of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen) dienen aan de Commissie te worden gericht, onder opgave van alle relevante gegevens, met name wijzigingen van de activiteiten van de onderneming met betrekking tot productie, binnenlandse verkoop en uitvoer die bijvoorbeeld verband houden met die naamswijziging of die verandering in de productie- en verkoopmaatschappijen. Indien het verzoek gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen die voor een individueel recht in aanmerking komen,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een definitief antidumpingrecht ingesteld op bindgaren, touw en kabel, al dan niet gevlochten, ook indien geïmpregneerd, bekleed, bedekt of ommanteld met rubber of kunststof van polyethyleen of polypropyleen, ander dan bindtouw, van meer dan 50 000 decitex (5 g/m), alsmede andere synthetische vezels van nylon of andere polyamiden of van polyester van meer dan 50 000 decitex (5 g/m), ingedeeld onder de GN-codes 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 en 5607 50 19, van oorsprong uit India.
2. De antidumpingrechten, die van toepassing zijn op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, van de in lid 1 omschreven producten, vervaardigd door onderstaande ondernemingen, zijn als volgt:
Onderneming
Recht
Aanvullende TARIC-code
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Alle andere ondernemingen
82,0 %
8900
3. Tenzij anders vermeld zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Zij is gedurende drie jaar van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 20 december 2010.