NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 115/2012
ze dne 9. února 2012,
kterým se ukládá prozatímní vyrovnávací clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Dne 13. května 2011 informovala Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Unie (dále jen „antisubvenční řízení“).
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).
(3)
Antisubvenční řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě vyplývající z tohoto subvencování, což bylo uznáno za dostatečný důvod pro zahájení šetření.
(4)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení uvědomila Komise indickou vládu o tom, že obdržela náležitě podložený podnět, v němž se tvrdí, že dochází k subvencovanému dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie, který působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Indická vláda byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci ohledně obsahu podnětu a dosáhnout řešení na základě dohody. Řešení na základě dohody však dosaženo nebylo.
1.2. Strany dotčené řízením
(5)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla výrobce v Unii, jejichž jménem byl podán podnět, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(6)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(7)
V souladu s článkem 27 základního nařízení a s ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění míry subvencování.
(8)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 a s nimiž jsou ve spojení.
(9)
Výběr reprezentativního vzorku byl konzultován též s příslušnými indickými orgány.
(10)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících společností v Indii
(11)
V souladu s článkem 27 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Vybraný vzorek tvoří tři individuální společnosti představující dohromady přibližně 98 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku z Indie do Unie.
(12)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(13)
Byla přijata žádost o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení od vyvážejícího výrobce, který nebyl zařazen do vzorku. Přezkoumání této žádosti v předběžné fázi by znamenalo příliš velké zatížení. Rozhodnutí, zda bude individuální zjišťování této společností přiznáno, bude proto přijato v pozdější fázi.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V souladu s článkem 27 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(15)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(16)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku stále představovaly 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto stále považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Inspekce na místě byla provedena u třech z těchto společností. V této prozatímní fázi šetření bylo shledáno, že k ověření údajů poskytnutých čtvrtou společností zařazenou do vzorku postačí důkladná analýza dostupných dokumentů.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(17)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 27 základního nařízení v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.2.6. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(18)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Dotazníky byly tedy zaslány indické vládě, vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku výrobců v Unii, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(19)
Odpovědi poskytla indická vláda, vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z kontaktovaných dovozců.
(20)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro předběžné určení míry subvence, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily na půdě indické vlády v Dílí a v těchto společnostech:
Výrobci v Unii
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie;
Vyvážející výrobci v Indii
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.3. Období šetření
(21)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(22)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(23)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto se uvedené výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. Úvod
(24)
Na základě informací obsažených v podnětu a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:
a)
režim „Duty Entitlement Passbook“ (DEPB),
b)
režim předběžného povolení (PP),
c)
režim podpory vývozu kapitálového zboží (EPCG),
d)
režim pro subjekty orientované na vývoz (SOV),
e)
režim „Focus Product Scheme“ (FP),
f)
režim vývozních úvěrů (VÚ),
g)
režim osvobození od daně z elektřiny.
(25)
Výše uvedené režimy a) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Na období tohoto šetření se vztahuje dokument o politice zahraničního obchodu FT-policy 09-14. Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FT-policy 09-14 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(26)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše v písmeni f) vychází z paragrafů 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(27)
Režim osvobození od daně z elektřiny uvedený výše v písmeni g) je uveden v balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra z roku 2007, nařízení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007.
3.2. Režim Duty Entitlement Passbook (dále též „režim DEPB“)
(a) Právní základ
(28)
Detailní popis režimu DEPB je uveden v kapitole 4.3 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příručky HOP I 09-14.
(b) Způsobilost
(29)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
(c) Praktické provádění DEPB
(30)
Vývozce může zažádat v rámci režimu DEPB o úvěry, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů, s přihlédnutím k předpokládanému dovoznímu podílu vstupů ve vyváženém výrobku a celním poplatkům za tento předpokládaný dovoz, bez ohledu na to, zda byla dovozní cla skutečně zaplacena, či nikoli.
(31)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V době uskutečnění vývozní transakce musí vývozce předložit indickým orgánům prohlášení, v němž uvede, že se vývoz uskutečňuje v rámci režimu DEPB. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPB, který má být pro tuto vývozní transakci poskytnut. V tomto okamžiku vývozce ví, jakou výhodu získá. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB.
(32)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje) nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(33)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Pro podání žádosti o úvěry DEPB ve skutečnosti neexistují žádné striktní lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 HOP I 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, pod podmínkou uložení menší pokuty.
(34)
Bylo zjištěno, že dvě společnosti ve vzorku indických vývozců, a sice Agarwal Fasteners Pvt. Ltd. a Raajratna Ventures, využívaly v období šetření tento režim.
(d) Závěry k režimu DEPB
(35)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu DEPB navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.
(36)
Navíc režim DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(37)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písmeni i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(38)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DEPB jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(39)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti, a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Rozpětí subvenčních sazeb zjištěných pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činí 4,70 % až 6,53 %.
3.3. Režim předběžného povolení (dále také „režim PP“)
a) Právní základ
(41)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.3 až 4.1.14 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30A HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(42)
Režim předběžného povolení má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány ve 43. bodě odůvodnění. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim PP pro fyzický vývoz a pro podrežim PP pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 09-14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(43)
Režim PP může být vydán na:
i) Fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
ii) Roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
iii) Dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a společně se podílet na výrobním procesu. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim PP na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
iv) Domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 dokumentu FT 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží subjektu orientovanému na vývoz nebo společnosti s působící ve zvláštní ekonomické zóně;
(v) Předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu PP, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 09-14 (tj. režim PP na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vracení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů;
vi) Tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu podle odstavce 8.3 dokumentu FT-policy 09-14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vracení cla z domnělého vývozu a vrácení konečné spotřební daně).
(44)
V průběhu období šetření získala úlevu v rámci režimu předběžného povolení v souvislosti s dotčeným výrobkem jedna společnost zahrnutá do vzorku. Tato společnost využívala jeden z uvedených podrežimů, a sice režim předběžného povolení pro fyzický vývoz. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(45)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné
(46)
Pokud jde o podrežim využívaný během období šetření dotčenými společnostmi, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu PP určuje indická vláda na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány buď nebyly dodrženy, nebo dosud nebyly testovány v praxi.
(48)
Společnost, která režim využívá, vedla určité záznamy o výrobě a spotřebě. Dodatek 23 nebyl patřičně vyplněn a nemohl být proto považován za registr skutečné spotřeby, jak je stanoveno v kapitolách 4.26 a 4.30 HOP I 09-14. Registr skutečné spotřeby pro období šetření nebyl k dispozici, a proto nebylo mimo jiné možné ověřit záznamy o spotřebě s cílem zjistit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak je uvedeno v kopii dodatku 23. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené ve 45. bodě odůvodnění, společnost neměla žádné záznamy o tom, jak toto ověření proběhlo. Nebyl k dispozici žádný auditní plán ani žádné jiné podpůrné doklady k provedenému auditu (např. auditní zpráva) ani žádné informace týkající se použité metodiky a zvláštních požadavků, které by byly pro tak důkladnou práci, která vyžaduje detailní odborné znalosti o výrobních procesech, nezbytné. Žádná případná nadměrná úleva využitá společností a vykázaná v dodatku 23 neměla za následek zásah nebo kontrolu ze strany příslušných orgánů. Celkově se má za to, že vyšetřovaný vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FT-policy 09-14 byla splněna.
d) Závěry k režimu PP
(49)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřenému vývozci poskytnuta výhoda.
(50)
Kromě toho jsou subvence týkající se fyzického vývozu v rámci režimu PP ze zákona jednoznačně podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.
(51)
Podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II základního nařízení část II odstavec 4 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek navíc nebyly dostatečně přesné a nemohou tvořit systém zjišťování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).
(52)
Uvedený podrežim je proto napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Vzhledem k neexistenci povolených systémů navracení cla nebo systémů navracení u náhradních vstupů je prominutí všech dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů napadnutelnou výhodou. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze nadměrné celní úlevy napadnout pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného kontrolního systému.
(54)
Výše subvencí pro společnost, která využívala režim PP, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(55)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim činí pro uvedenou společnost během období šetření 2,94 %.
3.4. Režim podpory vývozu kapitálového zboží (režim EPCG)
a) Právní základ
(56)
Detailní popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(57)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázani“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb.
c) Praktické provádění
(58)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet kapitálové zboží (nové i použité) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCG se sazbou v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší, tj. 6 let místo 8 let od data vydání licence. Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.
(59)
Bylo zjištěno, že v období šetření využívali tento režim všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku.
d) Závěr k režimu EPCG
(60)
Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Snížení cla navíc poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zvyšují jeho likviditu.
(61)
Režim EPCG dále právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(62)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není využito při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(63)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla uznána komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení od této částky odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy za účelem získání subvence.
(64)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(65)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činily 0,11 %, 0,16 % a 0,19.
3.5. Režim pro subjekty orientované na vývoz („režim SOV“)
a) Právní základ
(66)
Podrobnosti týkající se režimu SOV jsou uvedeny v kapitole 6 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitole 6 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(67)
S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, mohou být všechny podniky, které se v zásadě zavážou vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb, zřízeny v rámci režimu SOV. Podniky v průmyslových odvětvích musí splnit minimální mez investic do fixních aktiv, aby byly způsobilé pro režim SOV.
c) Praktické provádění
(68)
Subjekty orientované na vývoz mohou působit a mít sídlo kdekoli v Indii.
(69)
Žádost o status subjektu orientovaného na vývoz musí obsahovat informace pro dobu příštích pěti let, mimo jiné plánovaný objem výroby, předpokládaný objem vývozu, požadavky na dovoz a domácí požadavky. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Schválení společnosti jako společnosti, na niž se vztahuje režim SOV, je platné na období pět let. Toto schválení může být obnoveno na další období.
(70)
Rozhodující povinností subjektu orientovaného na vývoz, jak je stanovena v dokumentu FT-policy 09-14, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozu vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.
(71)
Subjekty orientované na vývoz mají nárok na následující úlevy:
i)
osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;
ii)
osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;
iii)
vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;
iv)
možnost prodat část produkce na domácím trhu až do 50 % hodnoty FOB vývozu, pod podmínkou dosažení pozitivních čistých devizových příjmů při platbě koncesních cel, konkrétně spotřebních daní z hotových výrobků;
v)
částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;
vi)
osvobození od daně z příjmu obvykle splatné ze zisku dosaženého z vývozního prodeje v souladu s oddílem 10B zákona o dani z příjmů po dobu 10 let po zahájení činnosti.
(72)
Subjekty působící v rámci tohoto režimu jsou vázány dohledem celních úředníků.
(73)
Ze zákona musí vést řádnou evidenci všech dovozů, spotřeby a využití veškerých dovezených materiálů a vývozu uskutečněných v souladu s příslušným odstavcem pokynů příručky HOP I 09-14. Tyto doklady by měly být pravidelně předkládány příslušným orgánům v Indii prostřednictvím čtvrtletních a výročních zpráv o činnosti.
(74)
Podle příslušného oddílu příručky HOP I 09-14 se však „v žádném okamžiku nevyžaduje, aby subjekt orientovaný na vývoz určoval vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a svým vývozem, převody na jiné subjekty, prodejem v rámci vnitrostátní celní oblasti nebo zásobami“.
(75)
Prodej na domácím trhu je odbavován a evidován na základě autocertifikace. Na odesílání zásilek vyvážených subjekty orientovanými na vývoz dohlíží celní/daňový úředník.
(76)
V rámci tohoto šetření využíval režim SOV jeden z vývozců ve vzorku. Tento vývozce použil uvedený režim na dovoz surovin, spotřebního materiálu a kapitálového zboží bez dovozního cla, aby nakoupil zboží na domácím trhu bez spotřební daně a aby dosáhl vrácení daně z prodeje a prodal část své produkce na domácím trhu. Uvedený vývozce tak čerpal všechny výhody popsané v 71. bodě odůvodnění v bodech i) až vi). Pokud však jde o osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10B zákona o dani z příjmu, šetření odhalilo, že od 1. dubna 2010 již uvedená společnost nebyla pro toto osvobození způsobilá. Ustanovení týkající se osvobození od daně z příjmů u subjektů orientovaných na vývoz tak již nebyla v rámci tohoto šetření posuzována.
(77)
Společnost, u níž bylo zjištěno, že vykonává činnost v režimu SOV, zveřejnila ve velmi pozdní fázi podrobné komentáře k režimu, v nichž se mimo jiné uvádí, že různá opatření dostupná v rámci režimu SOV nepředstavují napadnutelnou subvenci. Analýza těchto komentářů nemohla být k aktuálnímu datu dokončena, avšak bude předmětem důkladného zkoumání v následujících fázích vyšetřování.
d) Závěry k režimu SOV
(78)
Osvobození subjektu orientovaného na vývoz od tří typů dovozního cla („základní clo“, „vzdělávací daň ze cla“„daň na vyšší střední vzdělávání“) a vrácení daně z prodeje jsou finančními příspěvky indické vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem vlády, který by jinak byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým výnosem a tedy poskytnutím výhody subjektu orientovanému na vývoz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože subjektu orientovanému na vývoz zlepšil likviditu tím, že nemusel zaplatit obvykle splatné clo a dosáhl vrácení daně z prodeje.
(79)
Tento režim navíc nelze považovat za povolený systém navracení nebo navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. h) a i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II základního nařízení část II odstavec 4 a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II odstavec 2). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosáhnout čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.
(80)
Osvobození od spotřební daně a jejího ekvivalentu v podobě dovozního cla však nevede k ušlému příjmu, který by byl jinak splatný. Pokud jsou spotřební daň a dodatečné clo zaplaceny, mohou být využity jako úvěr na budoucí vlastní celní nebo daňové závazky (takzvaný mechanismus „CENVAT“), což je systém srovnatelný s daní z přidané hodnoty, který indickým společnostem umožňuje vyrovnávat daně z nákupu s daněmi splatnými z prodeje. Proto tato cla nejsou konečná. Prostřednictvím úvěru „CENVAT“ se konečné clo vztahuje pouze na přidanou hodnotu, nikoli na vstupní materiály.
(81)
Pouze prominutí základního cla, vzdělávací daně z cla a daně na vyšší střední vzdělávání a vrácení centrální daně z prodeje tedy představují subvence ve smyslu článku 3 základního nařízení. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl subjektu orientovaného na vývoz, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 09-14, je nutnou podmínkou k získání pobídek.
e) Výpočet výše subvence
(82)
Napadnutelnou výhodou je tedy prominutí dovozních cel (základního cla z dovozu, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání) obvykle splatných při dovozu a také vrácení centrální daně z prodeje v období šetření.
i) Osvobození od dovozního cla (základního cla, vzdělávací daně z cla, daně na vyšší střední vzdělávání), vrácení centrální daně z prodeje surovin a spotřebního materiálu
(83)
Výše subvence pro vývozce, kteří jsou subjekty orientovanými na vývoz, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z materiálu dovezeného pro subjekty orientované na vývoz jako celek a daně z prodeje vrácené během období šetření. Z této částky byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, jež bylo třeba zaplatit pro získání subvence, a tímto způsobem byla určena výše subvence jako čitatel. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností bylo 2,68 %.
ii) Osvobození od dovozního cla (základní clo, vzdělávací daň z cla, daň na vyšší střední vzdělávání) z kapitálového zboží
(84)
Kapitálové zboží není fyzicky zabudované do hotového zboží. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výhoda dotčené společnosti vypočtena na základě výše nezaplaceného cla z dovezeného kapitálového zboží rozloženého na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v jedné ze šetřených společností. Takto vypočtená částka tedy připadá na období šetření a byla upravena připočtením úroku za toto období, aby byla zohledněna hodnota výhody v čase, a tím stanovena úplná výhoda tohoto režimu pro příjemce. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na odpovídající vývozní obrat uskutečněný v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Rozpětí subvence získané dotčenou společností bylo 0,05 %.
(85)
Celkové rozpětí subvence získané v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz pro dotčenou společnost činí 2,73 %.
3.6. Režim „Focus Produkt“ (dále jen „režim FP“)
a) Právní základ
(86)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(87)
Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FT-policy 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14.
c) Praktické provádění
(88)
Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o úvěru na clo v rámci FP ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Výrobky/odvětví zahrnuté do režimu Special Focus a uvedené v tabulce 2 a tabulce 5 výše uvedeného dodatku 37D mají nicméně nárok na potvrzení o úvěru na clo ve výši 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený prošetřovaný výrobek mezi tyto výrobky patří.
(89)
Režim FP je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o úvěry v rámci režimu FP se mohou vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů.
(90)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu FP při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(91)
Bylo zjištěno, že v období šetření využívaly tento režim dvě ze společností zařazených do vzorku.
d) Závěry k režimu FP
(92)
Režim FP poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěry v rámci režimu FP jsou finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec budou použity k vyrovnání dovozních cel, čímž se sníží příjem indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěry v rámci režimu FP navíc příjemci přinášejí prospěch, protože zvyšují jeho likviditu.
(93)
Režim FP je mimoto ze zákona podmíněn vývozními výsledky, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(94)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FP bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FP.
e) Výpočet výše subvence
(95)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše úvěru FP, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, je indická vláda povinna poskytnout subvenci. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu FPS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(96)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(97)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim činí pro uvedené dvě společnosti během období šetření 4,80 %.
3.7. Režim vývozních úvěrů
a) Právní základ
(98)
Podrobnosti o režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 06/04.02.002/2010-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích) Indické centrální banky (ICB), který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(99)
Pro tento režim jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(100)
Režim vývozních úvěrů se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním (dále jen „balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a režimu vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje půjčky provozního kapitálu za účelem financování vývozních pohledávek. Od 1. července 2010 uplatňují komerční banky nový systém základní sazby vztahující se na všechny zálohy na vývozní úvěry v rupiích. Pokud jde o režim vývozních úvěrů v cizí měně, ICB stanoví maximální stropy úrokových sazeb vztahujících se na vývozní úvěry, které mohou komerční banky vývozci účtovat. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(101)
Na základě rámcového oběžníku Indické centrální banky mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (dále jen „hotovostní úvěry“), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
(102)
Bylo zjištěno, že všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku tento režim během období šetření využívali.
d) Závěr k režimu vývozních úvěrů
(103)
Preferenční úrokové sazby úvěru v rámci režimu vývozních úvěrů stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeném v 98. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(104)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci režimu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V tomto kontextu by mělo být poznamenáno, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení ani čl. 1 odst. 1.1 písm. a) bod iv) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních nevyžadují pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné s ohledem na určování úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovených v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, podle kterých musí komerční banky poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch vývozního financování. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(105)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité dotčenou společností. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(106)
Subvenční sazby zjištěné pro tento režim u dotčených společnosti během období šetření činily 0,25 %, 0,31 % a 0,44 %.
3.8. Režim osvobození od daně z elektřiny
a) Právní základ
(107)
Tento režim je obsažen v balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra z roku 2007, nařízení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007. V návaznosti na pozměňovací návrhy k balíčku pobídkových režimů z roku 2007 vydané vládou státu Maháráštra dne 30. června 2011 bylo období platnosti prodlouženo do 31. srpna 2011.
b) Způsobilost
(108)
Výše uvedené nařízení obsahuje seznam kategorií odvětví a podniků, které mohou být považovány za způsobilé pro pobídky v rámci režimu 2007.
c) Praktické provádění
(109)
S cílem podpořit rozšíření odvětví do méně rozvinutých oblastí poskytla vláda státu Maháráštra balíček pobídek pro nové/rozvíjející se průmyslové subjekty usazené v rozvojovém regionu státu Maháráštra. Pro účely tohoto režimu je v příloze I uvedeného nařízení vymezena oblast státu způsobilá pro pobídky. Pobídky v rámci režimu 2007 však nelze nárokovat, pokud nebyl prováděcí agenturou v rámci režimu 2007 vydán certifikát způsobilosti a pokud způsobilý subjekt nesplnil požadavky/podmínky certifikátu způsobilosti. Certifikát způsobilosti je vydán prováděcí agenturou s účinností od data, kdy způsobilý subjekt zahájí komerční výrobu.
(110)
Osvobození od daně z elektřiny je poskytováno novým způsobilým subjektům usazeným ve vymezených oblastech na dobu 15 let. V jiných částech státu bude od plateb daně z elektřiny na dobu 10 let osvobozeno rovněž 100 % subjektů orientovaných na vývoz a subjektů v oblasti IT a biotechnologií.
(111)
Během šetření bylo zjištěno, že jedna společnost zařazená do vzorku, která je subjektem orientovaným na vývoz ve státě Maháráštra, čerpala z tohoto režimu výhody během období šetření.
d) Závěr k osvobození od daně z elektřiny
(112)
Osvobození od daně z elektřiny je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, konkrétně představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřeným vývozcům poskytnuta výhoda.
(113)
Tento subvenční režim je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky ve vymezené územní oblasti.
(114)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(115)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení je výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce ve vztahu k dotčenému výrobku, která byla zjištěna za období šetření. Tato částka (čitatel) byla v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat z prodeje dotčeného výrobku dosažený vyvážejícím výrobcem během období šetření, protože tato subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(116)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období šetření u dotčené společnosti činí 0,09 %.
3.9. Výše napadnutelných subvencí
(117)
Na základě zjištění, jejichž souhrn je uveden v tabulce níže, bylo zjištěno, že celková výše napadnutelných subvencí vyjádřená ad valorem, dosahuje rozmezí 3,2 % až 16,5 %:
Tabulka 1
Režim
EPCG
DEPB
PP
SOV
VÚ
FP
Osvobození od daně z elektřiny
Celkem
Společnost
Viraj Profiles Ltd.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Ostatní společnosti
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku 13,6 %, přičemž bylo vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro každý z režimů, z nichž čerpají výhodu spolupracující společnosti zařazené do vzorku. Pro účely výpočtu váženého průměrného rozpětí subvence pro vzorek byly z výpočtu vyloučeny částky subvence zjištěné v případě subjektů zaměřených na vývoz a osvobození od daně z elektřiny v rámci balíčku pobídkových režimů vlády státu Maháráštra (tj. subvence vztahující se pouze na subjekty zaměřené na vývoz), neboť bylo zjištěno, že oblast působnosti těchto subvenčních režimů by se nevztahovala na dvě spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku. Zejména ve vztahu k subjektům zaměřeným na vývoz není možné kumulovat výhody vztahující se na subjekty zaměřené na vývoz s výhodami v rámci jiných režimů. Pokud jde o osvobození od daně z elektřiny, je dostupné pouze pro subjekty orientované na vývoz nebo pro společnosti usazené v některých regionech státu Maháráštra. Proto je soubor příjemců v rámci tohoto režimu příliš omezený na to, aby mohl být považován za uplatnitelný na společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku.
(119)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Jak je zmíněno v 10. bodě odůvodnění, srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo zmíněných dvacet spolupracujících společností nebo skupin, jež v období šetření vyvážely dotčený výrobek do Unie, naznačuje, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, a to takřka 100 %. S ohledem na tuto vysokou míru spolupráce je sazba subvence pro všechny nespolupracující společnosti stanovena na úrovni váženého průměrného rozpětí subvencí určeného pro každý z režimů, ze kterých čerpají výhody spolupracující společnosti obsažené ve vzorku, tj. 16,5 %.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(120)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii obsaženými ve vzorku.
(121)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(122)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie. Společnosti zařazené do vzorku jsou hlavními výrobci a sídlí ve Francii a Itálii, kde se vyrábí největší objemy dotčeného výrobku.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(123)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení ve 120. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Předběžné poznámky
(124)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník.
(125)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(126)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(127)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly indexovány mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost.
5.2. Spotřeba v Unii
(128)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie v Unii uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(129)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj:
Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(130)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z dotčené země
(131)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj:
Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(132)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 4
Dovoz z Indie
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj:
Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(133)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 %. To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období. K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(134)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(135)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření ukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %.
5.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(136)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu subvencovaného dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro posuzované období.
5.4.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj:
výrobní odvětví Unie celkem
(137)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(138)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.4.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tuny)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj:
výrobní odvětví Unie celkem
(139)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+ 9 %) se objem prodeje podobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu objemu prodeje v roce 2009 (- 20 %) se podíl v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.4.3. Růst
(140)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 %. Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.4.4. Zaměstnanost
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj:
výrobní odvětví Unie celkem
(141)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(142)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.4.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj:
odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(143)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (- 21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(144)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.4.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj:
odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(145)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(146)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(147)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(148)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.4.7. Stav zásob
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj:
odpověď na dotazník
(149)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.4.8. Rozsah rozpětí subvencí
(150)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám subvencovaného dovozu z Indie nelze dopad skutečných rozpětí subvencí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.5. Závěr ohledně újmy
(151)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (- 25 %), využití kapacity (- 6 %), objem prodeje (- 14 %), podíl na trhu (- 21 %) a zaměstnanost (- 24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(152)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(153)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(154)
V souladu s čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Zkoumány byly rovněž jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Unie, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.
6.2. Účinek subvencovaného dovozu
(155)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %. Zároveň došlo k výraznému nárůstu subvencovaných dovozů z Indie o 65 %, čímž se jejich podíl na trhu zvýšil o 52 %.
(156)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla souběžně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření vzrostl pouze mírně, a to o 3 % respektive 4,7 %. Na druhou stranu šetření prokázalo meziroční nárůst dovozu z Indie o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
(157)
Subvencované dovozy z Indie vyvinuly na výrobní odvětví Unie tlak zejména v roce 2009, kdy vzrostly v porovnání s rokem 2008 o 30 % a získaly 6,6 procentního bodu podílu na trhu. Ve stejném roce se prodej výrobního odvětví Unie snížil o 20 %.
(158)
S ohledem na silný tlak na ceny v roce 2009 klesly průměrné ceny dovozu z Indie o 21 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie snížit své prodejní ceny o 36 %. Toto snížení bylo vyšší než míra snížení nákladů. Tato situace vedla k výraznému zhoršení ziskovosti, která se v roce 2009 dramaticky snížila.
(159)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
(160)
Na základě výše uvedeného se přijímá závěr, že výrazný nárůst subvencovaného dovozu z Indie který představoval významné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, byl určující pro podstatnou újmu, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, což se odráží v jeho nevalné finanční situaci, výrazném propadu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení téměř všech ukazatelů újmy.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj:
Eurostat
(161)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(162)
Od 19. listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu tohoto dovozu, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v posuzovaném období spíše skromný, a to 2,5 % a o 5,1 %. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2009 na 13,8 % v období šetření.
(163)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, dovozy z Malajsie nicméně stále představovaly v období šetření 7,6 % podílu na trhu. Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak je uvedeno níže, byla průměrná dovozní cena mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(164)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(165)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z jiných třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi dopadem subvencovaného dovozu z Indie a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
6.3.2. Hospodářská krize
(166)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(167)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření. Pro srovnání dovoz z Indie ve stejném období meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(168)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní subvencovaného dovozu by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Subvencované dovozy nicméně účinky hospodářského propadu zesílily a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(169)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
(170)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný dopad, má se za to, že s ohledem na nízký objem vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nenarušil tento dopad příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.
6.4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(171)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Navíc bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
(172)
Tento nárůst objemu subvencovaného dovozu z Indie a jeho podílu na trhu byl trvalý, a to dokonce během roku 2009, kdy se spotřeba Unie snížila o 16 %, a kryl se s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu, k němuž ve stejném období došlo.
(173)
Od roku 2008 se indickým vyvážejícím výrobcům daří značně zvyšovat jejich podíl na trhu, a to v kontextu hospodářského zpomalení a prudkého poklesu spotřeby Unie. Došlo k tomu souběžně s negativním vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu a prudkým poklesem ziskovosti a jiných finančních ukazatelů. Během posuzovaného období měl na finanční situaci výrobního odvětví Unie negativní dopad prudký nárůst levného subvencovaného dovozu z Indie, a to za ceny, jež byly ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie trvale podbízivé. I když se situace až do období šetření mírně zlepšovala, nebylo výrobní odvětví Unie schopno znovu získat svůj ztracený podíl na trhu a jeho ziskovost zůstala negativní.
(174)
Analýza ostatních známých činitelů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně hospodářské krize, ukázala, že tyto činitele nenarušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi subvencovaným dovozem z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
(175)
Na základě výše uvedené analýzy se má předběžně za to, že subvencovaný dovoz z Indie způsobil hmotnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1. Předběžná poznámka
(176)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat opatření. Vymezení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
7.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(177)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Indie. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(178)
Očekává se, že uložení prozatímních vyrovnávacích cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a umožní výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(179)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět. Navíc se očekává, že uložení vyrovnávacích opatření pomůže zachovat zaměstnanost, která se v posuzovaném období neustále zhoršovala.
(180)
Proto se předběžně konstatuje, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3. Zájem uživatelů a dovozců
(181)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali; bylo kontaktováno 20 uživatelů, ale žádný z nich na zaslané dotazníky neodpověděl. Pokud jde o dovozce, dotazníky byly zaslány dvěma dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří vyjádřili svou ochotu spolupracovat, avšak ani jeden z nich neodpověděl.
(182)
Připomíná se, že také při předchozím šetření týkajícím se stejného výrobku byla spolupráce ze strany uživatelů velmi omezená. V rámci posledního přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu byli kontaktováni stejní uživatelé, ale ani v rámci tohoto šetření žádný z nich nespolupracoval (5).
(183)
Podle podnětu by mělo uvalení opatření na dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie na uživatelé zanedbatelný dopad, neboť spojovací prostředky z korozivzdorné oceli představují pouze malou část jejich celkových nákladů. V podnětu byl uveden odhad podílu nákladů na spojovací prostředky z korozivzdorné oceli při výrobě automobilu a pračky/myčky. V obou případech se došlo k závěru, že spojovací prostředky z korozivzdorné oceli představují zanedbatelnou část výrobních nákladů těchto výrobků.
(184)
S ohledem na nízké využití kapacity výrobního odvětví Unie (46 % v období šetření) by ani v případě uvalení opatření na dovoz z Indie nehrozil nedostatek dodávek na trhu. Navíc existují jiné zdroje dodávek, jako je například dovoz spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli ze třetích zemí, na něž se žádná opatření nevztahují.
(185)
Ostatně úroveň navrhovaných opatření je mírná a proto se očekává, že dovoz z Indie na trh EU bude pokračovat, třebaže za spravedlivější ceny.
7.4. Závěr ohledně zájmu Unie
(186)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že podle dostupných informací ohledně zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Indie.
8. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
8.1. Úroveň pro odstranění újmy
(187)
Vzhledem k závěrům, pokud jde o subvencování, újmu, příčinné souvislosti a zájem Unie, by měla být zavedena prozatímní vyrovnávací opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie subvencovaným dovozem.
(188)
Pro účely určení úrovně těchto opatření bylo přihlédnuto ke zjištěným rozpětím subvencí a k výši cla nezbytné pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by bylo zjištěné rozpětí subvencování překročeno.
(189)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků subvencování působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k subvencovanému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2007, tj. před posuzovaným obdobím, kdy bylo odvětví ještě ziskové. Má se tudíž za to, že ziskové rozpětí 7 % z obratu lze považovat za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie podle očekávání dosahovat, pokud by nedocházelo k subvencování působícímu újmu.
(190)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(191)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
8.2. Prozatímní opatření
(192)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na dovoz pocházející z Indie, a to na úrovni nižší z hodnot rozpětí subvencí a rozpětí újmy, podle pravidla nižšího cla.
(193)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencování. Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:
Společnost
Rozpětí subvencí
Rozpětí újmy
Prozatímní sazba vyrovnávacího cla
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Všechny ostatní společnosti
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(195)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (6) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
9. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(196)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Kromě toho je třeba uvést, že zjištění související s uložením vyrovnávacích cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnocena.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2. Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
3,2
B268
Společnosti uvedené v příloze
13,6
B269
Všechny ostatní společnosti
16,5
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení Rady (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 9. února 2012.
VERORDENING (EU) Nr. 115/2012 VAN DE COMMISSIE
van 9 februari 2012
tot instelling van een voorlopig compenserend recht op bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad van 11 juni 2009 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid van de Europese Gemeenschap zijn (1) („de basisverordening”), en met name artikel 12,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Inleiding van de procedure
(1)
Op 13 mei 2011 heeft de Commissie met een bericht („het bericht van inleiding”) in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) de inleiding van een antisubsidieprocedure („AS-procedure”) betreffende de invoer in de Unie van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India („India” of „het betrokken land”) aangekondigd.
(2)
Diezelfde dag heeft de Commissie met een bericht („het bericht van inleiding”) in het Publicatieblad van de Europese Unie (3) de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer in de Unie van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India aangekondigd en in dat verband een afzonderlijk onderzoek geopend („AD-procedure”).
(3)
De AS-procedure werd ingeleid ingevolge een op 31 maart 2011 ingediende klacht door het European Industrial Fasteners Institute (EIFI) („de klager”) namens producenten die goed zijn voor meer dan 25 % van de totale productie van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan in de Unie. Het bij die klacht gevoegde voorlopige bewijsmateriaal over subsidiëring van het product en de aanmerkelijke schade als gevolg daarvan werd voldoende geacht om een onderzoek te openen.
(4)
Vóór de inleiding van de procedure heeft de Commissie overeenkomstig artikel 10, lid 7, van de basisverordening de Indiase overheid ervan in kennis gesteld dat zij een met bewijsmateriaal gestaafde klacht had ontvangen waarin werd aangevoerd dat de gesubsidieerde invoer van bepaalde roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan aanmerkelijke schade voor de bedrijfstak van de Unie veroorzaakte. De Indiase overheid werd voor overleg uitgenodigd om de situatie in verband met de inhoud van de klacht toe te lichten en tot overeenstemming te komen over een oplossing. Er kon geen overeenstemming worden bereikt.
1.2. Bij de procedure betrokken partijen
(5)
De Commissie heeft de producenten in de Unie die de klacht hebben ingediend, andere haar bekende producenten in de Unie, de producenten-exporteurs, importeurs, de haar bekende betrokken gebruikers en de Indiase autoriteiten van de inleiding van de procedure in kennis gesteld. Belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van inleiding vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(6)
Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hadden verzocht, werden gehoord.
1.2.1. Steekproef van producenten-exporteurs in India
(7)
Gezien het grote aantal producenten-exporteurs in India werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 27 van de basisverordening voor de vaststelling van subsidiëring gebruik te maken van een steekproef.
(8)
Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk is en, zo ja, deze samen te stellen, werd de producenten-exporteurs in India verzocht uiterlijk 15 dagen na de datum van opening van het onderzoek contact met haar op te nemen en basisinformatie te verstrekken over hun uitvoer en binnenlandse verkoop, hun exacte activiteiten met betrekking tot de productie van het betrokken product, alsmede de namen en activiteiten te verschaffen van alle met hen verbonden ondernemingen die betrokken waren bij de productie en/of verkoop van het betrokken product tijdens de periode van 1 april 2010 tot en met 31 maart 2011.
(9)
Ook de desbetreffende Indiase autoriteiten werden geraadpleegd over de samenstelling van een representatieve steekproef.
(10)
Binnen de in het bericht van inleiding vastgestelde termijn hebben in totaal vijf producenten-exporteurs, waaronder een groep verbonden ondernemingen in India, de vereiste informatie verstrekt en ermee ingestemd om in de steekproef te worden opgenomen. Deze medewerkende ondernemingen gaven aan het betrokken product tijdens het onderzoektijdvak naar de Unie te hebben uitgevoerd. Uit een vergelijking tussen de invoergegevens van Eurostat en de voor het onderzoektijdvak door de vijf medewerkende ondernemingen aangegeven hoeveelheid van het naar de Unie uitgevoerde betrokken product bleek dat de medewerking van de Indiase producenten-exporteurs dicht bij de 100 % lag. De steekproef werd bijgevolg samengesteld op grond van de informatie die deze vijf producenten-exporteurs hadden verstrekt.
1.2.2. Samenstelling van de steekproef van medewerkende ondernemingen in India
(11)
Overeenkomstig artikel 27 van de basisverordening heeft de Commissie, voor de uitvoer van het betrokken product naar de Unie, een steekproef samengesteld op basis van de grootste representatieve hoeveelheid die binnen de beschikbare tijd redelijkerwijs kon worden onderzocht. De samengestelde steekproef bestond uit drie ondernemingen die samen meer dan 98 % van de totale uitvoer van het betrokken product uit India naar de Unie vertegenwoordigden.
(12)
Overeenkomstig artikel 27, lid 2, van de basisverordening werden de betrokken partijen en de Indiase autoriteiten geraadpleegd over de samenstelling van de steekproef. De twee niet tot de steekproef behorende producenten-exporteurs drongen erop aan om ook in de steekproef te worden opgenomen. Met het oog op de representativiteit van de voorgestelde steekproef, als vermeld in overweging 11 hierboven, werd echter geconcludeerd dat het niet nodig was om de steekproef te wijzigen of uit te breiden.
1.2.3. Individueel onderzoek van ondernemingen die niet in de steekproef zijn opgenomen
(13)
Er werd een verzoek om een individueel onderzoek, als bedoeld in artikel 27, lid 3, van de basisverordening, ontvangen van een niet in de steekproef opgenomen producent-exporteur. Het onderzoek van dit verzoek in de voorlopige fase zou te omslachtig zijn geweest. Daarom zal later worden beslist of aan deze onderneming een individueel onderzoek wordt toegekend.
1.2.4. Steekproef van producenten in de Unie
(14)
Gezien het blijkbaar grote aantal producenten in de Unie werd in het bericht van inleiding voorzien in het gebruik van een steekproef om overeenkomstig artikel 27 van de basisverordening de schade vast te stellen.
(15)
In het bericht van inleiding deelde de Commissie mee dat zij voorlopig een steekproef van producenten in de Unie had samengesteld. Deze steekproef bestond uit vijf ondernemingen die uit de 15 producenten in de Unie die vóór de opening van het onderzoek bekend waren, werden gekozen op grond van hun verkochte hoeveelheden, omvang en geografische ligging in de Unie. Zij vertegenwoordigden 37 % van de totale geschatte productie in de Unie tijdens het OT. Belanghebbenden werd verzocht om binnen 15 dagen na de datum van bekendmaking van het bericht van inleiding het dossier te raadplegen en opmerkingen te maken over de geschiktheid van deze keuze. Geen belanghebbende heeft zich verzet tegen de voorgestelde steekproef die uit vijf ondernemingen bestond.
(16)
Later heeft een van de vijf in de steekproef opgenomen producenten in de Unie zijn medewerking opgezegd. De resterende vier in de steekproef opgenomen ondernemingen vertegenwoordigden nog 32 % van de totale geschatte productie in de Unie tijdens het OT. Daarom werd de steekproef nog als representatief voor de bedrijfstak van de Unie beschouwd. Er vonden controlebezoeken plaats in de gebouwen van drie van deze ondernemingen. Er werd in deze voorlopige fase van het onderzoek geoordeeld dat een grondig documentenonderzoek toereikend was om de door de vierde in de steekproef opgenomen onderneming verstrekte gegevens te controleren.
1.2.5. Steekproef van niet-verbonden importeurs
(17)
Gezien het potentieel grote aantal bij de procedure betrokken importeurs werd in het bericht van inleiding de mogelijkheid overwogen om overeenkomstig artikel 27 van de basisverordening voor de importeurs gebruik van een steekproef te maken. Binnen de in het bericht van inleiding vastgestelde termijn hebben twee importeurs de gevraagde informatie verstrekt en ermee ingestemd om in de steekproef te worden opgenomen. Aangezien slechts weinig importeurs zich kenbaar hebben gemaakt, is besloten om van een steekproef af te zien.
1.2.6. Antwoorden op de vragenlijst en controles
(18)
De Commissie heeft een vragenlijst gestuurd naar alle haar bekende betrokken partijen en naar alle andere ondernemingen die zich binnen de in het bericht van inleiding genoemde termijn kenbaar hadden gemaakt. Bijgevolg zijn vragenlijsten toegestuurd aan de Indiase overheid, de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs in India, de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, de medewerkende importeurs in de Unie en alle gebruikers waarvan bekend was dat zij bij het onderzoek betrokken waren.
(19)
Er zijn antwoorden ontvangen van de Indiase overheid, de in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs en vier in de steekproef opgenomen producenten in de Unie. Geen van de importeurs of gebruikers met wie contact is opgenomen, heeft op de vragenlijst geantwoord.
(20)
De Commissie heeft alle gegevens van de belanghebbenden die zij voor de voorlopige vaststelling van subsidiëring, de schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig achtte, verzameld en gecontroleerd. Er vonden controlebezoeken plaats in de gebouwen van de Indiase overheid in Delhi en de volgende partijen:
Producenten in de Unie
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Grumello del Monte, Italië;
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italië;
-
Ugivis S.A, Belley, Frankrijk.
Producenten-exporteurs in India
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra,
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.3. Onderzoektijdvak
(21)
Het onderzoek naar de subsidiëring en schade had betrekking op de periode van 1 april 2010 tot en met 31 maart 2011 (het „onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die van belang zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 2008 tot het einde van het onderzoektijdvak („de beoordelingsperiode”).
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(22)
Bij het betrokken product gaat het om roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan („SSF”) van oorsprong uit India, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 en 7318 15 70.
2.2. Soortgelijk product
(23)
Er werd geconstateerd dat het betrokken product, het product dat op de binnenlandse markt van India wordt geproduceerd en verkocht, en het product dat door de bedrijfstak van de Unie wordt geproduceerd en verkocht op de markt van de Unie dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen hebben en voor dezelfde basisdoeleinden worden gebruikt. Deze producten worden daarom voorlopig als gelijke producten in de zin van artikel 2, onder c), van de basisverordening beschouwd.
3. SUBSIDIËRING
3.1. Inleiding
(24)
Op basis van de informatie in de klacht en de antwoorden op de vragenlijst van de Commissie werd een onderzoek ingesteld naar de hieronder genoemde regelingen in het kader waarvan subsidies zouden worden verstrekt:
a)
Duty Entitlement Passbook Scheme (kredietregeling voor invoerrechten);
b)
Advance Authorisation Scheme (regeling voorafgaande vergunningen);
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering);
d)
Export Oriented Units Scheme (regeling exportgerichte bedrijven);
e)
Focus Market Scheme (regeling focusmarkten);
f)
Export Credit Scheme (regeling exportkredieten);
g)
Electricity Duty Exemption (regeling vrijstelling elektriciteitsheffing).
(25)
De regelingen a) tot en met e) hierboven zijn gebaseerd op de Wet voor de ontwikkeling en regeling van de buitenlandse handel van 1992 (nr. 22 van 1992) die op 7 augustus 1992 in werking is getreden („Foreign Trade Act”). Op grond van deze wet publiceert de Indiase overheid mededelingen over het in- en uitvoerbeleid. Deze mededelingen worden samengevat in documenten over het buitenlandse handelsbeleid (Foreign Trade Policy documents), die elke vijf jaar door het ministerie van Handel worden uitgegeven en regelmatig worden bijgewerkt. Het document over het buitenlandse handelsbeleid dat relevant is voor het OT van dit onderzoek is FT-policy 09-14. Bovendien heeft de Indiase overheid de procedures voor haar in- en uitvoerbeleid in deze periode (FT-policy 09-14) vastgesteld in een „Handbook of Procedures, Volume I” („HOP I 09-14”). Ook het procedurehandboek wordt regelmatig bijgewerkt.
(26)
De onder f) genoemde regeling voor exportkredieten is gebaseerd op de afdelingen 21 en 35A van de Banking Regulation Act (bankwet) van 1949, die de Reserve Bank of India („RBI”) machtigt handelsbanken instructies te geven op het gebied van exportkredieten.
(27)
De onder g) genoemde Electricity Duty Exemption is opgenomen in de Package Scheme of Incentives (pakketregeling stimuleringsmaatregelen) 2007 van de regering van Maharashtra, Resolutie nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 van 30 maart 2007.
3.2. Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”, kredietregeling voor invoerrechten)
a) Rechtsgrondslag
(28)
De kredietregeling voor invoerrechten (DEPBS) is uitvoerig beschreven in hoofdstuk 4.3 van het document FT-policy 09-14 en in hoofdstuk 4 van het handboek HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(29)
Alle producenten-exporteurs of handelaren-exporteurs komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Praktische toepassing van de DEPBS
(30)
Een exporteur kan een DEPBS-krediet aanvragen; dit krediet wordt berekend als een bepaald percentage van de waarde van de in het kader van deze regeling uitgevoerde producten. De Indiase autoriteiten hebben voor de meeste producten, waaronder het betrokken product, een DEPBS-percentage vastgesteld. Deze percentages worden bepaald op basis van standaard-input-output-normen („SION's”), waarbij wordt uitgegaan van een bepaalde hoeveelheid ingevoerde inputs die in het exportproduct zouden zijn verwerkt, en van de op die inputs toepasselijke douanerechten, ongeacht of deze invoerrechten daadwerkelijk zijn betaald.
(31)
Om voor de voordelen van deze regeling in aanmerking te komen, moet een onderneming exporteren. Op het ogenblik dat de uitvoertransactie plaatsvindt, moet de exporteur de Indiase autoriteiten een verklaring overleggen dat de uitvoer in het kader van de DEPBS plaatsvindt. Om de uitvoer van de goederen mogelijk te maken, geven de Indiase douaneautoriteiten tijdens de verzendingsprocedure een ladingsbrief voor de uitvoer af. Daarin is onder meer het bedrag van het DEPBS-krediet vermeld dat voor de uitvoertransactie moet worden toegekend. Op dat moment weet de exporteur welk voordeel hij zal ontvangen. Zodra de douaneautoriteiten een ladingsbrief voor de uitvoer afgeven, heeft de Indiase overheid geen zeggenschap meer over de toekenning van een DEPBS-krediet.
(32)
Er werd geconstateerd dat overeenkomstig de Indiase normen voor jaarrekeningen DEPBS-kredieten op transactiebasis kunnen worden geboekt zodra aan de uitvoerverplichting is voldaan. Dergelijke kredieten kunnen worden gebruikt om de douanerechten te betalen bij de latere invoer van goederen - met uitzondering van kapitaalgoederen en goederen waarop een invoerbeperking rust. Goederen die met gebruikmaking van deze kredieten worden ingevoerd, kunnen op de binnenlandse markt worden verkocht (waar zij aan omzetbelasting zijn onderworpen) of anderszins worden gebruikt. DEPBS-kredieten zijn vrij overdraagbaar en zijn vanaf de toekenning 24 maanden geldig.
(33)
Aanvragen om DEPBS-kredieten worden elektronisch ingediend en kunnen een onbeperkt aantal uitvoertransacties betreffen. In feite gelden geen strikte termijnen voor DEPBS-kredieten. Het elektronische systeem dat voor het beheer van de DEPBS wordt gebruikt, sluit niet automatisch uitvoertransacties uit die worden ingediend na afloop van de in hoofdstuk 4.47 van handboek HOP I 09-14 vermelde termijnen. Zoals in hoofdstuk 9.3 van het HOP I 04-09 duidelijk wordt bepaald, kunnen aanvragen die na afloop van de indieningstermijnen worden ontvangen, altijd tegen betaling van een kleine boete in aanmerking worden genomen.
(34)
Er is geconstateerd dat twee van de ondernemingen in de steekproef, Agarwal Fastners Pvt. Ltd. en Raajratna Ventures Ltd., in het OT van deze regeling gebruik hebben gemaakt.
d) Conclusies betreffende de DEPBS-regeling
(35)
In het kader van de DEPBS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a) ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. Een DEPBS-krediet is een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien het krediet uiteindelijk zal worden gebruikt voor de vereffening van invoerrechten, waardoor de Indiase overheid inkomsten derft die haar anders zouden toekomen. Bovendien bevoordeelt het DEPBS-krediet de exporteur, omdat diens liquiditeit daardoor verbetert.
(36)
Voorts is de DEPBS-regeling rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties; daarom wordt zij geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(37)
Deze regeling kan niet worden aangemerkt als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening, omdat zij niet voldoet aan de regels van bijlage I, punt i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) bij de basisverordening. Een exporteur is met name niet verplicht de goederen die vrij van rechten werden ingevoerd, ook echt in het productieproces te verbruiken en het kredietbedrag wordt niet berekend op basis van de werkelijk gebruikte inputs. Bovendien wordt geen regeling of procedure toegepast aan de hand waarvan kan worden nagegaan welke inputs bij de vervaardiging van het uitgevoerde product werden verbruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, punt i), en de bijlagen II en III van de basisverordening. Ten slotte komt een exporteur ook voor de DEPBS in aanmerking als hij geen inputs invoert. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo komen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt aankopen en geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch voor de DEPBS-regeling in aanmerking.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(38)
Overeenkomstig artikel 3, lid 2, en artikel 5 van de basisverordening werd het bedrag van de compenserende subsidies berekend op grond van het aan de ontvanger toegekende voordeel dat tijdens het OT bleek te bestaan. In dit verband werd geoordeeld dat het voordeel aan de ontvanger wordt toegekend op het ogenblik dat in het kader van deze regeling een uitvoertransactie wordt verricht. Op dat ogenblik is de Indiase overheid gehouden afstand te doen van de douanerechten, wat een financiële bijdrage is in de zin van artikel 3, lid 1, onder a) ii), van de basisverordening. Zodra de douaneautoriteiten een ladingsbrief voor de uitvoer afgeven, waarin onder meer het voor die uitvoertransactie toe te kennen bedrag van het DEPBS-krediet is vermeld, heeft de Indiase overheid geen zeggenschap meer over het al of niet toekennen van de subsidie. Gezien het bovenstaande lijkt het passend om voor de berekening van het door de DEPBS toegekende voordeel uit te gaan van alle kredieten die in het OT voor uitvoertransacties zijn verworven.
(39)
Indien verzoeken daartoe gerechtvaardigd waren, werden de kosten die moesten worden gemaakt om de subsidie te verkrijgen, overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening afgetrokken van de aldus vastgestelde kredieten om het als teller fungerende subsidiebedrag te bepalen. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag omgeslagen over de totale waarde van de uitvoer in het OT als geschikte noemer, omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd toegekend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(40)
Met betrekking tot deze regeling werd voor het OT voor de betrokken ondernemingen een subsidiepercentage van 4,70 % tot 6,53 % vastgesteld.
3.3. Advance Authorisation Scheme („AAS”, regeling voorafgaande vergunningen)
a) Rechtsgrondslag
(41)
Deze regeling is uitvoerig beschreven in de punten 4.1.3 tot en met 4.1.14 van FT-policy 09-14 en de hoofdstukken 4.1 tot en met 4.30A van het handboek HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(42)
De AAS bestaat uit zes subregelingen, die in overweging 43 nader worden beschreven. Deze subregelingen verschillen onder meer wat de voorwaarden betreft. Producenten-exporteurs en handelaren-exporteurs die banden hebben met ondersteunende fabrikanten komen in aanmerking voor de regeling voorafgaande vergunningen voor fysieke uitvoer en voor de subregeling voorafgaande vergunningen voor jaarlijkse behoeften. Producenten-exporteurs die optreden als leverancier van de uiteindelijke exporteur komen in aanmerking voor de AAS voor leveranties van halffabricaten. Hoofdcontractanten die aan de in punt 8.2 van FT-policy 09-14 vermelde categorieën „met uitvoer gelijkgestelde verkoop” leveren, zoals de leveranciers van exportgerichte ondernemingen, komen in aanmerking voor de subregeling voorafgaande vergunningen voor „met uitvoer gelijkgestelde verkoop”. Tot slot komen de toeleveranciers van producenten-exporteurs in aanmerking voor de voordelen die gelden voor „met uitvoer gelijkgestelde verkoop” op grond van de subregelingen Advance Release Order („ARO”) en Back to back inland letter of credit (documentair krediet).
c) Praktische uitvoering
(43)
Voorafgaande vergunningen kunnen worden verstrekt voor:
i) fysieke uitvoer: dit is de belangrijkste subregeling. In het kader van deze subregeling mogen inputs voor de vervaardiging van een bepaald exportproduct vrij van rechten worden ingevoerd. „Fysieke uitvoer” betekent in deze context dat het exportproduct het Indiase grondgebied moet verlaten. Welke producten mogen worden ingevoerd en hoeveel moet worden uitgevoerd, alsmede het soort exportproduct zijn in de vergunning vermeld;
ii) jaarlijkse behoefte: een dergelijke vergunning is niet gekoppeld aan een bepaald exportproduct, maar aan een ruimere groep producten (bijvoorbeeld chemische en aanverwante producten). De vergunninghouder kan - tot een zekere maximumwaarde die wordt bepaald door zijn uitvoer in het verleden - elke soort input rechtenvrij invoeren die bij de vervaardiging van een tot deze groep behorend product wordt gebruikt. Hij kan naar believen elk product uitvoeren dat onder de productgroep valt en waarin dergelijk rechtenvrij materiaal is verwerkt;
iii) leveranties van halffabricaten: deze subregeling geldt wanneer twee producenten voornemens zijn één exportproduct te vervaardigen en het productieproces dus wordt opgesplitst. De producent-exporteur die het halffabricaat vervaardigt, mag inputs rechtenvrij invoeren en hiervoor kan hem een AAS voor leveranties van halffabricaten worden verleend. De uiteindelijke exporteur werkt het product af en is verplicht het afgewerkte product uit te voeren;
iv) met uitvoer gelijkgestelde verkoop: in het kader van deze subregeling kan een hoofdcontractant vrij van rechten inputs invoeren die hij nodig heeft voor de vervaardiging van goederen die hij zal verkopen als „met uitvoer gelijkgestelde verkoop” aan categorieën afnemers die vermeld zijn in punt 8.2 van FT-policy 09-14. Volgens de Indiase overheid gaat het bij met uitvoer gelijkgestelde verkoop om transacties waarbij de geleverde goederen het land niet verlaten. Bepaalde categorieën transacties worden beschouwd als met uitvoer gelijkgestelde verkoop op voorwaarde dat de goederen in India zijn vervaardigd; dit geldt bijvoorbeeld voor de levering van goederen aan een exportgerichte onderneming of aan een onderneming die zich in een bijzondere economische zone bevindt;
v) Advance Release Order („ARO”): de houder van de voorafgaande vergunning die voornemens is inputs in het binnenland aan te kopen in plaats van deze rechtstreeks in te voeren, kan hierbij gebruikmaken van ARO's. In dat geval worden de voorafgaande vergunningen beschouwd als ARO's voor de binnenlandse leverancier bij levering van de hierin vermelde goederen. Dit geeft de binnenlandse leverancier recht op de voordelen die gelden bij met uitvoer gelijkgestelde verkoop volgens punt 8.3 van FT-policy 09-14 (dat wil zeggen de voorafgaande vergunning voor leveranties van halffabricaten/met uitvoer gelijkgestelde verkoop, terugbetaling van rechten bij met uitvoer gelijkgestelde verkoop en terugbetaling van accijnzen). Bij toepassing van de ARO-regeling worden rechten en heffingen terugbetaald aan de leverancier in plaats van aan de uiteindelijke exporteur. De terugbetaling van rechten en heffingen is zowel mogelijk voor binnenlandse als voor ingevoerde inputs;
vi) documentair krediet: deze subregeling heeft ook betrekking op binnenlandse leveringen aan de houder van een voorafgaande vergunning. Deze kan bij een bank een binnenlands documentair krediet openen ten gunste van een binnenlandse leverancier. De bank zal op de vergunning de rechtstreekse invoer afboeken, maar slechts voor de waarde en de hoeveelheid goederen die in het binnenland worden aangekocht in plaats van te worden ingevoerd. De binnenlandse leverancier heeft recht op de voordelen die gelden voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop volgens punt 8.3 van het document FT-policy 09-14 (voorafgaande vergunning leveranties van halffabricaten/met uitvoer gelijkgestelde verkoop, terugbetaling van rechten bij met uitvoer gelijkgestelde verkoop en terugbetaling van accijnzen).
(44)
Een onderneming in de steekproef ontving tijdens het OT in het kader van de AAS-regeling concessies voor het betrokken product. Het is derhalve niet nodig na te gaan of de overige subregelingen aanleiding geven tot compenserende maatregelen.
(45)
Om controle door de Indiase autoriteiten mogelijk te maken, is de vergunninghouder wettelijk verplicht een waarheidsgetrouwe boekhouding in een bepaalde vorm te voeren waaruit het verbruik van de rechtenvrij ingevoerde/in het binnenland aangekochte goederen blijkt (hoofdstukken 4.26 en 4.30 en aanhangsel 23 van Handboek I 09-14). Met andere woorden: hij moet een verbruiksregister bijhouden. Dit verbruiksregister moet worden gecontroleerd door een externe accountant, die een certificaat afgeeft waarin wordt verklaard dat de voorgeschreven registers en de relevante documentatie zijn onderzocht en dat de op grond van aanhangsel 23 verstrekte informatie in alle opzichten waarheidsgetrouw en correct is.
(46)
Voor de subregeling waarvan in het OT door de betrokken onderneming gebruik is gemaakt, namelijk fysieke uitvoer, legt de Indiase overheid in de vergunning de omvang en de waarde vast van de toegestane invoer en de verplichte uitvoer. Bovendien moeten de desbetreffende transacties op het moment van in- en uitvoer door overheidsambtenaren op de vergunning worden vermeld. Voor de hoeveelheden die in het kader van de regeling voorafgaande vergunningen mogen worden ingevoerd, baseert de Indiase overheid zich op standaard-input-output-normen („SION's”) die voor de meeste producten en ook voor het betrokken product bestaan. Ingevoerde inputs zijn niet overdraagbaar en moeten voor de vervaardiging van het exportproduct worden gebruikt. De uitvoer moet plaatsvinden binnen een bepaalde termijn na de afgifte van de vergunning (24 maanden met twee mogelijke verlengingen van telkens zes maanden).
(47)
Uit het onderzoek is gebleken dat de verificatievoorschriften van de Indiase autoriteiten ofwel niet in acht werden genomen, ofwel nog niet in de praktijk werden uitgetest.
(48)
De onderneming die gebruik maakte van de regeling hield een soort productie- en verbruiksregister bij. Aanhangsel 23 was niet naar behoren ingevuld en kon daarom niet als een feitelijk verbruiksregister worden beschouwd, zoals voorgeschreven door de hoofdstukken 4.26 en 4.30 van het handboek HOP I 09-14. Een feitelijk verbruiksregister voor het OT was niet beschikbaar, en het was dan ook niet mogelijk om onder meer de verbruiksgegevens te controleren om na te gaan welke inputs bij de productie van het uitgevoerde product werden verbruikt, en in welke hoeveelheden, zoals aangegeven in de kopie van aanhangsel 23. Wat de verificatievoorschriften betreft waarnaar in overweging 45 wordt verwezen, heeft de onderneming niet geregistreerd hoe deze certificatie heeft plaatsgevonden. Er was geen auditplan of ander bewijsmateriaal (zoals een auditverslag) voor de uitgevoerde audit beschikbaar en evenmin geregistreerde informatie over de gebruikte methode en de specifieke eisen die waren gesteld aan dit nauwgezette werk, waarvoor gedetailleerde technische kennis over productieprocessen nodig is. Eventuele teveel kwijtgescholden rechten, als vermeld in aanhangsel 23, leidden niet tot een actie of een controle door de betrokken autoriteiten. Kortom, er werd geconcludeerd dat de onderzochte exporteur niet kon aantonen dat aan de desbetreffende bepalingen van FT-policy 09-14 was voldaan.
d) Conclusie betreffende de AAS
(49)
De vrijstelling van invoerrechten is een subsidie in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening, aangezien die vrijstelling een financiële bijdrage van de Indiase overheid is waardoor de onderzochte exporteur een voordeel heeft verkregen.
(50)
Bovendien zijn de subsidies in verband met de AAS voor fysieke uitvoer rechtens duidelijk afhankelijk van uitvoerprestaties en daarom worden zij geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen krachtens artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening. Een onderneming kan geen voordeel op grond van deze regeling krijgen indien zij zich niet tot uitvoer verplicht.
(51)
De subregeling waarvan in dit geval gebruik werd gemaakt, kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de voorschriften in bijlage I, punt i), bijlage II (definitie en voorschriften voor terugbetaling van inputs) en bijlage III (definitie en voorschriften voor terugbetaling van vervangende inputs) van de basisverordening. De Indiase overheid heeft niet daadwerkelijk een controleregeling of procedure toegepast om na te gaan of, en in welke mate, de inputs bij de vervaardiging van het exportproduct zijn verbruikt (bijlage II, punt II.4, van de basisverordening en, in het geval van terugbetalingsregelingen voor vervangende inputs, bijlage III, punt II.2, van de basisverordening). Bovendien waren de SION's voor het betrokken product niet nauwkeurig genoeg en kunnen zij niet als controleregeling voor het werkelijke verbruik worden gebruikt omdat de Indiase overheid aan de hand van deze normen niet met voldoende nauwkeurigheid kan vaststellen hoeveel inputs verbruikt zijn bij de vervaardiging van de exportproducten. De Indiase overheid verrichtte ook geen verder onderzoek naar de werkelijk verbruikte inputs, hoewel dit normaliter vereist is als er geen effectieve controleregeling bestaat (bijlage II, punt II.5, en bijlage III, punt II.3, van de basisverordening).
(52)
De subregeling geeft derhalve aanleiding tot compenserende maatregelen.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(53)
Daar de onderzochte subsidieregelingen geen toegestane terugbetalingsregelingen voor inputs of voor vervangende inputs zijn, bestaat het tot compenserende maatregelen aanleiding gevende voordeel uit het bedrag aan kwijtgescholden invoerrechten dat in normale omstandigheden bij invoer van de inputs verschuldigd zou zijn geweest. In dit verband voorziet de basisverordening niet alleen in compenserende rechten voor een „teveel” aan kwijtgescholden rechten. Volgens artikel 3, lid 1, onder a) ii), en bijlage I, punt i), van de basisverordening kunnen compenserende maatregelen slechts worden genomen ten aanzien van het teveel aan terugbetaalde rechten indien aan de voorwaarden van de bijlagen II en III bij de basisverordening is voldaan. Aan deze voorwaarden is in dit geval niet voldaan. Dit betekent dat, indien geen adequaat controlesysteem is aangetoond, de bovenstaande uitzondering inzake terugbetalingsregelingen niet van toepassing is en de normale regel geldt waarbij het bedrag aan niet-betaalde rechten (gederfde inkomsten) tot compenserende maatregelen aanleiding geeft, en niet alleen het beweerde teveel aan kwijtgescholden rechten. Volgens bijlage II, punt II, en bijlage III, punt II, van de basisverordening is het niet de taak van de onderzoekende autoriteit om dit teveel aan kwijtgescholden rechten te berekenen. Integendeel, volgens artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening dient de onderzoekende autoriteit alleen aan te tonen dat er geen adequate verificatieregeling is.
(54)
De hoogte van de subsidie die in het kader van de regeling voorafgaande vergunningen (AAS) aan de onderneming is toegekend, werd berekend op basis van de gederfde invoerrechten (gewone douanerechten en bijzondere aanvullende douanerechten) op de materialen die op grond van de subregeling in het OT werden ingevoerd (de teller). Overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening werden de kosten die moesten worden gemaakt om de subsidie te verkrijgen, van het subsidiebedrag afgetrokken indien verzoeken daartoe gerechtvaardigd waren. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag omgeslagen over het niveau van de uitvoer van het betrokken product in het OT als geschikte noemer, omdat de subsidie afhankelijk is van de uitvoerprestaties en niet werd toegekend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(55)
Met betrekking tot deze regeling werd ten aanzien van de betrokken onderneming voor het OT een subsidiepercentage van 2,94 % vastgesteld.
3.4. Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”, regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering)
a) Rechtsgrondslag
(56)
De regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering (EPCGS) is uitvoerig beschreven in hoofdstuk 5 van FT-policy 09-14 en in hoofdstuk 5 van het handboek HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(57)
Producenten-exporteurs, handelaren-exporteurs die banden hebben met ondersteunende fabrikanten, en dienstverleners komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Praktische uitvoering
(58)
Indien een onderneming zich tot uitvoer verplicht, mag zij kapitaalgoederen (nieuwe en tweedehands kapitaalgoederen) tegen een verlaagd douanerecht invoeren. Hiertoe geeft de Indiase overheid op verzoek en na betaling van een vergoeding een vergunning in het kader van deze regeling af. Deze regeling voorziet in een verlaagd invoerrecht van 5 % voor alle kapitaalgoederen die in het kader van deze regeling worden ingevoerd. Om aan de uitvoerverplichting te voldoen, moeten de ingevoerde kapitaalgoederen worden gebruikt om in een bepaalde periode een bepaalde hoeveelheid goederen voor uitvoer te vervaardigen. Op grond van FTP 09-14 kunnen kapitaalgoederen in het kader van de EPCGS rechtenvrij worden ingevoerd, maar in dat geval geldt wel een kortere termijn voor het nakomen van de uitvoerverplichting, namelijk zes jaar in plaats van acht jaar vanaf de datum van afgifte van de vergunning. De houder van een EPCGS-vergunning mag de kapitaalgoederen ook op de binnenlandse markt kopen. In dat geval kan de binnenlandse fabrikant van de kapitaalgoederen zelf de onderdelen die nodig zijn om deze kapitaalgoederen te vervaardigen, rechtenvrij invoeren. Een andere mogelijkheid is dat de binnenlandse fabrikant voor de levering van kapitaalgoederen aan de houder van een EPCGS-vergunning gebruik maakt van de regeling voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop.
(59)
Alle in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs bleken tijdens het OT van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusie betreffende de EPCGS-regeling
(60)
In het kader van de EPCGS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a) ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. De rechtenverlaging vormt een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien deze daardoor inkomsten derft die haar normaliter zouden toekomen. Bovendien heeft de exporteur door deze rechtenverlaging een voordeel verkregen doordat zijn liquiditeit door het niet betalen van rechten is verbeterd.
(61)
Ook is de EPCGS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties, aangezien vergunningen in het kader van deze regeling niet kunnen worden verkregen zonder zich tot uitvoer te verplichten. Daarom wordt deze regeling geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen overeenkomstig artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(62)
Deze regeling kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Kapitaalgoederen vallen niet onder deze toelaatbare regelingen zoals bepaald in bijlage I, punt i), van de basisverordening omdat zij niet worden verbruikt/verwerkt bij de vervaardiging van de uitgevoerde producten.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(63)
De hoogte van de subsidie werd overeenkomstig artikel 7, lid 3, van de basisverordening berekend door de niet-betaalde douanerechten op ingevoerde kapitaalgoederen te spreiden over een tijdvak dat overeenstemt met de normale afschrijvingstermijn voor die kapitaalgoederen in de betrokken bedrijfstak. Overeenkomstig de vaste praktijk werd bij het aldus berekende, aan het OT toe te rekenen bedrag de rente over dit tijdvak opgeteld om het volledige voordeel in die periode vast te stellen. Het commerciële rentetarief dat in India tijdens het onderzoektijdvak gold, werd daarvoor geschikt geacht. Indien verzoeken daartoe gerechtvaardigd waren, werden de kosten die moesten worden gemaakt om de subsidie te verkrijgen, overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening afgetrokken.
(64)
Overeenkomstig artikel 7, leden 2 en 3, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag omgeslagen over de passende waarde van de uitvoer in het OT als geschikte noemer, omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd toegekend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(65)
Met betrekking tot deze regeling werd in het OT voor de betrokken ondernemingen een subsidiepercentage van 0,11 %, 0,16 % en 0,19 % vastgesteld.
3.5. Export Oriented Units Scheme („EOUS” - regeling exportgerichte bedrijven)
a) Rechtsgrondslag
(66)
De regeling voor exportgerichte bedrijven (EOU) is uitvoerig beschreven in hoofdstuk 6 van FT-policy 09-14 en in hoofdstuk 6 van het handboek HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(67)
Met uitzondering van zuivere handelsondernemingen komen alle ondernemingen die er zich in principe toe verbinden hun gehele productie van goederen of diensten uit te voeren, voor de regeling exportgerichte bedrijven in aanmerking. Om voor die regeling in aanmerking te komen, moeten ondernemingen in industriesectoren een minimumbedrag in vaste activa investeren.
c) Praktische uitvoering
(68)
Exportgerichte bedrijven kunnen overal in India gevestigd zijn of worden opgericht.
(69)
In een aanvraag om als exportgericht bedrijf te worden erkend, moeten onder meer gegevens worden verstrekt over de geplande productie, de geraamde waarde van de uitvoer en de behoefte aan ingevoerde en binnenlandse inputs voor de volgende vijf jaar. Indien de aanvraag wordt aanvaard, worden de aan deze aanvaarding verbonden voorwaarden aan de onderneming meegedeeld. De erkenning als exportgericht bedrijf geldt voor vijf jaar. De overeenkomst kan worden verlengd.
(70)
Een belangrijke verplichting voor een onderneming die in aanmerking komt voor een regeling voor exportgerichte bedrijven, als vastgesteld in FT-policy 09-14, is dat haar deviezenrekening een positief saldo moet vertonen, d.w.z. dat de totale waarde van haar uitvoer in een referentieperiode (vijf jaar) groter moet zijn dan de totale waarde van haar invoer.
(71)
Exportgerichte bedrijven komen in aanmerking voor de volgende voordelen:
i)
vrijstelling van invoerrechten voor alle soorten goederen (waaronder kapitaalgoederen, grondstoffen en verbruiksgoederen) die nodig zijn voor de fabricage, productie of verwerking of die in verband daarmee worden gebruikt;
ii)
vrijstelling van accijnzen op in het binnenland aangekochte goederen;
iii)
terugbetaling van de nationale omzetbelasting op ter plaatse aangekochte goederen;
iv)
de mogelijkheid een deel van de productie, ter waarde van maximaal 50 % van de fob-waarde van de uitvoer, op de binnenlandse markt te verkopen, mits hun deviezenrekening een positief saldo vertoont na betaling van de verlaagde rechten, namelijk accijnzen op eindproducten;
v)
gedeeltelijke terugbetaling van de rechten die zijn betaald op brandstof die bij binnenlandse oliemaatschappijen wordt betrokken;
vi)
vrijstelling van de normaliter verschuldigde vennootschapsbelasting op de exportwinsten overeenkomstig artikel 10 B van de wet op de vennootschapsbelasting gedurende een periode van tien jaar vanaf het begin van de activiteiten van het bedrijf.
(72)
Bedrijven die van deze regeling gebruikmaken, staan onder toezicht van douaneambtenaren.
(73)
Op deze bedrijven rust de wettelijke verplichting om een waarheidsgetrouwe boekhouding te voeren van alle ingevoerde goederen, van het verbruik en gebruik daarvan en van de uitgevoerde goederen, overeenkomstig de desbetreffende bepaling van het handboek HOP I 09-14. Deze documenten moeten periodiek aan de bevoegde autoriteiten in India worden overgelegd in de vorm van driemaandelijkse en jaarlijkse voortgangsverslagen.
(74)
Overeenkomstig het desbetreffende artikel van het handboek HOP I 09-14 wordt echter van een exportgericht bedrijf op geen enkel ogenblik verlangd dat het iedere invoer in verband brengt met zijn uitvoer, overdracht naar andere bedrijven, verkoop in het binnenlandse tariefgebied of voorraden.
(75)
Bij verkopen in het binnenland zorgt de producent zelf voor de verzending en registratie. Bij uitvoer door een exportgericht bedrijf ziet een douane- of accijnsambtenaar toe op de verzending van de goederen.
(76)
In dit geval heeft één van de exporteurs in de steekproef gebruikgemaakt van de regeling exportgerichte bedrijven. Deze exporteur heeft van deze regeling gebruik gemaakt om grondstoffen, verbruiksgoederen en kapitaalgoederen vrij van rechten in te voeren, goederen op de binnenlandse markt vrij van accijnzen aan te kopen, omzetbelasting terugbetaald te krijgen en een deel van zijn productie op de binnenlandse markt te verkopen. De exporteur heeft daarbij geprofiteerd van alle voordelen die in overweging 71, onder i) tot en met vi), zijn beschreven. Uit het onderzoek is evenwel gebleken dat de onderneming vanaf 1 april 2010 niet meer in aanmerking komt voor de vrijstelling van vennootschapsbelasting overeenkomstig artikel 10 B van de wet op de vennootschapsbelasting. Bijgevolg zijn de bepalingen van de regeling exportgerichte bedrijven met betrekking tot de vrijstelling van vennootschapsbelasting in het kader van dit onderzoek verder buiten beschouwing gelaten.
(77)
In een zeer laat stadium diende de onderneming die als een exportgericht bedrijf bleek te werken gedetailleerde opmerkingen over de regeling in en voerde onder meer aan dat de verschillende maatregelen waarover een exportgericht bedrijf beschikt, geen compenserende subsidies vormen. De analyse van deze opmerkingen kon tot nu toe niet worden afgerond; er zal echter de nodige aandacht aan worden besteed in de volgende fase van dit onderzoek.
d) Conclusies betreffende de EOUS-regeling
(78)
De voor een exportgericht bedrijf geldende vrijstellingen van drie soorten invoerrechten (het basisdouanerecht, de onderwijsbelasting op douanerecht en de belasting hoger secundair onderwijs) en de terugbetaling van de omzetbelasting zijn financiële bijdragen van de Indiase overheid in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. De overheid derft door deze regeling inkomsten die zij anders wel had gekregen en kent het exportgerichte bedrijf aldus een voordeel toe in de zin van artikel 3, lid 2, van de basisverordening, daar het hierdoor over meer liquide middelen beschikt omdat het de normaal verschuldigde rechten niet hoeft te betalen en de omzetbelasting terugbetaald krijgt.
(79)
De EOU-regeling kan bovendien niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor rechten of voor vervangende rechten in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de voorschriften in bijlage I, punten h) en i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) van de basisverordening. De Indiase overheid heeft niet daadwerkelijk een controleregeling of procedure toegepast om na te gaan of, en in welke mate, de inputs bij de vervaardiging van het exportproduct zijn verbruikt (bijlage II, punt II.4, van de basisverordening en, in het geval van terugbetalingsregelingen voor vervangende inputs, bijlage III, punt II.2, van de basisverordening). Er wordt alleen gecontroleerd of de deviezenrekening een positief saldo vertoont, niet of de ingevoerde goederen worden verbruikt voor de productie van uitgevoerde goederen.
(80)
Door de vrijstelling van accijnzen en het invoerrechtenequivalent derft de Indiase overheid evenwel geen inkomsten. Indien accijnzen en aanvullend douanerecht worden betaald, kunnen deze later weer van toekomstige betalingen worden afgetrokken (het zogenaamde „CENVAT-mechanisme”); deze regeling is vergelijkbaar met btw en biedt Indiase bedrijven de mogelijkheid om belastingen op aankopen af te trekken van te betalen omzetbelasting. Deze rechten zijn bijgevolg niet definitief. Door het „CENVAT”-mechanisme wordt alleen een definitief recht geheven op de toegevoegde waarde, maar niet op de inputs.
(81)
Bijgevolg zijn alleen de vrijstelling van het basisdouanerecht, van de onderwijsbelasting op douanerecht en van de belasting hoger secundair onderwijs, alsook de terugbetaling van de nationale omzetbelasting subsidies in de zin van artikel 3 van de basisverordening. Deze regelingen zijn rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties en daarom worden zij geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening. Om voor deze prikkels in aanmerking te komen moet een exportgericht bedrijf zich tot export verplichten volgens punt 6.1 van FT-policy 09-14.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(82)
Het tot compenserende maatregelen aanleiding gevende voordeel bestaat uit de kwijtschelding van invoerrechten (basisdouanerecht, onderwijsbelasting op douanerecht en belasting hoger secundair onderwijs) die normaliter bij invoer verschuldigd zijn, en uit de terugbetaalde nationale omzetbelasting, tijdens het OT.
i) Vrijstelling van invoerrechten (basisdouanerecht, onderwijsbelasting op douanerecht, belasting hoger secundair onderwijs) en terugbetaling van nationale omzetbelasting op grondstoffen en verbruiksgoederen
(83)
De hoogte van de subsidies die zijn toegekend aan de exporteurs die exportgerichte bedrijven zijn, werd berekend op basis van de in het OT in totaal gederfde invoerrechten (basisdouanerecht, onderwijsbelasting op douanerecht, belasting hoger secundair onderwijs) op de voor het exportgerichte bedrijf ingevoerde materialen en van de omzetbelasting die in het OT is terugbetaald. De kosten die moesten worden gemaakt om de subsidie te verkrijgen, werden overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening van dit bedrag afgetrokken, waarna het resulterende bedrag als teller diende. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag omgeslagen over het niveau van de uitvoer in het OT als geschikte noemer, omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd toegekend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden. De op deze wijze berekende subsidiemarge voor het betrokken bedrijf was 2,68 %.
ii) Vrijstelling van invoerrechten (basisdouanerecht, onderwijsbelasting op douanerecht, belasting hoger secundair onderwijs) op kapitaalgoederen
(84)
Kapitaalgoederen worden niet fysiek verwerkt in het eindproduct. Het voordeel voor het betrokken bedrijf werd overeenkomstig artikel 7, lid 3, van de basisverordening berekend door het bedrag van de niet-betaalde douanerechten op ingevoerde kapitaalgoederen te spreiden over een tijdvak dat overeenstemt met de normale afschrijvingstermijn voor die kapitaalgoederen in een van de onderzochte bedrijven. Het aldus berekende, aan het OT toe te rekenen bedrag werd gecorrigeerd door de toevoeging van rente over dit tijdvak, teneinde de waarde van het voordeel in de loop van de tijd en zo het volledige voordeel voor de ontvanger vast te stellen. Het commerciële rentetarief dat in India tijdens het onderzoektijdvak gold, werd daarvoor geschikt geacht. Overeenkomstig artikel 7, leden 2 en 3, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag omgeslagen over het niveau van de uitvoer in het OT als geschikte noemer, omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd toegekend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden. De op deze wijze berekende subsidiemarge voor het betrokken bedrijf was 0,05 %.
(85)
De totale subsidiemarge die in het kader van de regeling exportgerichte bedrijven voor de betrokken onderneming werd berekend, bedraagt 2,73 %.
3.6. Focus Product Scheme („FPS”, regeling focusproducten)
a) Rechtsgrondslag
(86)
Deze regeling is uitvoerig beschreven in de punten 3.15, 3.16 en 3.17 van FT-policy 09-14 en de hoofdstukken 3.9, 3.10 en 3.11 van het handboek HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(87)
Overeenkomstig punt 3.15.2 van FT-policy 09-14 komen exporteurs van in aanhangsel 37D van handboek HOP I 09-14 vermelde producten in aanmerking voor deze regeling.
c) Praktische uitvoering
(88)
Een exporteur van in de lijst van aanhangsel 37D van handbook HOP I 09-14 opgenomen producten kan een aanvraag indienen voor een FPS-kredietpuntcertificaat dat gelijk is aan 2 % tot 5 % van de fob-waarde van de uitvoer. Speciale focusproducten/sectoren, die vallen onder tabel 2 en tabel 5 van vorenbedoeld aanhangsel 37D, geven echter recht op een kredietpuntcertificaat van 5 % van de fob-waarde van de uitvoer. Het onderzochte betrokken product maakt deel uit van deze speciale focusproducten.
(89)
FPS is een postexportregeling, dat wil zeggen dat een onderneming moet exporteren om voor de voordelen van deze regeling in aanmerking te komen. Als gevolg daarvan moet de onderneming een onlineaanvraag bij de betrokken autoriteit indienen tezamen met kopieën van de exportorder en rekening, het bankafschrift waaruit blijkt dat de aanvraagvergoeding is betaald, een kopie van de vrachtbrieven en een bankcertificaat als bewijs van ontvangst van de betaling of een aankoopcertificaat van vreemde valuta in geval van directe onderhandelingen over documenten. Wanneer het origineel van de vrachtbrieven en/of bankcertificaten is ingediend voor een aanvraag van voordelen in het kader van een andere regeling, kan de onderneming zelf waargemerkte kopieën indienen, met vermelding van de betrokken autoriteit waarbij de originele documenten zijn ingediend. De onlineaanvraag voor FPS-kredieten kan betrekking hebben op maximaal 50 vrachtbrieven.
(90)
Er werd geconstateerd dat overeenkomstig de Indiase normen voor jaarrekeningen FPS-kredieten op transactiebasis kunnen worden geboekt zodra aan de uitvoerverplichting is voldaan. Dergelijke kredieten kunnen worden gebruikt om de douanerechten te betalen bij de latere invoer van goederen - met uitzondering van kapitaalgoederen en goederen waarop een invoerbeperking rust. Goederen die met gebruikmaking van deze kredieten worden ingevoerd, kunnen op de binnenlandse markt worden verkocht (waar zij aan omzetbelasting zijn onderworpen) of anderszins worden gebruikt. FPS-kredieten zijn vrij overdraagbaar en zijn vanaf de toekenning 24 maanden geldig.
(91)
Twee van de in de steekproef opgenomen ondernemingen bleken in het OT van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusie betreffende de FPS
(92)
In het kader van de FPS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. Een FPS-krediet is een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien het krediet uiteindelijk zal worden gebruikt voor de vereffening van invoerrechten, waardoor de Indiase overheid inkomsten derft die haar anders zouden toekomen. Bovendien verlenen de FPS-kredieten een voordeel aan de exporteur, omdat zijn liquiditeit daardoor verbetert.
(93)
Bovendien is de FPS rechtens afhankelijk van exportprestaties en wordt daarom geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, onder a), van de basisverordening.
(94)
Deze regeling kan niet als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening worden aangemerkt, omdat zij niet voldoet aan de regels van bijlage I, punt i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) bij de basisverordening. Een exporteur is met name niet verplicht de goederen die vrij van rechten werden ingevoerd, ook echt in het productieproces te verbruiken en het kredietbedrag wordt niet berekend op basis van de werkelijk gebruikte inputs. Bovendien wordt geen regeling of procedure toegepast aan de hand waarvan kan worden nagegaan welke inputs bij de vervaardiging van het uitgevoerde product werden verbruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, punt i), en de bijlagen II en III van de basisverordening. Ten slotte komt een exporteur ook als hij geen inputs invoert voor de FPS in aanmerking. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo komen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt aankopen en geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch voor de FPS-regeling in aanmerking.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(95)
Overeenkomstig artikel 3, lid 2, en artikel 5 van de basisverordening werd het bedrag van de compenserende subsidies berekend op grond van het aan de ontvanger toegekende voordeel dat tijdens het OT bleek te bestaan. In dit verband werd geoordeeld dat het voordeel aan de ontvanger wordt toegekend op het ogenblik dat in het kader van deze regeling een uitvoertransactie wordt verricht. Op dat ogenblik is de Indiase overheid gehouden afstand te doen van de douanerechten, wat een financiële bijdrage is in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zodra de douaneautoriteiten een ladingsbrief voor de uitvoer afgeven, waarin onder meer het voor die uitvoertransactie toe te kennen bedrag van het FPS-krediet is vermeld, heeft de Indiase overheid geen zeggenschap meer over het al of niet toekennen van de subsidie. Gezien het bovenstaande lijkt het passend om voor de berekening van het door de FPS toegekende voordeel uit te gaan van alle kredieten die in het OT voor uitvoertransacties zijn verworven.
(96)
Wanneer verzoeken daartoe gerechtvaardigd waren, werden de kosten die moesten worden gemaakt om de subsidie te verkrijgen, overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening afgetrokken van de aldus vastgestelde kredieten om het als teller fungerende subsidiebedrag te bepalen. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag omgeslagen over de totale waarde van de uitvoer in het OT als geschikte noemer, omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd toegekend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(97)
Met betrekking tot deze regeling werd ten aanzien van de twee betrokken ondernemingen tijdens het OT een subsidiepercentage van 4,80 % vastgesteld.
3.7. Export Credit Scheme („ECS” - regeling exportkredieten)
a) Rechtsgrondslag
(98)
Deze regeling is beschreven in Master Circular DBOD nr. DIR.(Exp).BC. 06/04.02.002/2010-10 (Rupee/Foreign Currency Export Credit) van de Reserve Bank of India („RBI”), die aan alle handelsbanken in India is gericht.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(99)
Voor deze regeling komen producenten-exporteurs en handelaren-exporteurs in aanmerking.
c) Praktische uitvoering
(100)
De ECS-regeling bestaat uit twee subregelingen: de subregeling voor exportkrediet vóór verzending (Pre-Shipment Export Credit Scheme), dat vóór de uitvoer aan exporteurs wordt verstrekt voor de financiering van de aankoop, verwerking, productie, verpakking en/of verzending van goederen en de subregeling voor exportkrediet na verzending (Post-Shipment Export Credit Scheme), waarbij bedrijfsleningen worden gegeven voor de financiering van vorderingen op buitenlandse debiteuren. Sinds 1 juli 2010 passen handelsbanken een nieuw basistariefsysteem (Base Rate System) toe dat geldt voor alle houders van exportkredietvoorschotten in rupees. Wat de ECS in buitenlandse valuta betreft, stelt de Reserve Bank of India (RBI) de maximale rentepercentages voor exportkredieten vast die handelsbanken een exporteur kunnen aanrekenen. De RBI geeft de banken ook opdracht om een bepaald gedeelte van hun nettobankkrediet voor exportfinanciering beschikbaar te stellen.
(101)
Dankzij deze Master Circular van de RBI kunnen de exporteurs exportkredieten verkrijgen tegen preferentiële rentetarieven vergeleken met de tarieven voor gewone handelskredieten („kaskredieten”), waarvoor uitsluitend marktvoorwaarden gelden. Voor ondernemingen met een goede kredietwaardigheid kan het verschil tussen de rentetarieven kleiner zijn. Zij kunnen een dusdanig goede kredietwaardigheid hebben dat zij in feite onder dezelfde voorwaarden exportkredieten en kaskredieten kunnen verkrijgen.
(102)
Alle in de steekproef opgenomen producenten-exporteurs bleken tijdens het OT van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusie betreffende de ECS
(103)
De preferentiële rentetarieven van een ECS-krediet die in de in overweging 98 vermelde Master Circular van de RBI worden vastgesteld, kunnen de rentekosten van de exporteur lager doen uitvallen dan de louter door marktvoorwaarden bepaalde kredietkosten, waardoor de exporteur een voordeel verkrijgt in de zin van artikel 3, lid 2, van de basisverordening.
(104)
Hoewel deze preferentiële ECS-kredieten door handelsbanken worden verleend, gaat het bij dit voordeel om een financiële bijdrage van de overheid in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), iv), van de basisverordening. Om tot de conclusie te komen dat het om een subsidie gaat, is het volgens artikel 3, punt 1, onder a), iv), van de basisverordening en artikel 1(a)(1)(iv) van de Overeenkomst inzake subsidies en compenserende maatregelen niet vereist dat gebruik is gemaakt van overheidsmiddelen, bijvoorbeeld in de vorm van een terugbetaling door de Indiase overheid aan de handelsbanken, maar is het voldoende dat de overheid opdracht geeft tot het vervullen van functies die zijn vermeld in artikel 3, punt 1, onder a), i), ii) of iii), van de basisverordening. De RBI is een overheidsorgaan en valt dus onder de definitie van „overheid” in artikel 2, onder b), van de basisverordening. Deze bank is voor 100 % in handen van de overheid, streeft doelstellingen van het overheidsbeleid na, bijvoorbeeld monetair beleid, en de bestuursleden worden door de Indiase overheid benoemd. De RBI heeft zeggenschap over particuliere instellingen in de zin van artikel 3, punt 1, onder a), iv), tweede streepje, van de basisverordening omdat de handelsbanken zich aan de instructies van de RBI moeten houden, onder meer de instructies in de Master Circular betreffende rentevoeten voor exportkredieten en de bepalingen van de RBI dat de handelsbanken een bepaald bedrag van hun nettobankkrediet voor exportfinanciering moeten bestemmen. Daardoor zijn handelsbanken verplicht functies te vervullen die zijn vermeld in artikel 3, lid 1, onder a), i), van de basisverordening, in dit geval de verstrekking van leningen in de vorm van preferentiële exportkredieten. Een dergelijke rechtstreekse overdracht van middelen in de vorm van leningen op bepaalde voorwaarden is een functie die de overheid normaliter zelf zou vervullen, en de praktijk wijkt in werkelijkheid niet af van praktijken die overheidsinstanties plegen te volgen, in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), iv), van de basisverordening. Deze subsidie wordt op grond van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen, aangezien de preferentiële rentetarieven uitsluitend gelden voor de financiering van uitvoertransacties en dus van uitvoerprestaties afhankelijk zijn.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(105)
Het subsidiebedrag is berekend op basis van het verschil tussen de rente die voor in het OT gebruikt exportkrediet is betaald en het bedrag dat de betrokken onderneming voor een gewoon handelskrediet zou hebben moeten betalen. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag (de teller) omgeslagen over het niveau van de totale uitvoer in het OT als geschikte noemer, omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd toegekend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(106)
Met betrekking tot deze regeling werd in het OT voor de betrokken ondernemingen een subsidiepercentage van 0,25 %, 0,31 % en 0,44 % vastgesteld.
3.8. Electricity Duty Exemption (regeling vrijstelling elektriciteitsheffing).
a) Rechtsgrondslag
(107)
De regeling is opgenomen in de Package Scheme of Incentives (Pakketregeling stimuleringsmaatregelen) 2007 van de regering van Maharashtra, Resolutie nr. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 van 30 maart 2007. Ingevolge de wijziging van de Pakketregeling stimuleringsmatregelen 2007, vastgesteld door de regering van Maharashtra op 30 juni 2011, is de termijn van de regeling verlengd tot en met 31 augustus 2011.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(108)
In bovengenoemde resolutie worden de categorieën industrieën en ondernemingen opgesomd die in aanmerking komen voor stimuleringsmaatregelen in het kader van de regeling van 2007.
c) Praktische uitvoering
(109)
Om de verspreiding van de industrieën naar de minder ontwikkelde gebieden aan te moedigen, heeft de regering van Maharashtra een pakket stimuleringsmaatregelen vastgesteld voor nieuwe/in ontwikkeling zijnde bedrijfseenheden die zijn opgericht in de ontwikkelingsregio van de staat Maharashtra. Voor de uitvoering van de regeling wordt in bijlage I bij de resolutie het gebied van de staat dat in aanmerking komt voor stimuleringsmaatregelen aangeduid. Er kan echter geen aanvraag om in aanmerking te komen voor de stimuleringsmaatregelen uit hoofde van de regeling van 2007 worden ingediend, tenzij een stimuleringscertificaat in het kader van de regeling van 2007 door het uitvoeringsagentschap is afgegeven en de in aanmerking komende bedrijfseenheid heeft voldaan aan de bepalingen/voorwaarden van dat certificaat. Er wordt een stimuleringscertificaat door het uitvoeringsagentschap afgegeven vanaf de dag van het begin van de commerciële productie van de in aanmerking komende eenheid.
(110)
Er wordt gedurende een periode van 15 jaar een vrijstelling van de elektriciteitsheffing verleend aan daarvoor in aanmerking komende eenheden die in bepaalde gebieden zijn opgericht. In de andere delen van de staat zullen ook 100 % exportgerichte bedrijven (EOU's), informatietechnologiebedrijven en biotechnologiebedrijven gedurende een periode van 10 jaar worden vrijgesteld van de betaling van de elektriciteitsheffing.
(111)
Tijdens het onderzoek bleek een onderneming in de steekproef, namelijk een in Maharashtra gevestigd exportgericht bedrijf, tijdens het OT van deze regeling te hebben geprofiteerd.
d) Conclusie betreffende de vrijstelling van de elektriciteitsheffing
(112)
De vrijstelling van de elektriciteitsheffing is een subsidie in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening, aangezien die vrijstelling een financiële bijdrage van de Indiase overheid is waardoor de onderzochte exporteurs een voordeel hebben verkregen.
(113)
De subsidieregeling is specifiek in de zin van artikel 4, lid 3, van de basisverordening aangezien de wetgeving op grond waarvan de subsidieverlenende autoriteit opereert, zelf de toegang tot deze regeling heeft beperkt tot ondernemingen in een bepaalde geografische regio.
(114)
Deze subsidie wordt bijgevolg geacht aanleiding te geven tot compenserende maatregelen.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(115)
Overeenkomstig artikel 3, lid 2, en artikel 5 van de basisverordening wordt het bedrag van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidie berekend op basis van het aan de ontvanger verleende voordeel met betrekking tot het betrokken product, dat tijdens het OT bleek te bestaan. Dit bedrag (de teller) is omgeslagen over de totale omzet van het betrokken product van de producent-exporteur tijdens het OT omdat de subsidie niet afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden werd toegekend, overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening.
(116)
Het subsidiepercentage dat in het kader van deze regeling tijdens het OT voor de betrokken onderneming is vastgesteld, bedraagt 0,09 %.
3.9. Bedrag van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies
(117)
Op basis van de bevindingen, zoals samengevat in de onderstaande tabel, blijken de totale bedragen van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies, uitgedrukt ad valorem, te variëren van 3,2 % tot 16,5 %:
Tabel 1
Regeling
EPCGS
DEPBS
AAS
EOUS
ECS
FPS
Vrijstel-ling elektrici-teitshef-fing
Totaal
Onder-neming
Viraj Profiles Vpl.
0,16 %
2,73 %
0,25 %
0,09 %
3,2 %
Raajratna Ventures Ltd.
0,19 %
4,70 %
2,94 %
0,44 %
4,80 %
13,0 %
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
0,11 %
6,53 %
0,31 %
4,80 %
11,7 %
Niet in de steekproef opgenomen medewerkende ondernemin-gen
0,16 %
5,53 %
2,94 %
0,25 %
4,80 %
13,6 %
Andere ondernemin-gen
0,16 %
5,53 %
2,94 %
2,73 %
0,25 %
4,80 %
0,09 %
16,5 %
(118)
Overeenkomstig artikel 15, lid 3, van de basisverordening bedraagt de subsidiemarge voor de niet in de steekproef opgenomen medewerkende ondernemingen, berekend op basis van de gewogen gemiddelde subsidiemarge, vastgesteld voor elk van de programma's waarvan de in de steekproef opgenomen medewerkende ondernemingen profiteren, 13,6 %. Voor de berekening van de gewogen gemiddelde subsidiemarge voor de steekproef zijn de geconstateerde subsidiebedragen voor EOU's en de vrijstelling van de elektriciteitsheffing in het kader van het pakket stimuleringsmaatregelen van de regering van Maharashtra (d.w.z. alleen van toepassing op EOU's) van de berekening uitgesloten, omdat de twee medewerkende, niet in de steekproef opgenomen ondernemingen niet onder deze subsidieregelingen bleken te vallen. Wat de EOU's betreft, was het met name niet mogelijk de EOU-gerelateerde voordelen samen te voegen met voordelen uit hoofde van de andere regelingen. Wat de vrijstelling van de elektriciteitsheffing betreft, geldt deze alleen voor EOU's of bedrijven die in bepaalde regio's van Maharashtra zijn gevestigd. Daarom is het aantal begunstigden in het kader van deze regeling te beperkt om ervan uit te gaan dat zij voor de niet in de steekproef opgenomen ondernemingen geldt.
(119)
Wat alle andere exporteurs in India betreft, stelde de Commissie eerst de mate van medewerking vast. Zoals vermeld in overweging 10 hierboven, blijkt uit de vergelijking van de invoergegevens van Eurostat met de gegevens die de medewerkende ondernemingen of groepen die het betrokken product tijdens het OT naar de Unie hebben uitgevoerd, hebben verstrekt over de hoeveelheden van het betrokken product die zij tijdens het OT naar de Unie hebben uitgevoerd, dat de medewerking van de Indiase producenten-exporteurs zeer hoog was, namelijk bijna 100 %. Gezien deze hoge mate van medewerking wordt het subsidiepercentage voor alle niet-medewerkende ondernemingen vastgesteld op het niveau van de gewogen gemiddelde subsidiemarge die is berekend voor elk van de programma's waarvan de medewerkende ondernemingen in de steekproef hebben geprofiteerd, namelijk 16,5 %.
4. BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
4.1. Productie in de Unie
(120)
Om de totale productie in de Unie vast te stellen, werd gebruikgemaakt van alle beschikbare informatie over de producenten in de Unie, waaronder de informatie in de klacht, de gegevens die voor en na de opening van het onderzoek van de producenten in de Unie zijn verkregen en de gecontroleerde antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(121)
Op grond daarvan is de totale productie in de Unie geschat op circa 52 000 ton in het OT. Dit cijfer omvat de productie van alle producenten in de Unie die zich bekend hebben gemaakt en de geschatte hoeveelheid van de productie van de producenten die zich tijdens de procedure niet hebben gemeld.
(122)
Zoals vermeld in overweging 14 hierboven is een steekproef samengesteld voor het onderzoek van de producenten in de Unie. Uit de 15 producenten in de Unie die vóór de inleiding van de procedure gegevens hebben verstrekt, is een steekproef van vijf ondernemingen samengesteld. Zoals uiteengezet in overweging 16 hierboven, heeft een onderneming later besloten om niet aan het onderzoek mee te werken. De resterende medewerkende, in de steekproef opgenomen ondernemingen vertegenwoordigden circa 32 % van de totale geschatte productie in de Unie tijdens het OT en werden representatief geacht voor de bedrijfstak van de Unie. De in de steekproef opgenomen ondernemingen zijn de voornaamste producenten en zijn gevestigd in Frankrijk en Italië waar de grootste hoeveelheid van het betrokken product wordt vervaardigd.
4.2. Bedrijfstak van de Unie
(123)
Alle bekende producenten in de Unie, als bedoeld in overweging 120 hierboven, worden geacht de bedrijfstak van de Unie te vormen in de zin van artikel 9, lid 1, en artikel 10, lid 8, van de basisverordening en worden hierna de „de bedrijfstak van de Unie” genoemd.
5. SCHADE
5.1. Voorafgaande opmerkingen
(124)
De relevante invoerstatistieken van Eurostat zijn tezamen met de in de klacht verstrekte gegevens en de vóór en na de opening van het onderzoek bij de producenten in de Unie verzamelde gegevens, waaronder de gecontroleerde antwoorden op de vragenlijst van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, ook gebruikt bij de evaluatie van de relevante schadefactoren.
(125)
De schadeanalyse in verband met macro-economische gegevens zoals productiecapaciteit, capaciteitsbenutting, verkochte hoeveelheid, marktaandeel, groei, werkgelegenheid en productiviteit, is gebaseerd op gegevens van de bedrijfstak van de Unie in zijn geheel.
(126)
De schadeanalyse in verband met micro-economische gegevens, zoals transactieprijzen, winstgevendheid, kasstroom, investeringen en rendement van investeringen, vermogen om kapitaal aan te trekken, voorraden en lonen, is gebaseerd op gegevens van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(127)
De vier tot de steekproef behorende producenten in de Unie werden ook opgenomen in de steekproef voor het huidige nieuwe onderzoek bij het vervallen van de antidumpingmaatregelen voor de invoer van SSF van oorsprong uit China en Taiwan, afgesloten op 7 januari 2012 (4). Voor dat onderzoek werd een andere onderneming, die niet deel uitmaakte van de steekproef voor dit onderzoek, in de steekproef opgenomen. Aangezien de beoordelingsperiode voor de schadeanalyse de periode van het nieuwe onderzoek bij het vervallen van de maatregelen overlapt, zijn de gegevens voor 2008 en 2009 identiek, behalve voor die van één onderneming. Door de mededeling van de cijfers voor 2008 en 2009 zou het mogelijk zijn om de cijfers af te leiden voor de onderneming die in dit geval niet in de steekproef werd opgenomen. Daarom zijn micro-indicatoren zoals voorraden, lonen, investeringen, kasstroom, rendement van investeringen en winstgevendheid geïndexeerd.
5.2. Verbruik in de Unie
(128)
Het verbruik in de Unie werd vastgesteld op basis van de in de Unie verkochte hoeveelheid van de bedrijfstak in de Unie, zoals verstrekt in de klacht en kruisgecontroleerd door de antwoorden op de vragenlijsten voor de samenstelling van de steekproef en de van de in de steekproef opgenomen producenten verkregen gecontroleerde gegevens. Bovendien werd voor de beoordelingsperiode ook rekening gehouden met de ingevoerde hoeveelheid op basis van de gegevens van Eurostat.
(129)
Het aldus berekende verbruik in de Unie ontwikkelde zich als volgt:
Tabel 2
2008
2009
2010
OT
Verbruik in de Unie (ton)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Bron:
Eurostat, gegevens in de klacht en antwoorden op de vragenlijst.
(130)
Het totale verbruik op de EU-markt steeg in de beoordelingsperiode met 9 %. Tussen 2008 en 2009 was er een drastische daling met 16 %, die kennelijk te wijten was aan de globale negatieve effecten van de economische crisis op de markt, waarna het verbruik zich tussen 2009 en 2010 met 21 % en tussen 2010 en het einde van het OT met 7 % opnieuw herstelde.
5.3. Invoer uit het betrokken land
(131)
De invoer uit India naar de Unie ontwikkelde zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt:
Tabel 3
2008
2009
2010
OT
Ingevoerde hoeveelheid uit India (ton)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Marktaandeel
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Bron:
Eurostat en antwoorden op de vragenlijst van producenten-exporteurs
(132)
De invoer uit India nam in de beoordelingsperiode met 65 % aanzienlijk toe. Deze toename was het sterkst tussen 2008 en 2009 toen de invoer met 30 % omhoog en het verbruik met 16 % omlaag ging. Op jaarbasis bleef de invoer uit India tijdens 2010 (+ 16 %) en tijdens het OT (+ 10 %) stijgen.
5.3.1. Invoerprijzen en prijsonderbieding
Tabel 4
Invoer uit India
2008
2009
2010
OT
Gemiddelde prijs in EUR/ton
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Bron:
Eurostat en antwoorden op de vragenlijst van in de steekproef opgenomen EU-producenten.
(133)
De gemiddelde invoerprijzen uit India daalden tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 9 %. Dit verklaart de toename van het marktaandeel van India van 12,1 % naar 18,3 % in dezelfde periode. De hoogste stijging vond plaats tussen 2008 en 2009, toen de Indiase exporteurs hun marktaandeel met meer dan 6 procentpunten vergrootten.
(134)
Voor de beoordeling van de prijsonderbieding tijdens het OT werden de gewogen gemiddelde verkoopprijzen per productsoort van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie voor niet-verbonden afnemers op de markt van de Unie, af fabriek, vergeleken met de overeenkomstige gewogen gemiddelde prijzen van de invoer uit India voor de eerste onafhankelijke afnemer op de markt van de Unie, op cif-niveau, gecorrigeerd voor bestaande douanerechten en kosten na invoer.
(135)
De prijsvergelijking vond plaats per productsoort voor transacties in hetzelfde handelsstadium, zo nodig na correctie, en met aftrek van kortingen en rabatten. Het resultaat van de vergelijking, uitgedrukt als percentage van de omzet van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie tijdens het OT, liet een prijsonderbieding zien, variërend tussen 3 % en 13 %.
5.4. Economische situatie van de bedrijfstak van de Unie
(136)
Overeenkomstig artikel 8, lid 4, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met subsidiëring uit India voor de bedrijfstak van de Unie een evaluatie van alle economische indicatoren die voor de bedrijfstak van de Unie voor de beoordelingsperiode werden vastgesteld.
5.4.1. Productie, productiecapaciteit en capaciteitsbenutting
Tabel 5
2008
2009
2010
OT
Productiehoeveelheid (ton)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Productiecapaciteit (ton)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Capaciteitsbenutting
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Bron:
Totaal bedrijfstak van de Unie.
(137)
Bovenstaande tabel laat zien dat de productie tijdens de beoordelingsperiode aanzienlijk is toegenomen met 25 %. In lijn met een afname van de vraag daalde de productie in 2009 scherp met 19 %, waarna zij zich in 2010 met circa 10 % herstelde. Hoewel het verbruik in de Unie in het OT met 7 % is gestegen, nam de productie in de Unie opnieuw met circa 17 % af in vergelijking met het voorgaande jaar.
(138)
De productiecapaciteit van de bedrijfstak van de Unie daalde in de beoordelingsperiode met circa 21 %. De capaciteitsbenutting nam in de beoordelingsperiode ook af en bleef constant onder 50 %.
5.4.2. Verkochte hoeveelheid en marktaandeel
Tabel 6
2008
2009
2010
OT
Verkochte hoeveelheid (ton)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Marktaandeel
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Bron:
Totaal bedrijfstak van de Unie.
(139)
In de context van een toenemend verbruik (+ 9 %) nam de verkochte hoeveelheid van het soortgelijke product, wanneer verkocht aan de eerste onafhankelijke afnemer in de Unie, in de beoordelingsperiode af met 14 %. Dientengevolge daalde het marktaandeel van 46,5 % in 2008 tot 36,6 % in het OT. Na een scherpe daling van de verkochte hoeveelheid in 2009 (- 20 %) herstelde deze zich licht in 2010 en in het OT.
5.4.3. Groei
(140)
Het verbruik in de Unie steeg met 9 % tussen 2008 en het einde van het OT. De verkochte hoeveelheid en het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie daalden in dezelfde periode met 14 % respectievelijk 21 %. In dezelfde periode nam de invoer uit India met 65 % aanzienlijk toe.
5.4.4. Werkgelegenheid
Tabel 7
2008
2009
2010
OT
Aantal werknemers
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Productiviteit (eenheid/werknemer)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Bron:
Totaal bedrijfstak van de Unie.
(141)
Wegens de afnemende activiteiten van de bedrijfstak van de Unie daalde het aantal werknemers in de beoordelingsperiode dienovereenkomstig met 24 %. Tussen 2008 en het einde van het OT stegen de arbeidskosten per werknemer met 6 %.
(142)
De productiviteit van de arbeidskrachten van de bedrijfstak van de Unie, gemeten als productie per werknemer per jaar, daalde in de beoordelingsperiode licht met 1 %. Zij bereikte haar laagste niveau in 2009, waarna zij zich opnieuw tot het begin van het OT begon te herstellen.
5.4.5. Gemiddelde prijzen per eenheid in de Unie
Tabel 8
2008
2009
2010
OT
Prijs per eenheid in de EU voor niet-verbonden afnemers
(EUR/ ton)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Bron:
Antwoorden op vragenlijst van in de steekproef opgenomen producenten.
(143)
De gemiddelde verkoopprijzen namen in de beoordelingsperiode met 2 % af. In 2009 werd de bedrijfstak van de Unie gedwongen zijn verkoopprijzen met 36 % te verlagen in de context van de economische neergang en een scherpe daling van de invoerprijzen uit India (- 21 %). Tijdens 2010 en het OT herstelden de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie zich opnieuw.
(144)
Uit het onderzoek is gebleken dat de daling van de verkoopprijzen in 2009 een afspiegeling was van de daling van de kosten die met 18 % omlaag gingen in vergelijking met de niveaus van 2008. Deze daling van de kosten was hoofdzakelijk te wijten aan de daling van de grondstofprijzen, met name die van nikkel, wat een onstabiele prijsdynamiek heeft. De bedrijfstak van de Unie werd echter gedwongen zijn verkoopprijzen sterker te verlagen dan de verlaging van de kosten, met het oog op de uitbreiding van de invoer uit India tegen lage prijzen in 2009.
5.4.6. Winstgevendheid, kasstroom, investeringen, rendement van investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
Tabel 9
2008
2009
2010
OT
Winstgevendheid EU-verkoop (% van nettoverkoop)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Kasstroom
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investeringen (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Rendement van investeringen
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Bron:
Antwoorden op vragenlijst van in de steekproef opgenomen EU-producenten.
(145)
Uit het onderzoek is gebleken dat, hoewel de daling van de verkoopprijzen de daling van de kosten deels weerspiegelde, de prijs van de bedrijfstak van de Unie onder druk stond door de invoer van SSF uit India. De winstgevendheid van de bedrijfstak van de Unie was negatief sinds het begin van de beoordelingsperiode. Met name in 2009 werd de bedrijfstak van de Unie gedwongen zijn verkoopprijzen sterker te verlagen dan de verlaging van de kosten, als gevolg van de uitbreiding van de invoer uit India tegen lage prijzen. Dit leidde tot een significante verslechtering van de winstgevendheid in dat jaar. De winstgevendheid verbeterde echter in 2010 en het OT, maar bleef nog negatief.
(146)
De kasstroom - dit is het vermogen van de bedrijfstak is om zijn activiteiten zelf te financieren - volgde een soortgelijke trend als de winstgevendheid. Zij bereikte haar laagste niveau in 2009, liet daarna een stijgende trend zien en werd opnieuw positief in het OT.
(147)
Na de investeringen in de productie van SSF in 2008 namen de investeringen in de beoordelingsperiode met circa 94 % af. Het rendement van de investeringen liet een soortgelijke negatieve ontwikkeling zien in lijn met de negatieve resultaten van de bedrijfstak van de Unie in de beoordelingsperiode en bleef altijd negatief.
(148)
De ontwikkeling van de winstgevendheid en de kasstroom en het lage niveau van de investeringen wijzen erop dat de in de steekproef opgenomen EU-producenten moeilijkheden hebben gehad om kapitaal aan te trekken.
5.4.7. Voorraden
Tabel 10
2008
2009
2010
OT
Eindvoorraad van bedrijfstak van de Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Bron:
Antwoord op de vragenlijst
(149)
De voorraad van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie steeg in de beoordelingsperiode met 3 %. In 2009 nam de eindvoorraad met 8 % af; daarna nam hij in 2010 en in het OT met respectievelijk 8 % en 3 % toe.
5.4.8. Omvang van de subsidiemarge
(150)
Gezien de omvang, het marktaandeel en de prijzen van de invoer met subsidiëring uit India kan het effect van de werkelijke subsidiemarges op de bedrijfstak van de Unie niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
5.5. Conclusie inzake schade
(151)
Uit het onderzoek is gebleken dat de meeste schade-indicatoren zoals productie (- 25 %), capaciteitsbenutting (- 6 %), verkochte hoeveelheden (- 14 %), marktaandeel (- 21 %) en werkgelegenheid (- 24 %) tijdens de beoordelingsperiode verslechterden. In de context van het stijgende verbruik daalden zowel de verkochte hoeveelheid als het marktaandeel. De verkochte hoeveelheid herstelde zich licht in 2010 en het OT vergeleken met 2009; de bedrijfstak van de Unie was echter niet in staat om zijn verloren marktaandeel terug te winnen in het licht van de uitbreiding van de Indiase invoer die tijdens de beoordelingsperiode gestaag toenam tegen prijzen welke die van de bedrijfstak van de Unie constant onderboden.
(152)
Bovendien werden de schade-indicatoren die betrekking hebben op de financiële prestaties van de bedrijfstak van de Unie, zoals de kasstroom en de winstgevendheid, sterk negatief beïnvloed. Dat betekent dat het vermogen van de bedrijfstak van de Unie om kapitaal aan te trekken werd ondermijnd.
(153)
In het licht van het voorgaande werd geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade in de zin van artikel 8, lid 5, van de basisverordening heeft geleden.
6. OORZAKELIJK VERBAND
6.1. Inleiding
(154)
Overeenkomstig artikel 8, leden 5 en 6, van de basisverordening werd onderzocht of de schade die de bedrijfstak van de Unie door de invoer met subsidiëring van oorsprong uit India heeft geleden als aanmerkelijk kan worden beschouwd. Ook andere bekende factoren dan de invoer met subsidiëring waardoor de bedrijfstak van de Unie terzelfder tijd schade kon lijden, werden onderzocht om te voorkomen dat mogelijke schade door deze andere factoren aan de invoer met subsidiëring werd toegeschreven.
6.2. Gevolgen van de invoer met subsidiëring
(155)
Uit het onderzoek is gebleken dat het verbruik in de Unie tijdens de beoordelingsperiode met 9 % is gestegen, terwijl de verkochte hoeveelheid van de bedrijfstak van de Unie met 14 % en zijn marktaandeel met 21 % zijn gedaald. Tegelijkertijd nam de invoer met subsidiëring uit India aanzienlijk toe met 65 %, waardoor het marktaandeel met 52 % is gestegen.
(156)
In 2010 en het OT nam het verbruik in de Unie toe in lijn met het algemene economische herstel. De verkochte hoeveelheid van de bedrijfstak van de Unie nam echter slechts licht toe in 2010 (+ 3 %) en in het OT (+ 4,7 %). Uit het onderzoek bleek verder dat de invoer uit India in 2010 met 16 % en in het OT met 10 % is gestegen.
(157)
De invoer met subsidiëring uit India zette de bedrijfstak van de Unie met name in 2009 onder druk, toen hij steeg met 30 % in vergelijking met 2008 en 6,6 procentpunten aan marktaandeel won. In hetzelfde jaar daalde de verkoop van de bedrijfstak van de Unie met 20 %.
(158)
Wat de prijsdruk in 2009 betreft, namen de gemiddelde invoerprijzen uit India met 21 % af, wat de bedrijfstak van de Unie dwong om zijn verkoopprijzen met 36 % te verlagen. Deze verlaging was groter dan de daling van de kosten. Deze situatie leidde tot een aanzienlijke verslechtering van de winstgevendheid, die in 2009 drastisch afnam.
(159)
De prijzen van de invoer uit India namen in de beoordelingsperiode over het algemeen af met 9 %, wat nog altijd lager is dan de invoerprijzen uit de rest van de wereld en de verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie.
(160)
Gezien het bovenstaande wordt geconcludeerd dat de massale toename van de invoer met subsidiëring uit India tegen prijzen welke die van de bedrijfstak van de Unie constant onderboden, een beslissende rol heeft gespeeld bij de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade, wat blijkt uit zijn slechte financiële situatie, de significante daling van de verkochte hoeveelheid en het marktaandeel, en de verslechtering van bijna alle schade-indicatoren.
6.3. Gevolgen van andere factoren
6.3.1. Invoer uit andere derde landen
Tabel 11
2008
2009
2010
OT
Ingevoerde hoeveelheid uit andere derde landen in ton
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Marktaandeel van de invoer uit andere derde landen
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Gemiddelde prijs van de invoer uit andere derde landen in EUR/ton
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Ingevoerde hoeveelheid uit Maleisië (ton)
13 712
9 810
9 611
9 966
Marktaandeel van de invoer uit Maleisië
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Gemiddelde prijs van de invoer uit Maleisië in EUR/ton
4 203
2 963
3 324
3 633
Ingevoerde hoeveelheid uit de Filipijnen (ton)
7 046
5 406
15 576
18 149
Marktaandeel van de invoer uit de Filipijnen
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Gemiddelde prijs van de invoer uit de Filipijnen in EUR/ton
4 645
3 474
3 714
3 912
Ingevoerde hoeveelheid uit de Volksrepubliek China (ton)
2 332
2 452
3 217
3 288
Marktaandeel van de invoer uit de Volksrepubliek China
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Gemiddelde prijs van de invoer uit de Volksrepubliek China in EUR/ton
4 004
4 561
5 272
5 648
Ingevoerde hoeveelheid uit Taiwan (ton)
4 304
3 703
6 451
6 640
Marktaandeel van de invoer uit Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Gemiddelde prijs van de invoer uit Taiwan in EUR/ton
5 092
4 719
4 755
4 943
Bron:
Eurostat.
(161)
Volgens de gegevens van Eurostat nam de omvang van de invoer in de Unie van SSF van oorsprong uit andere derde landen tijdens de beoordelingsperiode met 18 % toe. Tegelijkertijd daalden de gemiddelde invoerprijzen tijdens de beoordelingsperiode met ongeveer 3 % en steeg hun marktaandeel met ongeveer 9 %.
(162)
Er zijn antidumpingmaatregelen van toepassing op de invoer van SSF uit de Volksrepubliek China en Taiwan vanaf 19 november 2005. Ondanks deze maatregelen is deze invoer in de beoordelingsperiode significant toegenomen, hoewel de marktaandelen eerder bescheiden bleven op een niveau van 2,5 % respectivelijk 5,1 % in het OT. Andere belangrijke bronnen van invoer zijn de Filipijnen en Maleisië. De invoer, met name uit de Filipijnen, steeg significant tijdens de beoordelingsperiode en het marktaandeel daarvan nam toe van 5,8 % in 2008 tot 13,8 % in het OT.
(163)
Wat Maleisië betreft, deed zich in de beoordelingsperiode weliswaar een dalende trend voor, maar de invoer had echter nog steeds een marktaandeel van 7,6 % in het OT. De ingevoerde hoeveelheid uit de Filipijnen nam tijdens de beoordelingsperiode aanzienlijk toe. Zoals hieronder vermeld, was de gemiddelde invoerprijs echter veel hoger, namelijk circa 20 %, dan de gemiddelde prijs van de Indiase SSF.
(164)
Wat de invoerprijzen betreft, bleven de gemiddelde prijzen van de invoer uit andere derde landen tijdens de beoordelingsperiode vrij stabiel en bleven zij altijd boven de gemiddelde verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie en de gemiddelde invoerprijzen uit India.
(165)
Op basis van het bovenstaande werd voorlopig geconcludeerd dat het oorzakelijke verband tussen het effect van de invoer met subsidiëring uit India en de aanmerkelijke schade die door de bedrijfstak van de Unie is geleden, niet werd verbroken door de invoer uit andere derde landen.
6.3.2. Economische crisis
(166)
De economische crisis verklaart deels de inkrimping van het verbruik in de Unie in 2009. Er zij echter op gewezen dat ondanks de daling van het verbruik in 2009 met 16 %, de uit India ingevoerde hoeveelheid met 30 % steeg.
(167)
In 2010 en het OT nam het verbruik in de Unie toe in lijn met het algemene economische herstel. De verkochte hoeveelheid van de bedrijfstak van de Unie nam echter slechts licht toe, namelijk met 3 % in 2010 en met 4,7 % in het OT, terwijl de invoer uit India in die perioden is gestegen met 16 % respectievelijk 10 %.
(168)
Onder normale economische omstandigheden en zonder de sterke prijsdruk en de gestegen invoerniveaus als gevolg van de invoer met subsidiëring, zou de bedrijfstak van de Unie misschien wat problemen hebben gehad met de daling van het verbruik en de stijging van de vaste kosten per eenheid wegens de verminderde capaciteitsbenutting. De invoer met subsidiëring heeft echter het effect van de economische neergang versterkt en zelfs tijdens het algemene economische herstel kon de bedrijfstak van de Unie zich niet herstellen en het aan de Indiase invoer verloren marktaandeel terugwinnen.
(169)
Hoewel de economische crisis van 2008-2009 kan hebben bijgedragen aan de slechte prestaties van de bedrijfstak van de Unie, kan er niet van worden uitgegaan dat deze een dusdanig effect heeft gehad dat zij het oorzakelijke verband tussen de invoer met subsidiëring en de schade voor de bedrijfstak van de Unie heeft verbroken.
6.3.3. Uitvoerprestaties van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie
Tabel 12
2008
2009
2010
OT
Uitvoer in ton
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Verkoopprijs per eenheid (EUR)
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
(170)
Tijdens de beoordelingsperiode is de omvang van de uitvoer van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie met 9 % gedaald en zijn de gemiddelde verkoopprijzen met 10 % omlaag gegaan. Terwijl niet kan worden uitgesloten dat de negatieve trend in verband met de uitvoerprestaties een verder negatief effect op de bedrijfstak van de Unie heeft gehad, wordt geoordeeld dat, gezien de lage omvang van de uitvoer in verhouding tot de verkoop op de markt van de Unie, het effect het oorzakelijke verband tussen de invoer met subsidiëring en de geconstateerde schade niet verbreekt.
6.4. Conclusie inzake het oorzakelijke verband
(171)
Bovenstaande analyse laat zien dat de hoeveelheid en het marktaandeel van de laaggeprijsde invoer met subsidiëring van oorsprong uit India in de beoordelingsperiode aanzienlijk zijn toegenomen. Bovendien werd geconstateerd dat deze invoer de door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie in rekening gebrachte prijzen constant onderbood.
(172)
Deze toename van de hoeveelheid en het marktaandeel van de Indiase invoer met subsidiëring was continu, zelfs in 2009, toen het verbruik in de Unie met 16 % afnam en samenviel met de negatieve ontwikkeling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie tijdens dezelfde periode.
(173)
Vanaf 2008, in de context van de economische vertraging en een scherpe daling van het verbruik in de Unie, zijn de Indiase producenten-exporteurs erin geslaagd om hun marktaandeel aanzienlijk te vergroten. Dit viel samen met een negatieve ontwikkeling van het marktaandeel van de bedrijfstak van de Unie en een scherpe daling van de winstgevendheid en andere financiële indicatoren. Tijdens de beoordelingsperiode had de stijging van de laaggeprijsde invoer met subsidiëring uit India, die de prijzen van de bedrijfstak van de Unie constant onderbood, een algemeen negatief effect op de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie. Zelfs toen de situatie kort voor het OT licht verbeterde, was de bedrijfstak van de Unie niet in staat om zijn verloren marktaandeel terug te winnen en bleef de winstgevendheid negatief.
(174)
Uit de analyse van de andere bekende factoren, waaronder de economische crisis, die schade aan de bedrijfstak van de Unie hadden kunnen toebrengen, is gebleken dat deze factoren het oorzakelijke verband tussen de invoer met subsidiëring uit India en de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade niet hebben verbroken.
(175)
Op grond van het bovenstaande werd voorlopig geconcluderd dat de invoer met subsidiëring uit India de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft toegebracht in de zin van artikel 8, lid 5, van de basisverordening.
7. BELANG VAN DE UNIE
7.1. Voorafgaande opmerking
(176)
Overeenkomstig artikel 31 van de basisverordening heeft de Commissie onderzocht of er ondanks de conclusie inzake schade veroorzakende subsidiëring dwingende redenen waren om te concluderen dat het niet in het belang van de Unie was in dit bijzondere geval maatregelen in te stellen. De bepaling van het belang van de Unie was gebaseerd op een beoordeling van de belangen van alle betrokkenen, waaronder die van de bedrijfstak van de Unie, de importeurs en de gebruikers van het betrokken product.
7.2. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(177)
De bedrijfstak van de Unie heeft aanmerkelijke schade geleden als gevolg van de invoer met subsidiëring uit India. Er zij aan herinnerd dat de meeste schade-indicatoren gedurende de beoordelingsperiode een negatieve trend lieten zien. Wanneer geen maatregelen worden genomen, lijkt een verdere verslechtering van de situatie van de bedrijfstak van de Unie onvermijdelijk.
(178)
Verwacht wordt dat door de instelling van voorlopige compenserende rechten een herstel van de effectieve handelsvoorwaarden op de markt van de Unie zal optreden, waardoor de bedrijfstak van de Unie in staat zal zijn de prijzen van het onderzochte product aan te passen zodat zij de kosten van de verschillende componenten en de marktvoorwaarden weerspiegelen. Er wordt ook verwacht dat de instelling van voorlopige maatregelen de bedrijfstak van de Unie in staat zal stellen om ten minste een deel van zijn tijdens de beoordelingsperiode verloren marktaandeel terug te winnen, wat ook een positief effect zal hebben op zijn winstgevendheid en algemene financiële situatie.
(179)
Als geen maatregelen worden ingesteld, zijn verdere verliezen van het marktaandeel te verwachten en blijft de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk verlieslijdend. Dit zou op middellange tot lange termijn onhoudbaar zijn. Gezien de geleden verliezen en de grote investeringen die aan het begin van de beoordelingsperiode in de productie zijn gedaan, kan worden verwacht dat de meeste producenten in de Unie niet in staat zijn hun investeringen terug te verdienen als er geen maatregelen worden ingesteld. Bovendien wordt verwacht dat de instelling van compenserende maatregelen zal bijdragen tot de instandhouding van de werkgelegenheid die tijdens de beoordelingsperiode constant is verslechterd.
(180)
Daarom wordt voorlopig geconcludeerd dat de instelling van compenserende rechten in het belang van de bedrijfstak van de Unie is.
7.3. Belang van de gebruikers en importeurs
(181)
Door de gebruikers is aan dit onderzoek niet meegewerkt. Er werd contact opgenomen met 20 gebruikers maar geen van hen heeft op de toegezonden vragenlijst geantwoord. Wat de importeurs betreft, zijn vragenlijsten toegezonden aan twee niet-verbonden importeurs die te kennen hadden gegeven dat zij bereid waren om mee te werken, maar er werd geen antwoord ontvangen.
(182)
Er zij aan herinnerd dat ook bij voorgaande onderzoeken betreffende hetzelfde product de medewerking van de gebruikers zeer beperkt is geweest. In het recente nieuwe onderzoek bij het vervallen van de antidumpingmaatregelen van toepassing op de invoer van SSF van oorsprong uit de Volksrepubliek China en Taiwan werd contact opgenomen met dezelfde gebruikers, maar geen van hen heeft ook aan dat onderzoek meegewerkt (5).
(183)
Volgens de klacht zou het effect op de gebruikers verwaarloosbaar zijn, als maatregelen zouden worden ingesteld op de invoer van SSF uit India, aangezien SSF slechts een fractie van hun totale kosten uitmaken. In de klacht werd een schatting gegeven van het aandeel van de kosten van SSF bij de productie van een auto en een wasmachine/vaatwasmachine. In beide gevallen werd geconcludeerd dat het aandeel van SSF in de totale kosten voor de vervaardiging van deze producten verwaarloosbaar is.
(184)
Gezien de lage bezettingsgraad van de bedrijfstak van de Unie (46 % in het IP) bestaat er waarschijnlijk geen risico van een leveringstekort op de markt, als maatregelen tegen invoer uit India zouden worden ingesteld. Verder bestaan er andere leveringsbronnen, zoals de invoer van SSF uit andere landen, die aan geen maatregelen zijn onderworpen.
(185)
Ten slotte is het niveau van de voorgestelde maatregelen beperkt en daarom wordt verwacht dat de invoer uit India naar de EU-markt zal aanhouden, zij het tegen eerlijke prijzen.
7.4. Conclusie inzake het belang van de Unie
(186)
Gezien het bovenstaande wordt voorlopig geconcludeerd dat er op basis van de beschikbare informatie over het belang van de Unie geen dwingende redenen zijn die tegen de instelling van voorlopige maatregelen op de invoer van het betrokken product van oorsprong uit India pleiten.
8. VOORLOPIGE COMPENSERENDE MAATREGELEN
8.1. Schademarge
(187)
Gezien de conclusies inzake subsidiëring, schade, het oorzakelijke verband en het belang van de Unie moeten voorlopige compenserende maatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door de invoer met subsidiëring.
(188)
Om het niveau van deze maatregelen te bepalen, werd rekening gehouden met de vastgestelde subsidiemarges en het bedrag aan rechten dat noodzakelijk is om de schade voor de bedrijfstak van de Unie op te heffen, zonder de vastgestelde subsidiemarge te overschrijden.
(189)
Bij de berekening van het recht dat nodig is om de gevolgen van de schade veroorzakende subsidiëring op te heffen, werd ervan uitgegaan dat de maatregelen de bedrijfstak van de Unie in staat moeten stellen om de productiekosten te dekken en een winst vóór belasting te maken die bij normale concurrentie, dat wil zeggen bij afwezigheid van invoer met subsidiëring, redelijkerwijs op de verkoop van het soortgelijke product in de Unie door een dergelijke bedrijfstak kan worden behaald. Er wordt geoordeeld dat de winst die kan worden behaald in afwezigheid van de invoer met subsidiëring moet worden gebaseerd op de gemiddelde winstmarge vóór belastingen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie in 2007, dat wil zeggen vóór de beoordelingsperiode toen de bedrijfstak nog winstgevend was. Bijgevolg wordt geoordeeld dat een winstmarge van 7 % op de omzet kon worden beschouwd als een passend minimum dat de bedrijfstak van de Unie in afwezigheid van schade veroorzakende subsidiëring had kunnen verwachten.
(190)
Op basis hiervan werd voor het soortgelijke product een prijs berekend waarbij de bedrijfstak van de Unie geen schade lijdt. De geen schade veroorzakende prijs werd verkregen door de verkoopprijs van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie te corrigeren voor het werkelijke verlies of de werkelijke winst in het OT en bovengenoemde winstmarge daarbij op te tellen.
(191)
De noodzakelijke prijsverhoging werd vervolgens bepaald op basis van een vergelijking van de gewogen gemiddelde invoerprijs van de medewerkende producenten-exporteurs in India, als vastgesteld bij de berekening van de prijsonderbieding met de geen schade veroorzakende prijs van producten die in het OT door de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie werden verkocht. Uit deze vergelijking voortvloeiende verschillen werden vervolgens uitgedrukt als percentage van de gemiddelde totale cif-invoerwaarde.
8.2. Voorlopige maatregelen
(192)
Gelet op het voorgaande wordt geoordeeld dat, overeenkomstig artikel 12, lid 1, van de basisverordening, voorlopige compenserende maatregelen moeten worden ingesteld op de invoer van oorsprong uit India die overeen moeten stemmen met de subsidiemarge of met de schademarge indien deze lager is.
(193)
Op grond van het voorgaande zijn compenserende rechten vastgesteld door de schademarges en de subsidiemarges met elkaar te vergelijken. Daarom worden de volgende compenserende rechten voorgesteld:
Onderneming
Subsidiemarge
Schademarge
Voorlopig compenserend recht
Agarwal Fastners Pvt. Ltd.
11,7 %
20,9 %
11,7 %
Raajratna Ventures Ltd.
13,0 %
13,7 %
13,0 %
Viraj Profiles Limited
3,2 %
27,7 %
3,2 %
Niet in de steekproef opgenomen medewerkende ondernemingen
13,6 %
17,3 %
13,6 %
Alle andere ondernemingen
16,5 %
20,9 %
16,5 %
(194)
De bij deze verordening vastgestelde individuele compenserende rechten voor bepaalde ondernemingen zijn gebaseerd op de bevindingen van dit onderzoek. Zij weerspiegelen daarom de situatie die bij dit onderzoek voor die ondernemingen werd geconstateerd. Deze rechten gelden dus (in tegenstelling tot het voor het gehele land geldende recht dat van toepassing is op „alle andere ondernemingen”) uitsluitend voor de invoer van producten van oorsprong uit India die vervaardigd zijn door de vermelde specifieke juridische entiteiten. Deze rechten zijn niet van toepassing op ingevoerde producten die zijn vervaardigd door andere, niet specifiek in het dispositief van deze verordening genoemde ondernemingen, ook al gaat het hierbij om entiteiten die verbonden zijn met de specifiek genoemde ondernemingen; op die producten is het recht van toepassing dat geldt voor „alle andere ondernemingen”.
(195)
Verzoeken in verband met de toepassing van deze specifiek voor bepaalde ondernemingen geldende compenserende rechten (bv. na een naamswijziging van een bedrijf of na de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen) dienen aan de Commissie te worden gericht (6), onder opgave van alle relevante gegevens, met name indien de naamswijziging of de oprichting van nieuwe productie- of verkoopmaatschappijen verband houdt met wijzigingen in de activiteiten van de onderneming op het gebied van productie en de verkoop in binnen- en buitenland. Indien het verzoek gerechtvaardigd is, zal de verordening dienovereenkomstig worden gewijzigd door bijwerking van de lijst van ondernemingen die voor een individueel recht in aanmerking komen.
9. MEDEDELING VAN FEITEN EN OVERWEGINGEN
(196)
Bovenstaande voorlopige bevindingen worden meegedeeld aan alle belanghebbenden, die de gelegenheid zullen krijgen hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te vragen te worden gehoord. Hun opmerkingen worden geanalyseerd en, wanneer dat gerechtvaardigd is, in aanmerking genomen vooraleer tot een definitieve vaststelling wordt overgegaan. Voorts dient te worden vermeld dat alle bevindingen betreffende de instelling van compenserende rechten in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de vaststelling van definitieve bevindingen kunnen worden herzien,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een voorlopig compenserend recht ingesteld op roestvrijstalen bevestigingsmiddelen en delen daarvan van oorsprong uit India, momenteel ingedeeld onder de GN-codes 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 en 7318 15 70.
2. Het voorlopige compenserende recht, dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, voor het in lid 1 omschreven product dat door onderstaande ondernemingen is geproduceerd, is als volgt:
Onderneming
Recht (%)
Aanvullende Taric- code
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Thane, Maharashtra
11,7
B266
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat
13,0
B267
Viraj Profiles Limited, Boisar, Thane, Maharashtra
3,2
B268
In de bijlage opgenomen ondernemingen
13,6
B269
Alle andere ondernemingen
16,5
B999
3. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product wordt een zekerheid gesteld die gelijk is aan het bedrag van het voorlopige recht.
4. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
1. Onverminderd artikel 30 van Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad kunnen belanghebbenden binnen één maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
2. Ingevolge artikel 31, lid 4, van Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad kunnen de betrokken partijen binnen een maand na de inwerkingtreding ervan opmerkingen indienen over de toepassing ervan.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van vier maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 9 februari 2012.