NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 404/2010
ze dne 10. května 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 13. srpna 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých hliníkových kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 30. června 2009 Sdružení evropských výrobců kol (Association of European Wheel Manufacturers, EUWA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých hliníkových kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, výrobce v Unii uvedené v podnětu, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, a představitele ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované údaje poskytlo celkem 36 společností nebo skupin společností ve spojení (dále jen „skupiny“) v ČLR. Těchto 36 společností nebo skupin během období šetření vyrábělo dotčený výrobek a/nebo jej vyváželo na trh Evropské unie a projevilo zájem o zařazení do vzorku. Tyto společnosti se považovaly za spolupracující společnosti a byly brány v úvahu za účelem zařazení do vzorku. Úroveň spolupráce ze strany ČLR, tj. procentní podíl vývozu do EU uskutečněného čínskými spolupracujícími společnosti v porovnání s veškerým čínským vývozem do EU, činila více než 90 %.
(7)
Po konzultacích s dotčenými stranami podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení vybrala Komise podle článku 17 základního nařízení vzorek založený na největším reprezentativním objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a také s přihlédnutím k zeměpisnému rozložení spolupracujících společností nebo skupin. Vybraný vzorek tvoří čtyři (skupiny) společností představující 47 % vývozu 36 spolupracujících společností nebo skupin do EU a přibližně 43 % celkového vývozu z ČLR do EU. Orgány ČLR a čínská obchodní komora souhlasily s výběrem vzorku provedeným Komisí, ale požadovaly, aby byly do vzorku zařazeny nejméně dvě další (skupiny) společností. Vzhledem ke skutečnosti, že původně vybraný vzorek tvoří 20 společností patřících do 4 skupin, bylo rozhodnuto, že více společností nebo skupin již přidat nelze, protože by nebylo možné šetření ukončit v zákonem stanovené lhůtě.
(8)
Pět vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádalo o individuální zacházení a ve stanovené lhůtě poskytlo potřebné informace, s ohledem na použití čl. 9 odst. 6 a čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Ovšem vzhledem k velikosti vzorku, který zahrnoval 4 skupiny s mnoha společnostmi, Komise podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení dospěla k závěru, že nelze povolit žádné individuální zjišťování vyvážejících výrobců v ČLR nezařazených do vzorku, protože by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, zaslala Komise formuláře žádostí čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(10)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 40 výrobcům hliníkových kol v Unii. Bylo obdrženo 17 odpovědí. Do vzorku bylo zařazeno 5 skupin společností, které byly shledány jako reprezentativní pro výrobu celé Unie, pokud jde o objem prodeje a výrobu v EU (více než 75 %), územní působnost a druh činnosti, tj. prodej na trhu výrobců původního zařízení (OEM) a prodej na následném trhu, podrobnosti viz (19). a následující body odůvodnění. Ačkoliv většina prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku směřovala na trh OEM, 2 z výrobců zařazených do vzorku prodávali také na následném trhu. Do vzorku byly zařazeny rovněž společnosti, které podnět nepodaly.
(11)
Během šetření strany předložily další argumenty týkající se údajných rozdílů mezi trhem OEM a následným trhem. Pro získání relevantnějších informací bylo rozhodnuto vzorek rozšířit o dalšího (významného) výrobce aktivního na následném trhu.
(12)
Žadatelé požadovali, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné údaje kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurence. Komise se domnívala, že skutečně existuje značná možnost odvetných opatření, a uznala, že by názvy neměly být zveřejněny. Po zahájení řízení všechny spolupracující společnosti souhlasily se zveřejněním svých názvů jako spolupracujících subjektů, avšak nikoliv jako žadatelů.
(13)
Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno přibližně 80 dovozcům a dovozcům/uživatelům hliníkových kol. Bylo obdrženo 40 odpovědí od společností představujících přibližně jednu třetinu celkového dovozu z Číny. 12 z těchto odpovědí bylo obdrženo od dovozců a zbytek od dovážejících uživatelů. Do vzorku bylo zařazeno 7 společností (5 dovozců a 2 dovážející uživatelé).
(14)
Komise zaslala dotazníky 6 výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za ČLR a těm, kteří žádali o individuální zacházení, a 7 dovozcům zařazeným do vzorku. Dotazníky byly také zaslány uživatelům a jiným spolupracujícím výrobcům.
(15)
Vyplněný dotazník byl obdržen od 4 čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od 5 čínských vyvážejících výrobců, kteří žádali o individuální zacházení podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Odpovědi byly také obdrženy od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, 3 dovozců, kteří nejsou ve spojení s vyvážejícím výrobcem, od 9 jiných výrobců v EU a od 13 uživatelů. Informace byly obdrženy také od čínské obchodní komory a od dvou sdružení uživatelů.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie, a provedla inspekci v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Skupina Borbet:
Borbet Solingen GmbH - Německo
-
Skupina Heyes Lemmerz:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Česká republika
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Itálie
-
Skupina Ronal:
-
Ronal AG - Švýcarsko
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polsko
-
Speedline s.r.l. - Itálie
-
Mapsa S. Coop. L. - Španělsko
-
AEZ - Německo
-
Française de Roues S.A.S.V. - Francie
b)
Vyvážející výrobci a jejich společnosti ve spojení v ČLR
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
Společnosti ve spojení v Unii
-
OZ Deutschland, Biberbach (Německo)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Itálie)
d)
Společnosti ve spojení v Singapuru
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
Uživatelé
-
Renault - Francie
-
BMW - Německo
(17)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, kterým by nemuselo být tržní zacházení přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Turecka jakožto ze srovnatelné země, a to v prostorách následujících společností:
f)
Výrobci v Turecku
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum
3. Období šetření
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(19)
Dotčený výrobek je definován jako hliníková kola pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705 bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami pocházejícími z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50.
(20)
Dotčený výrobek se v Unii prodává prostřednictvím dvou distribučních kanálů: na trh výrobců původního zařízení (OEM) a na tzv. následný trh. Na trhu OEM výrobci automobilů organizují nabídková řízení na dodávky hliníkových kol (přibližně dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh) a jsou zapojeni do procesu vývoje nového kola, které ponese jejich obchodní značku. V týchž nabídkových řízeních soutěží jak výrobci z Unie, tak čínští vývozci. Na následném trhu jsou hliníková kola navrhována, vyvíjena a opatřována značkou výrobci hliníkových kol a následně se prodávají velkoobchodníkům, maloobchodníkům, tuningovým společnostem, autoopravnám atd.
(21)
Jeden vývozce tvrdil, že hliníková kola určená pro trh OEM by měla být z výrobků zahrnutých do řízení vyloučena, protože se používají pouze na nových automobilech, zatímco hliníková kola určená pro následný trh mají nahradit kolo výrobce původního zařízení (OEM) během životnosti modelu automobilu. Tento argument si odporuje, protože potvrzuje, že „hliníková kola pro následný trh“ se vyrábějí tak, aby měla stejné vlastnosti jako „hliníková kola pro trh OEM“. „Hliníková kola pro následný trh“ mohou být ve skutečnosti vyráběna různými výrobními procesy (3), ve všech průměrech a hmotnostech, s nejrůznějšími druhy povrchových úprav atd. Rozdíl mezi hliníkovými koly pro „trh OEM a následný trh“ se vztahuje pouze k odlišným distribučním kanálům, které se používají v automobilovém průmyslu během procesu návrhu a vývoje kola. Bylo také tvrzeno, že určování ceny hliníkových kol „pro trh OEM a pro následný trh“ se liší, přičemž určování té první je vázáno na měnící se ceny na Londýnské burze kovů (LME). Výrobci automobilů skutečně používají tzv. vzorec pro výpočet ceny s nulovým základem. Tvoří jej tři složky: 1) cena hliníku (proměnná, vázána na LME), 2) náklady na zpracování s přidanou hodnotou a 3) pevná prémie na jakost. Tato metoda určování ceny je upravena pro potřeby automobilového průmyslu, avšak nákladové složky hliníkových kol „pro trh OEM i pro následný trh“ jsou totožné.
(22)
Ačkoliv tedy hliníková kola pro „trh OEM a následný trh“ mají odlišné distribuční kanály, sdílejí tytéž fyzické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zaměnitelná. Jsou proto považována za jeden, homogenní výrobek. Hliníková kola jsou navíc prodávána a dovážena z Číny ve významných množstvích prostřednictvím obou prodejních kanálů. S ohledem na tato zjištění se vyvozuje předběžný závěr, že vyloučení „hliníkových kol pro trh OEM“ z výrobků zahrnutých do šetření je neodůvodněné.
(23)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by měla být vyloučena kola pro motokáry, protože motokáry nespadají pod kódy KN 8701 až 8705. Tato strana však přesvědčivě neprokázala, že motokáry nemohou být do výše uvedených kódů KN zahrnuty. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
(24)
Tatáž strana tvrdila, že z výrobků zahrnutých do řízení by také měla být vyloučena kola pro všeterénní vozidla, protože takováto kola jsou zásadně odlišná od kol vyráběných pro ostatní motorová vozidla. Nicméně, některá kola pro všeterénní vozidla by mohla být zařazena do kódů KN 8701 až 8705, a proto jejich kola spadají mezi výrobky zařazené do tohoto šetření. Proto byl tento požadavek prozatím zamítnut.
2. Obdobný výrobek
(25)
Dotčený výrobek a hliníková kola vyráběná a prodávaná na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Turecku, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i hliníková kola vyráběná a prodávaná v Unii výrobním odvětvím Unie mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Tržní zacházení
(26)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(27)
V tomto šetření všechny vyvážející skupiny zařazené do vzorku požádaly o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odevzdaly vyplněný formulář žádosti o tržní zacházení.
(28)
U všech vyvážejících skupin zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za potřebné, a v prostorách dotčených skupin ověřila informace uvedené v žádosti o tržní zacházení.
(29)
Šetření prokázalo, že tržní zacházení nelze přiznat žádné ze čtyř čínských skupin společností, protože žádná z nich nesplnila všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a to z níže uvedených důvodů.
(30)
Žádná z vyvážejících skupin zařazených do vzorku neprokázala, že splňuje kritérium 1 z důvodu státních zásahů do rozhodování o hlavní surovině (hliníku).
(31)
Zdá se, že u všech skupin zařazených do vzorku je velká většina hliníku používaná pro výrobu hliníkových kol získávána na čínském domácím trhu na základě dlouhodobých smluv. Ceny vycházejí z nabídek surového hliníku na čínských krátkodobých trzích s připočtením transformačního poplatku (a v případě jedné společnosti také na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE)). V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že nabídky na krátkodobých trzích probíhají souběžně s burzou SHFE.
(32)
V tomto ohledu je nutné uvést, že čínský stát má při tvorbě cen surového hliníku zásadní úlohu a do trhu neustále zasahuje pomocí řady nástrojů.
(33)
Za prvé na surový hliník určený k vývozu se vztahuje DPH ve výši 17 % (zatímco v případě vývozu hotových výrobků se DPH vrací) a vývozní clo ve výši 15 %.
(34)
Za druhé stát zasahuje do mechanismů tvorby cen na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE), která je uzavřenou burzou pro společnosti registrované v Číně a čínské občany. Tento zásah státu do mechanismů tvorby cen na SHFE souvisí s jeho postavením prodejce surového hliníku i kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry).
(35)
Dalším příkladem státního zásahu je nedávný stimulační balíček čínské vlády, jehož cílem je omezit dopady hospodářské krize. Koncem roku 2008 zavedl Státní úřad pro rezervy systém výkupu hliníku od hutí, aby pomohl jejich provozům v době, kdy celosvětová finanční krize snížila poptávku. Tento státem podporovaný výkup pohltil většinu zásob na domácím trhu a během první poloviny roku 2009 vyhnal ceny nahoru.
(36)
Bylo to považováno za základní činitel státního zásahu do rozhodování firem týkajícího se surovin. Současný čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH při vývozu surového hliníku a jiných surovin společně s nulovým vývozním clem a vracením DPH při vývozu navazujících výrobků a státní zásahy do tvorby cen na SHFE vedly v zásadě k situaci, kdy jsou ceny čínského hliníku i nadále výsledkem státního zásahu. Nastala tedy situace, kdy se ceny na LME historicky výrazně odchýlily od cen na čínském trhu (4). V období mezi polovinou roku 2005 a koncem roku 2008. Ceny na LME jsou v porovnání s čínskými trhy výrazně vyšší, což podtrhuje skutečnost, že mezi čínskými trhy a trhy ve zbytku světa neexistuje smysluplná arbitráž.
(37)
Tato opakovaná státem zapříčiněná zkreslení čínských cen surového hliníku ovlivňují rozhodování čínských výrobců hliníkových kol při nákupu surovin. Kromě toho jim tato zkreslení přinášejí výhodu v tom smyslu, že obvykle nakupují na čínském trhu od místních dodavatelů, přičemž jako srovnávací kritérium se používají ceny čínských krátkodobých trhů (nebo SHFE), ale určitá množství mohou také kupovat za ceny LME, pokud jsou ceny na čínském trhu v důsledku státního zásahu vyšší.
(38)
Navíc kromě výše popsané celkové situace nesplňují tři další skupiny požadavky kritéria 1 z důvodu zásadních zásahů státu ve vztahu k důležitým obchodním rozhodnutím. U jedné ze skupin má jedna státní společnost pro určitá důležitá rozhodnutí právo veta neúměrné jejímu majetkovému podílu ve dvou ze svých společností. U většiny společností jiné skupiny podléhají některá důležitá rozhodnutí zásadním zásahům státu buď z důvodu 100% vlastnictví státu, nebo z toho důvodu, že ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti. Navíc, přestože společnosti tvrdí opak, šetření prokázalo, že místní úřad práce má právo veta ve věci zaměstnávání pracovníků ve dvou z těchto společností. Konečně u třetí skupiny má rodina, která skupinu ovládá, vazby na vládnoucí stranu a jedna ze společností patřících do této skupiny podléhá zásadním zásahům státu v určitých důležitých rozhodnutích, neboť ředitel zastupující státního vlastníka má právo vetovat důležitá rozhodnutí společnosti.
(39)
U jedné skupiny dochází k jasnému porušování základních účetních zásad ve všech jejích společnostech. Nebyly zejména dodrženy IAS 1 (Sestavování a zveřejňování účetní závěrky), IAS 12 (Daně ze zisku) a IAS 16 (Pozemky, budovy a zařízení). Proto se má za to, že účetnictví nebylo vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jiné skupiny zjistily útvary Komise, že nebyly dodrženy standardy IAS 1 a IAS 31.
(40)
V případě jedné skupiny dochází k jednoznačnému zkreslení v souvislosti s užívacími právy k pozemkům a pořizováním dlouhodobého majetku u několika společností a většina společností patřících do této skupiny využívá výhod režimů preferenčního daňového zacházení, vratek daní a podpor, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení byla podstatná například z hlediska obratu.
(41)
Pokud jde o další skupinu zařazenou do vzorku, tři z jejích společností využívají výhod režimů preferenčního daňového zacházení, které představují zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tato zkreslení mohou být považována za podstatná například z hlediska obratu.
(42)
U jiné skupiny se zdá, že dvě z jejích společností nesplňují kritérium 3. První z nich uhradila poplatek spojený s užívacími právy k pozemkům s dlouhým zpožděním po datu splatnosti, aniž by jí byla uložena jakákoliv pokuta, přestože ve smlouvě byly pokuty jasně stanoveny. Představovalo to přímou podporu státu (který je konečným vlastníkem pozemků) v počáteční fázi podniku. Pokud jde o druhou společnost, byla založena po odkoupení majetku státního výrobce hliníkových kol za netržních podmínek, které společnosti v počáteční fázi její existence poskytly neoprávněnou výhodu.
(43)
Skupina tvrdila, že odkoupení majetku od státního výrobce proběhlo za tržních podmínek. Tato strana nicméně neprokázala, že celou operaci lze považovat za prostou zkreslení způsobeného bývalým systémem netržního hospodářství.
(44)
Konečně společnosti patřící do jiné skupiny využívaly významného daňového osvobození a finanční podpory, které měly významný dopad na jejich finanční situaci, například z hlediska obratu.
(45)
Komise dotčeným vyvážejícím skupinám v ČLR, orgánům ČLR, čínské obchodní komoře a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjišťování týkajícího se tržního zacházení. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(46)
Jedna skupina vznesla námitky proti skutečnosti, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců stanovené v základním nařízení, a tvrdila, že vývozci učinili před uplynutím této lhůty všechny nezbytné kroky, aby Komisi umožnili zjistit, jak by mohlo její rozhodnutí týkající se uvedeného statusu ovlivnit výpočet dumpingového rozpětí. Jinými slovy, je tvrzeno, že tržní zacházení by mělo být posouzeno ve lhůtě tří měsíců, pokud jsou odpovědi na antidumpingový dotazník poskytnuty v této lhůtě. Jinak existuje riziko, že informace poskytnuté v antidumpingovém dotazníku mohou mít dopad na rozhodnutí o přiznání tržního zacházení.
(47)
Za okolností tohoto případu je však zapotřebí zdůraznit, že o tržním zacházení nemohlo být rozhodnuto ve lhůtě 3 měsíců, protože většina informací týkajících se tržního zacházení byla shromážděna během inspekcí na místě, které byly dokončeny po uplynutí tříměsíční lhůty. V každém případě, jak je vysvětleno výše, rozhodnutí o nepřiznání tržního zacházení vyvážejícím skupinám zařazeným do vzorku bylo výlučně založeno na podrobném posouzení příslušných 5 kritérií tržního zacházení stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(48)
V souvislosti s kritériem 1 bylo tvrzeno, že arbitráž mezi čínskými trhy a LME existuje, protože během období šetření proběhlo několik menších vývozů hliníku do/z Číny. Tento argument nelze přijmout s ohledem na rozdíly cenových úrovní mezi čínskými trhy a LME.
(49)
Pokud jde o kritérium 2, bylo vzneseno množství otázek týkajících se neslučitelností s různými mezinárodními účetními standardy, které Komise zjistila v účetnictví dvou společností. Předložené argumenty však neobsahovaly nic, co by umožnilo dospět k závěru, že všechny tyto společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(50)
V souvislosti s kritériem 3 bylo předloženo několik argumentů. Za prvé bylo tvrzeno, že dopad finanční podpory, práv k pozemkům a jiných výhod, jako je daňové osvobození, nezpůsobil podstatné zkreslení finanční situace společností. Tento argument nelze přijmout, protože dopad uvedených režimů je významný, je-li posuzován z hlediska obratu.
(51)
Bylo také poukázáno na to, že řada režimů podpory a daňových výhod nebyla určena pro konkrétní společnosti, a proto je nelze považovat za důsledek bývalého systému netržního hospodářství. V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že analýza tržního zacházení se týká toho, zda existují státní zásahy bez ohledu na to, zda jsou ve prospěch konkrétních společností či nikoliv. V každém případě je věcný základ tvrzení nesprávný. Výhody využívané společnostmi v tomto případě lze považovat za výhody pro konkrétní společnosti, protože jsou všechny zaměřeny na určitý druh společností: např. zahraniční společnost, společnost usazenou na určitém území a společnost, která vedla ad hoc jednání s místními orgány ohledně získání podpor, nákupu domácího zařízení, modernizace technologií, účasti na veletrzích, investic do výzkumu a vývoje atd.
(52)
Konečně bylo navrženo, aby osvobození od daně z příjmu a odpočty pro zahraniční společnosti, které vstoupily v platnost v roce 2005, nepředstavovaly zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství. Tento výklad nelze přijmout. Kritérium 3 se nevztahuje na kroky omezené časem (do roku 1998, kdy Čína začala uplatňovat pravidla tržního hospodářství) nebo rozsahem, ale na kroky, které znamenají státní zásah do utváření obchodního prostředí prostřednictvím opatření, která jsou typická pro netržní hospodářství, například diskriminační daňové sazby.
(53)
Na základě výše uvedených skutečností nebyla žádná z čínských společností, které požádaly o tržní zacházení, schopna prokázat, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Proto se dospělo k závěru, že by tržní zacházení nemělo být přiznáno žádné z těchto společností. Proběhly konzultace s poradním výborem, který proti závěrům Komise neměl námitky.
2. Individuální zacházení
(54)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení, že jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny, že měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(55)
Všechny vyvážející skupiny, které požádaly o tržní zacházení, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim tržní zacházení nebylo přiznáno. Na základě dostupných informací je předběžně stanoveno, že dvě ze čtyř skupin v ČLR zařazených do vzorku splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Dvěma skupinám zařazeným do vzorku nebylo individuální zacházení přiznáno. Státní zásahy v případě společností CITIC Dicastal a Baoding jsou takového rozsahu, že umožňují obcházení individuálních antidumpingových opatření, zejména s ohledem na skutečnost, že tyto dvě skupiny sdílejí dva společné podniky (joint ventures) vyrábějící dotčený výrobek.
(56)
Ze čtyř vyvážejících skupin v ČLR zařazených do vzorku je třeba přiznat individuální zacházení těmto skupinám:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd.
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
3. Běžná hodnota
3.1 Volba srovnatelné země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(58)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty Turecko a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(59)
Proti této volbě vznesl námitku pouze jeden vývozce a jako alternativní zemi navrhl Malajsii. Později však uvedl, že malajské společnosti nejsou ochotny s Komisí spolupracovat.
(60)
Komise zkoumala, zda je Turecko rozumnou volbou srovnatelné země. Dospěla k závěru, že Turecko je s pěti svými výrobci a významným dovozem ze třetích zemí trhem s vysokou mírou hospodářské soutěže. Kromě toho neexistovaly žádné podstatné rozdíly ve výrobním procesu mezi výrobci v Turecku a v Čínské lidové republice. S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření neprokázalo žádný důvod považovat Turecko za zemi nevhodnou pro účely určení běžné hodnoty. Navíc turečtí výrobci prodávají typy výrobků srovnatelné s typy, které vyváží ČLR.
(61)
Na dotazník zaslaný všem výrobcům hliníkových kol v Turecku odpověděli dva turečtí výrobci.
(62)
Údaje poskytnuté spolupracujícími tureckými výrobci byly ověřeny na místě a byly shledány jako důvěryhodné informace, z nichž je možné vycházet při určování běžné hodnoty.
(63)
Vyvozuje se tedy předběžný závěr, že Turecko je vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2 Určení běžné hodnoty
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže:
(65)
Dotčený výrobek byl prodáván na tureckém domácím trhu v reprezentativním množství.
(66)
Bylo zkoumáno, zda lze tento prodej považovat za prodej v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se stanovil podíl ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(67)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo cenu vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu výrobku na domácím trhu uskutečněných během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový.
(68)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(69)
U jednoho typu výrobku, kde nebyl uskutečněn žádný ziskový prodej, byla běžná hodnota stanovena na základě výrobních nákladů tohoto typu výrobku prodávaného na domácím trhu s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného zisku na domácím trhu.
(70)
Konečně u omezeného počtu typů výrobků byla běžná hodnota vypočtena na základě běžné hodnoty srovnatelných typů výrobků s úpravou o rozdíly ve fyzických vlastnostech.
3.3 Vývozní ceny
(71)
Ve všech případech, kdy byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(72)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěny početně na základě prodejní ceny, za kterou dovozce ve spojení realizoval další prodej nezávislým odběratelům Unii. Byly provedeny úpravy zohledňující veškeré náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk dosažený dovozcem dotčeného výrobku/obchodníkem s dotčeným výrobkem, který není ve spojení, neboť skuteční zisk dovozce/obchodníka s dotčeným výrobkem ve spojení nebyl považován za spolehlivý v důsledku vztahu mezi vyvážejícími výrobci a příslušným dovozcem/obchodníkem ve spojení.
3.4 Srovnání
(73)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(74)
Srovnání cen kol vyvážených z ČLR a kol prodávaných na tureckém trhu tureckými spolupracujícími výrobci bylo provedeno na základě rozlišení prodejů na trh OEM a prodejů na následný trh.
(75)
Kromě toho byly ve vhodných případech provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, nepřímými daněmi a bankovními poplatky ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
4. Dumpingová rozpětí
4.1 U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(76)
U dvou společností zařazených do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro turecké výrobce, kteří plně spolupracovali, s váženým průměrem ceny každé společnosti při vývozu do Unie, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(77)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl dovozní ceny na hranici Evropské unie před proclením jsou stanovena takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2 U všech ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(78)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno tržní nebo individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako vážený průměr výsledků všech společností zařazených do vzorku. U dvou společností, jímž nebyl udělen ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení, byly výpočty provedeny stejným způsobem, jako je popsán v odstavci 76. Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením činí 48,7 %.
4.3 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(79)
Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce ze strany ČLR bylo dumpingové rozpětí použitelné celostátně pro všechny ostatní vývozce v ČLR vypočteno na základě nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného na základě transakcí jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Zbytkové dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl dovozní ceny na hranice Evropské unie před proclením tedy činí 69,3 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(80)
Hliníková kola vyrábí přibližně 30 společností nacházejících se v mnoha zemích EU. Společnosti, které podpořily podnět a při šetření spolupracovaly, představovaly více než 85 % celkové výroby v Unii během období šetření.
(81)
Celková výroba v Unii a podpora šetření byly stanoveny na základě všech dostupných informací, včetně informací poskytnutých v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a jiných spolupracujících výrobců. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také těch výrobců, kteří při šetření nespolupracovali.
(82)
Bylo zjištěno, že jeden výrobce zařazený do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodává na trhu Unie. Srovnání s jeho celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že je považován za výrobce v Unii.
2. Spotřeba unie
(83)
Spotřeba Unie se během posuzovaného období vyvíjela takto:
Spotřeba unie
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tis.)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index 2006 = 100
100
107
99
84
(84)
Spotřeba Unie (5) byla stanovena tak, že se k prodeji uskutečněnému v EU výrobci v Unii přičetl dovoz na základě údajů Eurostatu. Na dovoz hliníkových kol se vztahují dva kódy KN s označením „ex“, které zahrnují také jiné výrobky. Pro posouzení části týkající se hliníkových kol v rámci každého kódu KN byl stanoven jejich podíl dovozu v rámci kódů KN 8708 70 10 a 8708 70 50 podle jednotlivých zemí na základě metodiky navržené v podnětu. Jelikož dovoz byl hlášen na základě hmotnosti, převod na jednotky byl proveden s odvoláním na metodiku navrženou v podnětu (za použití průměrné hmotnosti na jednotku). Tyto údaje byly zkontrolovány a potvrzeny na základě údajů poskytnutých čínskými vývozci zařazenými do vzorku. Dodávky do EU byly vypočteny tak, že k dodávkám výrobců v Unii zařazených do vzorku byly připočteny dodávky ostatních výrobců (údaje shromážděné před zahájením šetření, informace získané z podnětu, určité odhady provedené na základě údajů výrobců zařazených do vzorku).
(85)
Celkově klesla spotřeba za posuzované období o 15,5 %. Trend však byl nerovnoměrný a hlavní pokles ve výši 15,1 % nastal mezi rokem 2008 a obdobím šetření. Spotřeba se zvýšila z 58,6 milionu jednotek v roce 2006 na 62,4 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesla na 58,3 milionu jednotek v roce 2008 a na 49,5 milionu jednotek v období šetření.
3. Dovoz z ČLR
3.1 Objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu
(86)
Vývoj dovozu z ČLR z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
ČLR
3 703
5 144
5 809
6 137
Index 2006 = 100
100
139
157
166
Podíl na trhu (%)
6,3
8,2
10
12,4
Zdroj: Eurostat a údaje o prodeji uskutečněném v Unii výrobci v Unii.
(87)
Objem čínského dovozu se zvýšil z 3,7 milionu jednotek v roce 2006 na 5,1 milionu jednotek v roce 2007, 5,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 6,1 milionu jednotek v období šetření. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se tak zvýšil o více než 66 %.
(88)
Podíl čínského dovozu na trhu se zdvojnásobil. Zvýšil se z 6,3 % v roce 2006 na 8,2 % v roce 2007, na 10 % v roce 2008 a 12,4 % v období šetření. Celkově získal čínský dovoz za posuzované období 6,1 procentního bodu podílu na trhu.
3.2 Dovozní ceny
(89)
Níže uvedená tabulka porovnává průměrné čínské dovozní ceny (na základě Eurostatu, protože dotazníky pro vývozce se vztahují pouze k období šetření, avšak ne k předchozím letům) s průměrnými prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku.
EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Rozdíl
15
16,2
16,6
14,6
(90)
V letech 2006-2008 průměrné dovozní ceny z ČLR postupně klesly o 9,5 % a v období šetření pak mírně stouply o 0,5 %. Za posuzované období ceny klesly o 8 %.
(91)
Na základě tohoto srovnání cen lze vyvodit, že celkově byly čínské dovozní ceny v posuzovaném období neustále a významně pod cenami výrobců zařazených do vzorku, které nutily jejich vlastní ceny významně snižovat.
3.3 Cenové podbízení
3.3.1 Obecné připomínky
(92)
Tento případ se vyznačuje rozdělením do dvou distribučních kanálů podle segmentů, tj. trh OEM a následný trh. Většina prodeje výrobců v Unii se soustředí na trh OEM, zatímco čínský dovoz směřuje zejména na následný trh (přibližně 70 % dovozu z ČLR). Směrování prodeje z výrobního odvětví Unie podle segmentů na jedné straně a čínský dovoz na straně druhé jsou tedy nesouměrné.
3.3.2 Cenové podbízení
(93)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku a dovozem z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(94)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými čínskými vyvážejícími výrobci po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(95)
Na základě údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku v Unii prodáván za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 22 až 37 % v poměru k cenám výrobního odvětví Unie. Z této úrovně cenového podbízení a z nepříznivého vývoje cen ve výrobním odvětví Unie je jasné, že došlo k podstatnému snížení cen.
(96)
Některé strany tvrdily, že úroveň podbízení by měla být vypočtena pouze ve vztahu k „přidané hodnotě“ ceny (s vyloučením nákladů na hliník). Použití této metodiky by skutečně vedlo k ještě vyšší úrovni podbízení. Avšak vzhledem k tomu, že úrovně podbízení vypočtené ve vztahu k plné ceně již byly podstatné, nebyla tato metoda dále zkoumána.
(97)
Vysoká úroveň podbízení společně se snížením cen (viz (89). a následující body odůvodnění) na straně výrobního odvětví Unie dokazuje zřetelný účinek dumpingu v tomto případě.
(98)
Aby se předešlo případným pochybnostem ohledně rozdílů mezi oběma segmenty, byla pro oba segmenty provedena samostatná analýza na základě téže metodiky, jako je popsána výše. Podbízení zůstává podstatné u obou segmentů (13 až 30 % u prodejů na OEM trhu a 56 až 63 % u prodejů na následném trhu).
4. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(99)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR.
Objem dovozu v tis. jednotek
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
4 140
4 522
4 021
3 426
Index 2006 = 100
100
109
97
83
Podíl na trhu (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Norsko
1 079
1 210
1 106
520
Index 2006 = 100
100
112
102
48
Podíl na trhu (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Jižní Afrika
490
851
790
700
Index 2006 = 100
100
173
161
143
Podíl na trhu (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Jiné
3 746
4 029
3 690
2 928
Index 2006 = 100
100
108
99
78
Podíl na trhu (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Jak je vidět z výše uvedených údajů, Turecko je druhým největším dovozcem po ČLR, přičemž jeho podíl na trhu je podstatný, ale relativně stabilní. Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR a Turecka snížil jejich podíl na trhu z 9 % v roce 2006 na 8,4 % v období šetření. Dopad cen tohoto dovozu na situaci výrobního odvětví Unie je uveden ve (136). a následujících bodech odůvodnění.
5. Situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(101)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie od roku 2006 do období šetření.
(102)
Jak je vysvětleno výše, musela být použita ustanovení o výběru vzorku. Pro účely analýzy újmy byly zkoumány ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingového rozpětí) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii. V zásadě vycházejí z dotazníků předložených šesti společnostmi zařazenými do vzorku a z dalších zkrácených dotazníků. Tyto dotazníky se vztahují ke společnostem, které představují více než 80 % celkové výroby v Unii. S cílem pokrýt celou výrobu Unie byly pro zbytek výroby navíc k údajům dostupným z různých zdrojů, především údajům z podnětu a údajům shromážděným před zahájením šetření, provedeny určité extrapolace. Všechny tyto činitele byly dle možností zkontrolovány s celkovými informacemi uvedenými v příslušných statistikách.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena pro jednotlivé společnosti, tj. na úrovni těch výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a vytížení kapacity
(103)
Následující tabulka ukazuje vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity na základě celkové výroby v Unii:
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (jednotky)
49 711
49 511
45 269
37 687
Indices 2006 = 100
100
100
91
76
Výrobní kapacita (jednotky)
53 762
53 378
53 819
51 588
Indices 2006 = 100
100
99
100
96
Vytížení kapacity (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Indices 2006 = 100
100
100
91
79
(104)
Jak ukazuje výše uvedená tabulka, výroba zůstala relativně stabilní ve výši okolo 49,5 milionu jednotek v roce 2006 a 2007 a poté klesla na 45,2 milionu jednotek v roce 2008 a na 37,6 milionu jednotek v období šetření, což představuje 24 % pokles za posuzované období. Míra vytížení kapacity ztratila za totéž období 19,4 procentních bodů.
(105)
Hlavní příčinou poklesu vytížení kapacity za přítomnosti snížení kapacity lze připsat pouze výraznému poklesu výroby.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(106)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny na základě všech výrobců Unie.
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje celého výrobního odvětví Unie v tis. jednotek
45 447
46 684
42 895
35 794
Index 2006 = 100
100
103
94
79
Podíl na trhu (%)
78
75
74
72
Index 2006 = 100
100
97
95
93
(107)
Prodej v EU se zvýšil ze 45,4 milionu jednotek v roce 2006 na 46,6 milionu jednotek v roce 2007 a poté klesl na 42,8 milionu jednotek v roce 2008 a na 35,7 milionu jednotek v období šetření. Celkově klesl prodej v EU za posuzované období o 21 %.
(108)
Všichni výrobci v EU postupně ztráceli podíl na trhu, a to ze 78 % v roce 2006 na 75 % v roce 2007, 74 % v roce 2008 a 72 % v období šetření. Za posuzované období to představuje celkovou ztrátu 6 procentních bodů. Čínský dovoz přitom získal přibližně 6 procentních bodů podílu na trhu.
5.2.3 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
14 204
14 818
14 309
12 981
Index 2006 = 100
100
104
101
91
Produktivita (jednotka/zaměstnanec)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index 2006 = 100
100
95
90
83
Roční mzdy (EUR)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index 2006 = 100
100
89
83
82
(109)
Zaměstnanost se zvýšila z 14 204 zaměstnanců na konci roku 2006 na 14 818 zaměstnanců na konci roku 2007, poklesla na 14 309 zaměstnanců na konci roku 2008 a dále na 12 981 zaměstnanců na konci období šetření. Zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření došlo ke ztrátě 328 pracovních míst odpovídajících více než jedné desetině pracovní síly za šest měsíců. Souběžně se vyvíjela produktivita z 3 500 jednotek na zaměstnance v roce 2006 na 3 341 jednotek na zaměstnance v roce 2007, 3 164 jednotek na zaměstnance v roce 2008 a 2 903 jednotek na zaměstnance v období šetření.
(110)
Pokles produktivity zejména mezi rokem 2008 a obdobím šetření lze vysvětlit tím, že úprava objemu pracovních sil neprobíhala stejným tempem jako pokles produkce. To se vysvětluje omezenou možností tohoto průmyslu, pokud jde o přeměnu nebo dočasné zastavení strojního zařízení, a vysokými náklady souvisejícími s příspěvky pro personál v případě propouštění. Šetření ukázalo, že zejména v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření zaměstnanost poklesla. Mzdové náklady se v posuzovaném období snížily. Očekává se, že efektivnost a produktivita investic výrobního odvětví Unie uskutečněných během období šetření se ve střednědobém a dlouhodobém horizontu zvýší.
5.2.4 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(111)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
5.2.5 Smluvní prostředí
(112)
Jak je uvedeno ve (20). a následujících bodech odůvodnění, většina hliníkových kol vyrobených v Unii se prodává na základě nabídkových řízení organizovaných v průměru dva roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Komise proto také přezkoumala smlouvy uzavřené v posuzovaném období (které by byly plněny po skončení období šetření), aby stanovila, zda lze vyvodit nějaký závěr ohledně pravděpodobného vývoje dodávek na straně výrobního odvětví Unie po skončení období šetření. Shromážděné údaje však v této fázi neumožňují dospět k odůvodněným závěrům, a budou tedy dále přezkoumávány.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Obecné poznámky
(113)
Tři ze šesti výrobců zařazených do vzorku jsou velké skupiny s výrobními závody v několika členských státech, zatímco další tři mají menší provozy soustředěné v jednom nebo dvou členských státech. Během období šetření byly tři výrobní závody výrobců zařazených do vzorku uzavřeny, první z nich v roce 2006, druhý v roce 2008 krátce před zahájením období šetření a poslední koncem období šetření.
5.3.2 Zásoby
(114)
Údaje v následující tabulce představují objem zásob výrobního odvětví Unie na konci každého období.
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tis. jednotek)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index 2006 = 100
100
111
107
99
(115)
Zásoby zůstaly pod hranicí 12 % výroby. Je třeba připomenout, že tento ukazatel není příliš relevantní, protože výrobní odvětví Unie vyrábí hliníková kola do značné míry na zakázku a zásoby v určitém časovém okamžiku představují většinou zboží, které již bylo prodáno, ale nebylo dosud dodáno.
5.3.3 Prodejní ceny
(116)
Jednotkové prodejní ceny vzorku výrobců v EU byly v letech 2006-2007 stabilní a dosahovaly přibližně 49 EUR za jednotku. V roce 2008 však došlo k poklesu na 48 EUR za jednotku a v období šetření na 46,5 EUR za jednotku. Odpovídá to více než 6 % snížení za posuzované období a ukazuje to také velmi podstatný pokles v období šetření (viz tabulka v Chyba! Nenalezen zdroj odkazů bodě odůvodnění).
5.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a investice
(117)
Ziskovost obdobného výrobku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku společnostmi ve vzorku byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Zatímco v letech 2006-2007 byla výroba ještě stále zisková, v roce 2008 a v období šetření se situace dramaticky změnila z důvodu klesajících objemů prodeje a snížení prodejních cen s nepružnou strukturou nákladů daného výrobního odvětví vyznačující se vysokými pevnými náklady.
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Trend investic do dotčeného výrobku u výrobců Unie ukazuje následující tabulka.
EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Investice (v tis. EUR)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index 2006 = 100
100
103
168
160
(119)
Tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především strojního zařízení v zájmu zvýšení efektivnosti výrobního odvětví Unie. Tato zvýšení investic ukazují, že výrobní odvětví si udržovalo schopnost opatřit si kapitál.
(120)
Navzdory těmto snahám se však návratnost investic dotčeného výrobku během posuzovaného období zhroutila a v období šetření dosáhla - 40 %. Potvrzuje to pokles ziskovosti výrobního odvětví a jeho neschopnost vytvářet zisk z investic.
2006
2007
2008
Období šetření
Návratnost investic
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index 2006 = 100
100
24
-27
-80
Peněžní tok (jako procentní podíl obratu)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index 2006 = 100
100
47
39
13
(121)
Výrobci zařazení do vzorku zaznamenali za posuzované období také pokles provozního peněžního toku ve výši 8,1 procentního bodu, což do značné míry odráží pokles ziskovosti. Výrazný pokles tohoto ukazatele nelze přičítat zvýšení investic, ale je nutno ji vyvozovat ze skutečnosti, že provozy vytvářely méně peněžních prostředků. Jelikož výrobní odvětví systematicky vyžaduje neustálé finanční injekce do dlouhodobého majetku, pokles peněžního toku ukazuje narůstající slabost výrobního odvětví Unie a jeho neschopnost spoléhat se na samofinancování.
5.3.5 Výrobní náklady a náklady na suroviny
(122)
Následující tabulka ukazuje vývoj průměrných nákladů na tunu dotčeného výrobku u výrobců zařazených do vzorku.
V EUR
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné výrobní náklady (na jednotku)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
Průměrné náklady zůstaly během posuzovaného období neměnné v průměrné výši přibližně 50 EUR na jednotku.
6. Závěr o újmě
(124)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Dokládá to rovněž počet společností nebo výrobních závodů, které byly během posuzovaného období uzavřeny (pět na trhu OEM) nebo proti kterým bylo zahájeno úpadkové řízení (21 na následném trhu a čtyři na trhu OEM).
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(125)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z ČLR
2.1 Obecně
(126)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu, který získal 6 procentních bodů podílu na trhu od roku 2006 do období šetření, a souběžnou ztrátou podílu na trhu ve výši 6 procentního bodu, kterou utrpěli výrobci v Unii za totéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé účinky dumpingového dovozu, který neustále způsoboval cenové podbízení výrobců v Unii.
(127)
Jedna strana tvrdila, že podíl čínského dovozu na trhu je příliš malý, než aby způsobil podstatnou újmu. Celkový podíl na cenově citlivém trhu (a zejména pak na trhu OEM) ve výši 12 % však nelze považovat za malý.
(128)
Dále se připomíná, že objemy dovozu z ČLR vzrostly přibližně o 65 % a že jejich odhadovaný podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobil. Kromě toho, jak je vysvětleno v (86). a následujících bodech odůvodnění, se dovozní ceny z ČLR snížily o 8 % (viz (89). a následující body odůvodnění) a docházelo k podstatnému cenovému podbízení (viz (93). a následující body odůvodnění). A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní činitele, které je třeba v tomto případě vzít v úvahu.
(129)
Výrobní odvětví Unie reaguje na dumping působící újmu snižováním svých cen již od roku 2007. Z důvodu cenového tlaku vyvolávaného čínským dovozem nebylo výrobní odvětví Unie schopno si udržet svůj podíl na trhu ani při snížených cenách. U nabídkových řízení na trhu OEM bylo zjištěno, že levné čínské nabídky hrají klíčovou úlohu při snižování cen nabízených výrobním odvětvím Unie. Navzdory snížení cen na straně výrobního odvětví Unie však průměrná prodejní cena čínského dovozu zůstala nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Prodej výrobního odvětví Unie za posuzované období tedy významně poklesl. Vzhledem k tomu, že čínské ceny v období šetření v porovnání s rokem 2006 dále klesly, výrobní odvětví Unie muselo své ceny znovu snížit, aby se udrželo na trhu. Jeho výroba přestala být zisková - což mu neumožní ve své činnosti v průběhu času pokračovat.
(130)
Je proto zřejmé, že mezi významným nárůstem objemů dovozu za vůbec nejnižší ceny a újmou zjištěnou u výrobního odvětví Unie existuje silná vazba. V této fázi lze tedy dospět k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi levným čínským dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.2 Rozdělení v rámci dotčeného výrobku podle segmentu
(131)
Byly předloženy argumenty, že trh OEM a následný trh jsou dva samostatné prodejní kanály, které se vzájemně nijak významně neovlivňují. Na tomto základě bylo zejména tvrzeno, že újma výrobního odvětví Unie, které směruje většinu svého prodeje na trh OEM (85 % u výrobců zařazených do vzorku), nemohla být způsobena čínským dovozem, který se soustředí především na následný trh a na trhu OEM se vyskytuje omezeně.
(132)
Ačkoliv se skutečně jedná o samostatné distribuční kanály, podle zjištění Komise může k určitému, ačkoliv ne přímému, vzájemnému ovlivňování docházet. Pro získání úplného obrazu situace však byly oba tyto segmenty také uvažovány samostatně.
(133)
Na následném trhu lze zjištěnou újmu s jistotou přičítat vysokým objemům levného čínského dovozu, který v tomto segmentu tvořil až 34 %. Na trhu OEM, který představuje hlavní část spotřeby EU (35 milionů jednotek z přibližně 50), je čínská přítomnost z hlediska objemů mnohem menší (nejvýše 6 %). Jak již však bylo vysvětleno, je třeba připomenout, že újmu vzniklou v souvislosti s prodejem na trhu OEM vyvolaly nízké čínské ceny, a tato újma tedy s cenou skutečně souvisí. Konkrétněji existují náznaky, že výrobci automobilů používají čínské nabídky jako srovnávací kritérium, což ve svém důsledku tlačí ceny výrobců hliníkových kol v EU v rámci nabídkových řízení dolů. Aby se výrobci v Unii udrželi na trhu, nemají ve skutečnosti jinou možnost než ustoupit a své ceny snížit.
(134)
Dále nelze vyloučit, že sestupný cenový trend na následném trhu ovlivňuje ceny na trhu OEM. Ze srovnání průměrných cen na následném trhu a na trhu OEM vyplynulo, že zatímco do roku 2007 byly ceny na trhu OEM v průměru vyšší než ceny na následném trhu, v roce 2008 a v období šetření se tato situace změnila. Dokazuje to, že cenový tlak na trh OEM je v posledních letech výraznější.
(135)
Předběžně se tedy má za to, že čínský dovoz způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie jak na následném trhu, tak na trhu OEM. Toto zjištění bude v každém případě předmětem dalšího šetření.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou ČLR
3.1.1 Dopad dovozu z Turecka
(136)
Jak je uvedeno v (99). a následujících bodech odůvodnění, je Turecko druhým největším dovozcem po Číně. Během posuzovaného období dosahoval turecký dovoz celkového podílu na trhu EU ve výši přibližně 7 %. Následující tabulka srovnává ceny dovozu ze všech třetích zemí s cenami výrobců v EU.
V EUR/jednotka
2006
2007
2008
Období šetření
Turecko
40,8
42,6
52,4
40,7
Výrobci v EU zařazení do vzorku
49,7
49,7
48
46,5
Čína
34,7
33,5
31,4
31,9
Rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Rozdíl mezi čínskými výrobci a výrobci v EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Během posuzovaného období byly turecké ceny neustále nižší než ceny výrobců v EU zařazených do vzorku, s výjimkou roku 2008. V období šetření dosahoval cenový rozdíl mezi tureckými výrobci a výrobci v Unii 5,7 EUR (+/- 12,3 % cen v EU), zatímco odpovídající cenový rozdíl pro Čínu dosahoval 14,5 EUR (+/- 31 %). Na tomto základě je oprávněné dospět k předběžnému závěru, že v období šetření měly nižší ceny dovozu z Turecka určitý nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví EU, který však nebyl natolik významný, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.1.2 Dopad dovozu ze třetích zemí s výjimkou Turecka
(138)
Pokud jde o dovoz z jiných zemí než Číny a Turecka, jejich souhrnný podíl na trhu klesl z 9 % v roce 2006 na 8,3 % v období šetření (viz (99). bod odůvodnění). Odpovídající ceny zůstaly v tomtéž období na téměř stejné úrovni jako ceny výrobců v Unii. Na tomto základě se má za to, že dovoz ze třetích zemí s výjimkou Číny a Turecka nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2 Dopad hospodářské krize
(139)
Některé strany tvrdily, že dovoz z Číny plně kompenzoval nárůst spotřeby v EU v roce 2007 a že pokles spotřeby v roce 2008 nastal ve stejnou dobu jako hospodářský pokles a současné snížení prodeje v automobilovém průmyslu. Tito činitelé byli podle tohoto argumentu klíčovými příčinami slabé výkonnosti výrobního odvětví Unie.
(140)
Hospodářská krize nepříznivě ovlivnila situaci výrobního odvětví Unie z důvodu snižující se spotřeby a účinků klesajících cen. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla spotřeba o 14,5 %.
(141)
Výrobci hliníkových kol působí v symbióze s automobilovým průmyslem, kterého se krize vážně dotkla. Následující tabulka ukazuje vývoj objemů výroby automobilů v Evropě za posuzované období. Je pravdou, že automobily jsou vybaveny hliníkovými nebo ocelovými koly a jejich podíl je obtížné stanovit. Neexistují však žádné náznaky, že by se tento podíl během posuzovaného období významně měnil. Nelze tedy vyloučit, že by pokles objemu výroby automobilů - který se od konce roku 2008 do období šetření skutečně dramaticky snížil, měl dopad na objem prodeje výrobců hliníkových kol. Následující tabulka ukazuje, že objem výroby mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesl o více než 15 %.
V EU 27
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba v Evropě (v tis. jednotek)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Z analýzy hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Unie však vyplývá, že sestupný trend započal dlouho před hospodářskou krizí a časově se shodoval se začátkem pronikání čínského dovozu na trh. Údaje o ziskovosti například dokazují, že sestupný trend začal v letech 2006-2007 (pokles o 2,5 procentního bodu), pokračoval v letech 2007-2008 (další pokles o 2,2 procentního bodu) a mimořádného poklesu o 6,9 procentního bodu dosáhl mezi rokem 2008 a obdobím šetření.
(143)
Čínský dovoz pak navzdory snižující se spotřebě dále zvyšoval svou přítomnost na trhu a v období šetření dosáhl 12,4 %. Jeho objem a podíl na trhu plynule rostl a jeho ceny neustále způsobovaly cenové podbízení výrobního odvětví EU. Oprávněně by se však dalo očekávat, že krize by se měla dotknout všech tržních subjektů obdobným způsobem. Přesto, jak je vysvětleno výše, se čínský dovoz zvyšoval při cenách, které v dané situaci způsobovaly podstatné cenové podbízení v EU. Lze tedy oprávněně dospět k závěru, že pokud by hospodářská krize nenastala, objemy a podíl čínského dovozu na trhu by se zvýšily ještě více.
(144)
Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že hospodářský pokles, ačkoliv přispěl k újmě výrobního odvětví Unie, sám o sobě není činitelem, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou. Naopak objemy dovozu z Číny by se měly za normálních okolností snížit s poklesem spotřeby, jak se stalo u dovozu z ostatních třetích zemí, a zejména u prodeje výrobního odvětví EU (který - jak se připomíná - poklesl souměřitelně se zvýšením čínského dovozu).
3.3 Dopad změn vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie
(145)
Vývozní činnost výrobců v Unii zůstala během posuzovaného období nízká (méně než 2 % celkového prodeje výrobců v EU zařazených do vzorku). Nemohla tedy mít žádný nepříznivý dopad na špatnou situaci výrobního odvětví Unie a nemohla narušit příčinnou souvislost.
3.4 Hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii a koncentrace na trhu EU
(146)
Počet výrobců hliníkových kol (přibližně třicet) působících na trhu EU naznačuje, že na trhu EU je velmi významná hospodářská soutěž, ačkoliv se tento trh vyznačuje také vysokou úrovní koncentrace průmyslu: podíl 3 největších společností na celkové výrobě činí 60 %, dalších 2 společností přibližně 8 % a 4 společností přibližně 4 %. Z dostupných údajů o výrobních objemech vyplývá, že ostatní výrobci jsou malé nebo střední podniky.
(147)
Je třeba uvést, že řada menších výrobců svou výrobu před rokem 2008, v roce 2008 a v období šetření ukončila. Mohlo by to naznačovat, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii - a zjevný probíhající proces koncentrace - přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Údaje šetření však ukazují, že ovlivněni nejsou jen malí výrobci. Současný vývoj ve skutečnosti ovlivňuje větší i menší výrobce obdobně. Nelze tedy dospět k závěru, že hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii významně přispěla k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.5 Preference spotřebitelů, pokud jde o ocelová a hliníková kola
(148)
Byl předložen argument, že snižující se poptávka po hliníkových kolech by mohla souviset s hospodářskou krizí a znamenat změnu v preferencích spotřebitelů, kteří by se mohli přeorientovat na levnější ocelová kola. Toto tvrzení však nebylo ničím doloženo. V této fázi a vzhledem k tomu, že nejsou evidovány žádné údaje, které by tento argument podpořily, nemohl být žádný takový vývoj potvrzen.
3.6 Sortimentní skladba
(149)
Některé strany tvrdily, že zvýšení čínského dovozu bylo důsledkem zvýšené poptávky po specifických typech kol vyráběných pomocí drahých technologií v ČLR (tj. kovaná nebo odlévaná a tvarovaná kola), která nebyla (ve významném množství) vyráběna v EU. Dovoz z ČLR tedy nemohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie. Šetření však stanovilo, že tento dovoz představoval pouze velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Proto musel být uvedený argument odmítnut.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(150)
Je třeba připomenout, že v tomto případě byl zjištěn významný pokles výroby a prodeje, ztráta podílu na trhu, jakož i snížení cen vedoucí ke ztrátám výrobního odvětví Unie. Objemy dovozu z ČLR, které způsobily podstatné cenové podbízení výrobního odvětví Unie a rovněž snížení jeho podílu na trhu, se během téhož období zvýšily.
(151)
Komise také zkoumala všechny ostatní činitele, které mohly přispět k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že hospodářská krize, dovoz z Turecka a hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii vedoucí k procesu koncentrace mohly vzniklou újmu ovlivnit. Vyvozuje se však předběžný závěr, že jejich dopad není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou, jak je podrobně uvedeno výše.
(152)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(153)
V tomto případě byla zjištěna vysoká úroveň spolupráce a podpory ze strany výrobního odvětví Unie (více než 70 %). Naznačuje to, že uložení opatření je zcela zřejmě v zájmu výrobců v EU.
(154)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou z důvodu účinků dumpingového dovozu způsobujícího cenové podbízení, jak je podrobně uvedeno v (93). a následujících bodech odůvodnění.
(155)
Lze očekávat, že výrobní odvětví Unie bude těžit z opatření, která by pravděpodobně zabránila dalšímu nárůstu levného dumpingového dovozu.
(156)
Pokud by opatření nebyla uložena, lze očekávat, že levný dumpingový dovoz hliníkových kol, zejména na následný trh, bude pokračovat, nebo se dokonce zvyšovat. Dále nelze vyloučit, že zvyšující se cenový tlak a pronikání na následný trh bude přinejmenším nepřímo ovlivňovat situaci na trhu OEM. V tomto ohledu bylo zjištěno, že někteří výrobci v dotčené zemi se přesunují, nebo se již přesunuli, na následný trh se středně drahými až drahými výrobky a dále pak na trh OEM - s velmi nízkými cenami. Lze očekávat, že tento vývoj bude pokračovat a velmi pravděpodobně ohrozí také velkou skupinu výrobců v Unii aktivních na trhu OEM. Jelikož finanční situace a ziskovost těchto výrobců není dostatečně silná, aby odolala dalšímu cenovému tlaku dumpingového dovozu, který je nutí nabízet výrazně nižší ceny, velmi pravděpodobně by to vedlo k postupnému zániku velkého počtu výrobců v Unii, ne-li všech.
2. Zájem dovozců
(157)
Při výběru vzorku (viz výše uvedený (13). bod odůvodnění) bylo na základě objemu dovozu vybráno 5 dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 2 dovážející uživatelé.
(158)
Spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, obecně představuje méně než 10 % celkového objemu dovozu z ČLR.
(159)
Šetření ukázalo, že většina dovozců jsou obchodníci specializující se na autopříslušenství. Mezi nimi lze rozlišovat 2 kategorie. Jednu kategorii tvoří společnosti, které dovážejí a dále prodávají svá vlastní značková hliníková kola, jejichž výrobu zadali v ČLR. Nejsou však ve spojení s čínským vývozci. Tato kategorie dovozců má v EU obvykle nikoliv nevýznamné činnosti s „přidanou hodnotu“ (např. návrh, výzkum a vývoj), a někdy dokonce svůj vlastní distribuční řetězec s odpovídající úrovní zaměstnanosti. Druhou kategorii tvoří dovozci/distributoři, kteří jsou obchodníky zaměřujícími se více na objemy a méně na značku. Tito dovozci mají obvykle nižší nákladové struktury a méně činností s přidanou hodnotou v Unii.
(160)
Nízká úroveň spolupráce dovozců, kteří nejsou ve spojení, naznačuje, že uložení opatření by nemělo na jejich činnost žádný významný dopad. Pokud jde o spolupracující dovozce/distributory, bylo zjištěno, že následný prodej čínských hliníkových kol představuje 1 až 6 % jejich celkového obratu. Situace outsourcingových společností je složitější, protože následný prodej hliníkových kol může představovat téměř celou jejich podnikatelskou činnost. Případná opatření by na jejich činnost jistě měla dopad - i když je v této fázi obtížné posoudit přesný rozsah. Tato záležitost bude dále prověřena.
3. Zájem uživatelů
3.1 Obecně
(161)
Uživatelské dotazníky byly zaslány přibližně 20 určeným uživatelům. V rámci šetření spolupracovalo 13 výrobců automobilů. Spolupracovala také dvě sdružení zastupující uživatele a dovozce hliníkových kol pro trh OEM a následný trh.
(162)
Na základě údajů Eurostatu představuje dovoz spolupracujících uživatelů 19 % celkového dovozu z ČLR. Údaje Eurostatu neumožňují přesně stanovit, zda byl dovoz určen na trh OEM nebo na následný trh. Jak je uvedeno výše ve (133). bodě odůvodnění, bylo nicméně možné rozlišit mezi trhem OEM a následným trhem a ukázat, že trh OEM představuje 20 až 30 % celkového dovozu z ČLR. Na tomto základě lze oprávněně předpokládat, že spolupráce trhu OEM byla velmi vysoká.
(163)
Zdá se, že výrobci automobilů se obecně opírají o čínské dodávky pouze v omezené míře. Jsou-li posuzováni samostatně, spolupracující výrobci automobilů uplatňují různé obchodní modely. Někteří z Číny nedovážejí vůbec, jiní dovážejí méně než 5 %, někteří však dovážejí až 30 % své potřeby.
(164)
Dovážející i nedovážející uživatelé jsou proti opatřením. Jedním z jejich hlavních argumentů je, že výrobci automobilů mají zájem udržet různé zdroje dodávek a využívat výhod hospodářské soutěže na trhu kol. V důsledku opatření by se stali příliš závislými na omezeném počtu evropských výrobců. Jelikož však existuje významný dovoz z jiných třetích zemí, nezdá se být tento argument sám o sobě rozhodující.
3.2 Náklady na opatření
(165)
Hliníková kola představují přibližně 1 % nákladů na automobil. Opatření pro hliníková kola ve výši 20 % by tedy vedlo ke zvýšení nákladů o 0,2 %. U těch výrobců automobilů, kteří z Číny dovážejí nejvýše 5 % hliníkových kol, by celkové navýšení nákladů z hlediska celé výroby automobilů tedy představovalo 5 % z 0,2 %, tj. 0,01 %. Avšak i u těch výrobců automobilů, kteří dovážejí až 30 % hliníkových kol z Číny, by se celkové náklady zvýšily o 30 % z 0,2 %, tj. o 0,06 %. Opatření by tedy měla na náklady velmi omezený dopad. Navíc je zjevně běžné, že hliníková kola dovážená výrobci automobilů za určitou cenu (kupříkladu za 50 EUR) se koncovému zákazníkovi prodávají za cenu třikrát až čtyřikrát vyšší (tj. 200 EUR).
3.3 Náklady na změnu dodavatele
(166)
Jak je vysvětleno výše, hliníková kola určená na trh OEM se obvykle vyvíjejí 2 roky před uvedením nového modelu automobilu na trh. Jakákoliv změna dodavatele vyžaduje čas (nejméně 6 měsíců) a mohla by znamenat také dodatečné náklady na nářadí. Šetření však ukázalo, že většina výrobců automobilů své zdroje dodávek samozřejmě diverzifikuje, tj. dělí výrobu konkrétních hliníkových kol mezi 2 (nebo více) výrobce. Tento systém zadávání výroby dvěma výrobcům se vztahuje také na modely nakupované v ČLR, aby byla zajištěna bezpečnost dodávek. Zdá se tedy, že riziko nutnosti změnit dodavatele je již dáno rozhodnutím nakupovat v ČLR. Ze smluv shromážděných během šetření pak dále vyplývá, že výrobci automobilů obecně mohou smlouvu kdykoliv bez penále vypovědět.
3.4 Další argumenty předložené stranami
(167)
Některé strany tvrdily, že uložení cla na hliníková kola pocházející z ČLR by poskytlo výhodu jihokorejským výrobcům automobilů navíc k nulovému clu na dovoz automobilů podle nadcházející dohody o volném obchodu. Podle tohoto argumentu by jihokorejští výrobci automobilů měli i nadále přístup k levným čínským hliníkovým kolům, a mohli by dokonce požadovat vrácení cla na automobily vyvážené do EU (o vrácení cla uhrazeného při dovozu některých náhradních dílů pro automobily lze žádat při vývozu takovéhoto automobilu). Antidumpingové opatření na dovoz čínských hliníkových kol by evropské výrobce automobilů znevýhodnilo v hospodářské soutěži ve vztahu k jihokorejským automobilům dováženým do EU s nulovým clem.
(168)
V tomto ohledu je třeba uvést, že podíl automobilů pocházejících z Jižní Koreje na trhu v současné době představuje pouze 3 % automobilového trhu EU. Je sice obtížné předvídat vývoj dovozu korejských automobilů, ale s ohledem na velmi omezený přímý nákladový dopad opatření na výrobce automobilů v EU, nelze v této fázi dospět k závěru, že by uložení antidumpingového opatření na dovoz hliníkových kol z Číny v tomto ohledu hrálo významnou úlohu.
4. Zájem spotřebitelů
(169)
Pokud jde o dopad opatření na koncové spotřebitele, nebyl předložen žádný argument. Tato skutečnost, jakož i nízký nákladový dopad a strategie cenotvorby výrobců automobilů zjištěné během šetření hovoří proti pravděpodobnosti znatelného vlivu na spotřebitelské ceny.
5. Zájem dodavatelů
(170)
Na dodavatelský dotazník odpovědělo pět dodavatelů surovin/zařízení, kteří dodávají výrobcům hliníkových kol v Unii. Dodávají hliníkové/surové ingoty, nátěrové hmoty/podkladové nátěrové hmoty nebo nízkotlaké stroje. Pokud jde o dodavatele ingotů, prodej do výrobního odvětví Unie představuje pouze malou část jejich činnosti (méně než 6 % jejich celkového obratu), což ukazuje jejich relativně nevýrazný zájem o uložení antidumpingových opatření na dovoz hliníkových kol z Číny. U ostatních dodavatelů (strojního zařízení, nátěrových hmot nebo nízkotlakých strojů) se prodej do výrobního odvětví Unie pohybuje v rozmezí od 30 do 50 % jejich celkového obratu. Vzhledem k tomu, že tyto společnosti jsou malými a středními podniky, je životaschopnost výrobního odvětví Unie pro jejich činnost zásadní.
6. Závěr týkající se zájmu Unie
(171)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz hliníkových kol pocházejících z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(172)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, výsledné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní opatření, aby se zabránilo působení další újmy výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem z ČLR.
(173)
Pro účely stanovení výše těchto cel byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(174)
Jak je uvedeno ve (20). bodě odůvodnění, vyznačuje se trh hliníkových kol existencí dvou relativně odlišných tržních segmentů. Šetření dále zjistilo, že prodej výrobců v Unii se soustředí na trh OEM a představuje 85 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie.
(175)
Pro účely uložení prozatímních opatření bylo tedy shledáno jako vhodné posoudit rozpětí újmy s přihlédnutím ke konkrétní situaci na trhu.
(176)
Na trhu OEM objednatelé hliníkových kol (kterými jsou výrobci automobilů) obvykle zadávají objednávky na základě nabídkového řízení. Tentýž model kola, který má být instalován na tentýž model automobilu, může tedy být - nikoliv v zanedbatelném počtu případů - objednán z různých zdrojů, často od čínského dodavatele a zároveň od dodavatele v EU. Bylo předběžně usouzeno, že toto nabídkové řízení přesně a spolehlivě odráží průměrnou cenovou konkurenci, která v období šetření existovala mezi čínskými dodavateli a dodavateli v Unii soutěžícími v rámci téhož nabídkového řízení.
(177)
Bylo tedy shledáno jako vhodné vypočíst rozpětí podbízení na základě cen zjištěných z údajů předložených výrobci v EU a čínskými vývozci v rámci jejich účasti na uvedených nabídkových řízeních.
(178)
Při výpočtu výše cla nezbytné pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout přiměřeného zisku před zdaněním. Pokud jde o výrobní náklady, byla provedena úprava o skutečnou ztrátu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření (- 5,4 %). Dále se mělo za to, že přiměřený zisk před zdaněním, kterého by mohlo v rozumné míře dosáhnout výrobní odvětví tohoto typu z prodeje obdobného výrobku v Unii za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl být posuzován s ohledem na ziskovost dosaženou v roce 2006, která činila + 3,2 %. V uvedeném roce byly objemy dovozu z Číny skutečně ještě relativně nízké. Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Rozpětí podbízení tedy činí 20,6 %.
(180)
Tento výsledek byl dále potvrzen dalším výpočtem vycházejícím ze srovnání smluv uzavřených na základě nabídkového řízení, které poskytli někteří výrobci automobilů během šetření. V případech, kdy výrobci automobilů objednali tentýž model hliníkových kol jak od čínského výrobce, tak od výrobce v EU, bylo zjištěné rozpětí podbízení s přihlédnutím k provedeným úpravám, jak je vysvětleno ve výše uvedeném (93). a následujících bodech odůvodnění, řádově stejné jako rozpětí stanovené v předchozím bodě odůvodnění.
(181)
Konstatuje se, že toto rozpětí podbízení je nižší než dumpingová rozpětí stanovená výše v (76). a následujících bodech odůvodnění, a proto by mělo sloužit jako základ pro stanovení výše cla podle pravidla nižšího cla.
(182)
Vzhledem k metodice použité v tomto případě k určení úrovně pro odstranění újmy je považováno za neproveditelné stanovit sazby individuálních antidumpingových cel podle čl. 9 odst. 5 druhé věty základního nařízení. Důvodem je zejména skutečnost, že neexistují spolehlivé údaje k provedení analýzy pro jednotlivé společnosti. Proto bylo prozatímně rozhodnuto uložit celostátní antidumpingové clo na veškerý dovoz z Číny na úrovni rozpětí podbízení ve výši 20,6 %.
2. Prozatímní opatření
(183)
S ohledem na výše uvedené se má za to, že podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz pocházející z ČLR. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy.
(184)
Navrhované antidumpingové clo tedy činí 20,6 %.
H. ZVEŘEJNĚNÍ
(185)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoliv stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Prozatímní antidumpingové clo se tímto ukládá na dovoz hliníkových kol pro motorová vozidla kódů KN 8701 až 8705, bez ohledu na to, zda jsou vybavena příslušenstvím nebo pneumatikami, v současnosti kódů KN ex 8708 70 10 a ex 8708 70 50 (kódy Taric 8708701010 a 8708705010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 20,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, sdělit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2010.
VERORDENING (EU) Nr. 404/2010 VAN DE COMMISSIE
van 10 mei 2010
tot instelling van een voorlopig antidumpingrecht op bepaalde aluminium wielen van oorsprong uit de Volksrepubliek China
DE EUROPESE COMMISSIE,
Gelet op het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gelet op Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name op artikel 7,
Na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
A. PROCEDURE
1. Inleiding van een procedure
(1)
Op 13 augustus 2009 heeft de Commissie met een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie (2) de inleiding van een antidumpingprocedure betreffende de invoer van bepaalde aluminium wielen van oorsprong uit de Volksrepubliek China („het betrokken land” of „de VRC”) aangekondigd.
(2)
De procedure is ingeleid nadat op 30 juni 2009 een klacht was ingediend door de Association of European Wheel Manufacturers (EUWA) („de klager”) namens producenten die een groot deel, in dit geval meer dan 50 %, van de totale productie van bepaalde aluminium wielen in de Unie voor hun rekening nemen. Het bij die klacht gevoegde bewijsmateriaal betreffende de dumping van het product en de daaruit voortvloeiende aanmerkelijke schade werd voldoende geacht om een antidumpingprocedure in te leiden.
2. Partijen bij de procedure
(3)
De Commissie heeft de klager, de in de klacht vermelde producenten in de Unie, andere haar bekende producenten in de Unie, producenten-exporteurs in de VRC, importeurs, handelaren, gebruikers, leveranciers en haar bekende betrokken verenigingen, alsmede de vertegenwoordigers van de VRC, van de inleiding van de procedure in kennis gesteld. Belanghebbenden kregen de gelegenheid om binnen de in het bericht van opening genoemde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(4)
Alle belanghebbenden die daarom met opgave van redenen hadden verzocht, werden gehoord.
(5)
Gezien het grote aantal producenten-exporteurs in de VRC, importeurs, en producenten in de Unie, werd in het bericht van inleiding overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening voor de vaststelling van dumping en schade gebruik te maken van steekproeven. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, is alle producenten-exporteurs, importeurs, en producenten in de Unie verzocht zich bij de Commissie kenbaar te maken en de in het bericht van inleiding vermelde informatie te verstrekken.
(6)
In totaal 36 ondernemingen of groepen van verbonden ondernemingen („groepen”) in de VRC meldden zich binnen de termijn aan en verstrekten de gevraagde informatie. Deze 36 ondernemingen of groepen hielden zich tijdens het onderzoektijdvak bezig met de vervaardiging van het betrokken product en/of de uitvoer ervan naar de Europese Unie en wensten in de steekproef te worden opgenomen. Zij werden als medewerkende ondernemingen beschouwd en kwamen voor opname in de steekproef in aanmerking. De mate van medewerking uit de VRC, d.w.z. het aandeel van de medewerkende Chinese ondernemingen in de totale Chinese uitvoer naar de EU, lag boven de 90 %.
(7)
Na de betrokken partijen overeenkomstig artikel 17, lid 2, van de basisverordening te hebben geraadpleegd, heeft de Commissie overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening een steekproef samengesteld op basis van de grootste representatieve exporthoeveelheden die binnen de beschikbare tijd kunnen worden onderzocht en rekening houdend met de geografische spreiding van de medewerkende ondernemingen of groepen. De steekproef bestaat uit vier (groepen van) ondernemingen, die 47 % van de uitvoer naar de EU van de 36 medewerkende ondernemingen of groepen vertegenwoordigen, en ongeveer 43 % van de totale uitvoer naar de EU vanuit de VRC. De autoriteiten van de VRC en de Chinese Kamer van Koophandel waren het eens met de samenstelling van de steekproef door de Commissie, maar verzochten dat nog ten minste twee andere (groepen van) ondernemingen in de steekproef zouden worden opgenomen. Aangezien de oorspronkelijke steekproef twintig ondernemingen bevat die tot vier groepen behoren, werd evenwel besloten dat geen ondernemingen of groepen meer konden worden toegevoegd omdat het onderzoek anders niet binnen de statutaire termijnen zou kunnen worden voltooid.
(8)
Vijf producenten-exporteurs in de VRC, die niet in de steekproef waren opgenomen, verzochten om een individueel onderzoek en verstrekten de desbetreffende informatie binnen de vastgestelde termijn met het oog op de toepassing van artikel 9, lid 6, en artikel 17, lid 3, van de basisverordening. Gezien evenwel de omvang van de steekproef, die vier groepen met talrijke ondernemingen bevat, concludeert de Commissie overeenkomstig artikel 17, lid 3, van de basisverordening dat geen individueel onderzoek kan worden toegekend aan producenten-exporteurs in de VRC die niet in de steekproef zijn opgenomen omdat zulks te belastend zou zijn en aan een tijdige afsluiting van het onderzoek in de weg zou staan.
(9)
Om de producenten-exporteurs in de VRC in de gelegenheid te stellen desgewenst om een behandeling als marktgerichte onderneming („BMO”) of een individueel onderzoek overeenkomstig artikel 17, lid 3, van de basisverordening te verzoeken, heeft de Commissie de Chinese producenten-exporteurs die daarom hadden verzocht en de Chinese autoriteiten aanvraagformulieren toegezonden.
(10)
Het bericht van inleiding is naar ongeveer veertig producenten van aluminium wielen in de Unie gestuurd. De Commissie heeft zeventien antwoorden ontvangen. Vijf groepen van ondernemingen zijn in de steekproef opgenomen, aangezien zij representatief zijn bevonden voor de totale productie van de Unie wat betreft de verkochte hoeveelheden en de productie in de EU (meer dan 75 %), de geografische dekking en het soort activiteit, namelijk fabrikant van originele uitrusting (Original Equipment Manufacturer - OEM) en verkoop op de onderdelenmarkt (aftermarket - AM) (zie overweging 19 en volgende voor meer details). Hoewel de in de steekproef opgenomen producenten in de EU hoofdzakelijk aan het OEM-segment verkopen, verkochten twee van de in de steekproef opgenomen producenten ook aan het AM-segment. In de steekproef zijn ook ondernemingen opgenomen die de klacht niet mee hebben ingediend.
(11)
Tijdens het onderzoek hebben partijen nieuwe argumenten naar voren gebracht betreffende verschillen die volgens hen bestaan tussen het OEM- en het AM-segment. Om over meer nuttige informatie te kunnen beschikken, is besloten de steekproef uit te breiden met één extra (grote) producent die in het AM-segment actief is.
(12)
De klagers hebben gevraagd hun namen geheim te houden uit vrees voor vergeldingsacties van afnemers of concurrenten. De Commissie oordeelde dat vergeldingsacties inderdaad heel goed mogelijk waren en ging er derhalve mee akkoord de namen geheim te houden. Na de inleiding van de procedure stemden alle medewerkende ondernemingen ermee in hun namen vrij te geven in hun hoedanigheid van medewerkende onderneming, maar - in voorkomend geval - niet in hun hoedanigheid van klager.
(13)
Het bericht van inleiding is naar ongeveer tachtig importeurs en importeurs/gebruikers van aluminium wielen gestuurd. De Commissie heeft veertig antwoorden ontvangen van ondernemingen die ongeveer een derde van de totale invoer uit China vertegenwoordigen. Twaalf van die antwoorden waren afkomstig van importeurs; de overige waren afkomstig van importeurs-gebruikers. Zeven ondernemingen waren in de steekproef opgenomen (vijf importeurs en twee importeurs-gebruikers).
(14)
De Commissie heeft vragenlijsten toegestuurd aan de zes producenten in de Unie die in de steekproef waren opgenomen, aan de producenten-exporteurs die in de steekproef voor de VRC waren opgenomen of om indivuduele behandeling (IB) hadden verzocht, en aan de zeven importeurs die in de steekproef waren opgenomen. Er werden ook vragenlijsten toegestuurd aan gebruikers en andere medewerkende producenten.
(15)
De vragenlijsten werden beantwoord door de vier Chinese producenten-exporteurs die in de steekproef waren opgenomen en door vijf Chinese producenten-exporteurs die overeenkomstig artikel 17, lid 3, van de basisverordening om IB hadden verzocht. Er werden ook antwoorden ontvangen van de zes producenten in de Unie die in de steekproef waren opgenomen, van drie importeurs die niet met een producent-exporteur verbonden waren, van negen andere producenten in de EU en van dertien gebruikers. De Commissie heeft tevens opmerkingen ontvangen van de Chinese Kamer van Koophandel en van twee gebruikersverenigingen.
(16)
De Commissie heeft alle gegevens die voor een voorlopige vaststelling van dumping, schade als gevolg hiervan en het belang van de Unie nodig werden geacht, ingewonnen en gecontroleerd, en heeft bij de volgende ondernemingen ter plaatse een controle uitgevoerd:
a)
producenten in de Unie
-
Borbet group:
Borbet Solingen GmbH - Duitsland
-
Heyes Lemmerz group:
-
Heyes Lemmerz Alukola, s.r.o. - Tsjechië
-
Heyes Lemmerz Italy Holding s.r.l. - Italië
-
Ronal group:
-
Ronal AG - Zwitserland
-
Ronal Polska Sp. z o.o. - Polen
-
Speedline s.r.l. - Italië
-
Mapsa S. Coop. L. - Spanje
-
AEZ - Duitsland
-
Française de Roues S.A.S.V. - Frankrijk
b)
producenten-exporteurs en hun verbonden ondernemingen in de VRC
-
Baoding Lizhong Wheels manufacturing Co.Ltd. (Baoding)
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd (Wanfeng)
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd (YHI)
-
CITIC Dicastal Wheel Manufacturing (CITIC)
c)
verbonden ondernemingen in de Unie
-
OZ Deutschland, Biberbach (Duitsland)
-
OZ SpA, Bassano del Grappa (Italië)
d)
verbonden ondernemingen in Singapore
-
OZ Asia
-
YHI Manufacturing
e)
gebruikers
-
Renault - Frankrijk
-
BMW - Duitsland.
(17)
Daar voor het vaststellen van de normale waarde voor producenten-exporteurs aan wie geen BMO werd toegekend, gebruik moest worden gemaakt van de gegevens in een referentieland, in dit geval Turkije, vond een controlebezoek plaats bij onderstaande ondernemingen:
f)
producenten in Turkije
-
CMS Jant ve Makina Sanayi A.Ș.
-
Hayes Lemmerz İnci Aluminyum.
3. Onderzoektijdvak
(18)
Het onderzoek naar de dumping en schade had betrekking op de periode van 1 juli 2008 tot en met 30 juni 2009 („het onderzoektijdvak” of „OT”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de schadebeoordeling had betrekking op de periode van 1 januari 2006 tot het eind van het OT („de beoordelingsperiode”).
B. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
1. Betrokken product
(19)
Het betrokken product wordt gedefinieerd als aluminium wielen voor motorvoertuigen van de GN-posten 8701 tot en met 8705, al dan niet met toebehoren en al dan niet met banden, momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 8708 70 10 en ex 8708 70 50, van oorsprong uit de Volksrepubliek China („het betrokken product”).
(20)
Het betrokken product wordt in de Unie via twee distributiekanalen verkocht: aan het segment fabrikant van originele uitrusting (Original Equipment Manufacturer - OEM) en aan het segment onderdelenmarkt (aftermarket - AM). In het OEM-segment organiseren autofabrikanten (ongeveer twee jaar voor de lancering van een nieuw automodel) aanbestedingen voor aluminium wielen; zij zijn betrokken bij de ontwikkeling van een nieuw wiel, dat hun merknaam zal dragen. Producenten in de Unie en Chinese exporteurs concurreren met elkaar bij dezelfde aanbestedingen. In de AM-sector worden aluminium wielen door producenten van aluminium wielen ontworpen, ontwikkeld en van hun merk voorzien, om vervolgens aan groothandelaren, detailhandelaren, tuningbedrijven, garages enz. te worden verkocht.
(21)
Eén exporteur voerde aan dat de aluminium wielen die voor het OEM-segment bestemd zijn van de productomschrijving van deze procedure moeten worden uitgesloten omdat zij uitsluitend op nieuwe auto's worden gemonteerd, terwijl de aluminium wielen die voor het AM-segment bestemd zijn, dienen om het aluminium wiel uit het OEM-segment tijdens de levensduur van een automodel te vervangen. Het argument spreekt zichzelf tegen omdat het bevestigt dat aluminium wielen uit het AM-segment gemaakt zijn om in dezelfde mate te passen en te presteren als aluminium wielen uit het OEM-segment. In feite kunnen de aluminium wielen uit het AM-segment volgens verschillende productieprocessen (3) worden geproduceerd, in alle diameters en gewichten, met alle verschillende soorten afwerking enz. Het enige verschil tussen aluminium wielen uit het OEM-segment en aluminium wielen uit het AM-segment is het distributiekanaal, waarbij voor wielen uit het OEM-segment de auto-industrie bij de ontwikkeling en het ontwerp van het wiel betrokken is. Er werd eveneens geargumenteerd dat de prijsvorming voor aluminium wielen uit het OEM- en het AM-segment verschilt, omdat de eerste is gekoppeld aan de schommelende prijs op de London Metal Exchange (LME). De autofabrikanten gebruiken inderdaad een zogenoemde nulbasisprijsformule. Die omvat drie elementen: 1) de aluminiumprijs (variabel, gekoppeld aan de LME), 2) de toegevoegde waarde, verwerkingskosten, en 3) een vaste kwaliteitstoeslag. Deze prijsvormingsmethode is aangepast aan de behoeften van de auto-industrie, maar de kostenelementen van aluminium wielen uit het OEM- en het AM-segment zijn dezelfde.
(22)
Hoewel aluminium wielen uit het OEM- en het AM-segment verschillende distributiekanalen hebben, zijn hun fysische en technische eigenschappen bijgevolg dezelfde en zijn zij onderling verwisselbaar. Daarom worden zij als één enkel homogeen product beschouwd. Bovendien worden aluminium wielen via beide kanalen in aanzienlijke hoeveelheden vanuit China verkocht en ingevoerd. In het licht van deze bevindingen wordt voorlopig geconcludeerd dat de uitsluiting van aluminium wielen uit het OEM-segment van de productomschrijving van het onderzoek niet gerechtvaardigd is.
(23)
Een belanghebbende argumenteerde dat wielen voor gocarts moeten worden uitgesloten omdat zij niet onder de GN-posten 8701 tot en met 8705 vallen. De belanghebbende kon evenwel niet op afdoende wijze aantonen dat gocarts niet onder de bovengenoemde GN-posten vallen; dit argument werd bijgevolg voorlopig afgewezen.
(24)
Dezelfde belanghebbende voerde aan dat wielen voor terreinwagens ook van de productomschrijving moesten worden uitgesloten omdat die wielen fundamenteel zouden verschillen van wielen die voor andere motorvoertuigen worden gemaakt. Bepaalde terreinwagens kunnen onder de GN-posten 8701 tot en met 8705 worden ingedeeld, waardoor hun wielen onder de productomschrijving van dit onderzoek vallen. Dit argument werd bijgevolg voorlopig verworpen.
2. Soortgelijk product
(25)
Vastgesteld werd dat het betrokken product, de aluminium wielen die in de VRC worden geproduceerd en aldaar op de binnenlandse markt worden verkocht, en de aluminium wielen die in het voorlopige referentieland, Turkije, worden geproduceerd en aldaar op de binnenlandse markt worden verkocht dezelfde fysische, chemische en technische basiskenmerken hebben en voor dezelfde doeleinden worden gebruikt als die welke door de bedrijfstak van de Unie in de Unie worden geproduceerd en daar ook worden verkocht. Daarom worden deze producten voorlopig beschouwd als soortgelijk in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
C. DUMPING
1. Behandeling als marktgerichte onderneming
(26)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening wordt bij antidumpingonderzoeken betreffende producten van oorsprong uit de VRC de normale waarde voor producenten die aan de criteria van lid 7, onder c), van dat artikel voldoen, overeenkomstig de leden 1 tot en met 6 van dat artikel vastgesteld. Voor de duidelijkheid zijn deze criteria hieronder nog eens kort samengevat:
-
besluiten van ondernemingen zijn een reactie op marktsignalen, zonder staatsinmenging van betekenis, en kosten weerspiegelen de marktprijzen;
-
ondernemingen beschikken over een duidelijke basisboekhouding die onder controle staat van een onafhankelijke instantie in overeenstemming met de hiervoor internationaal geldende normen („IAS”) en die alle terreinen bestrijkt;
-
er zijn geen verstoringen van betekenis die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie;
-
de betrokken ondernemingen zijn onderworpen aan faillissements- en eigendomswetten die stabiliteit en juridische zekerheid verschaffen; en
-
omrekening van munteenheden geschiedt tegen de marktkoers.
(27)
Alle in de steekproef opgenomen groepen exporteurs hebben in het kader van dit onderzoek om BMO overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder b), van de basisverordening verzocht en binnen de vastgestelde termijn het desbetreffende aanvraagformulier ingevuld.
(28)
Voor alle in de steekproef opgenomen groepen exporteurs heeft de Commissie alle gegevens verzameld die zij nodig achtte, en heeft zij de in het aanvraagformulier voor BMO verstrekte gegevens bij de desbetreffende groepen exporteurs ter plaatse gecontroleerd.
(29)
Uit het onderzoek bleek dat geen van de vier Chinese ondernemingsgroepen in aanmerking kwam voor BMO, omdat zij geen van alle aan alle in artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening genoemde criteria voldeden, en wel om de volgende redenen.
(30)
Geen van de in de streekproef opgenomen groepen exporteurs kon aantonen dat hij aan criterium 1 voldeed, gezien de staatsinmenging in beslissingen betreffende de grondstof (aluminium).
(31)
In alle in de steekproef opgenomen groepen blijkt het aluminium dat voor de productie van aluminium wielen wordt gebruikt, namelijk grotendeels op basis van langetermijncontracten op de Chinese binnenlandse markt te zijn aangekocht. De prijzen zijn gebaseerd op noteringen van primair aluminium op de Chinese spotmarkten, vermeerderd met een vergoeding voor de verwerking (en voor één onderneming ook op de Shanghai Futures Exchange (SHFE)). Er zij op gewezen dat de notering op de spotmarkten gelijk lopen met de SHFE.
(32)
De Chinese staat speelt een grote rol bij de prijsvorming voor primair aluminium en grijpt met een aantal instrumenten permanent in op de markt.
(33)
In de eerste plaats worden op primair aluminium voor de uitvoer 17 % btw (terwijl de btw op de uitvoer van afgewerkte goederen wordt terugbetaald) en 15 % uitvoerrechten geheven.
(34)
In de tweede plaats mengt de staat zich in de prijsvorming op de Shanghai Futures Exchange (SHFE) in; de SHFE is een gesloten beurs voor in China geregistreerde ondernemingen en Chinese burgers. De staat mengt zich in de prijsvorming op de SHFE in doordat hij zowel verkoper is van primair aluminium als koper via het State Reserve Bureau en andere staatsorganen. Bovendien stelt de staat dagelijks prijsbeperkingen vast via de voorschriften van de SHFE, die door de staatstoezichthouder, de China Securities Regulatory Commission (CSRC), zijn goedgekeurd.
(35)
Een ander voorbeeld van staatsinmenging is het recente pakket stimuleringsmaatregelen van de Chinese regering om de gevolgen van de economische crisis te beperken. Eind 2008 voerde het State Reserves Bureau een programma in om aluminium te kopen van smelterijen teneinde hun activiteiten te ondersteunen nadat de vraag ingevolge de wereldwijde financiële crisis was gedaald. Die door de staat gesteunde aankopen absorbeerden het grootste deel van de voorraden op de binnenlandse markt en dreven de prijzen tijdens de eerste helft van 2009 in de hoogte.
(36)
Dit werd als een onderliggende factor van staatsinmenging in besluiten van ondernemingen inzake grondstoffen beschouwd. Het huidige Chinese systeem van hoge uitvoerrechten en niet-terugbetaling van de btw voor de uitvoer van primair aluminium en andere grondstoffen, in combinatie met enerzijds de vrijstelling van uitvoerrechten en de terugbetaling van de btw op de uitvoer van het downstreamproduct en anderzijds de staatsinmenging in de prijsvorming op de SHFE, heeft inderdaad noodzakelijkerwijs geleid tot een situatie waar de Chinese aluminiumprijzen nog steeds het resultaat zijn van staatsinmenging. Dat heeft ertoe geleid dat de prijzen op de LME sinds jaar en dag aanzienlijk afwijken van die op de Chinese markt (4). Tussen midden 2005 en eind 2008 lagen de LME-prijzen aanzienlijk hoger dan die op de Chinese markten, wat onderstreept dat er geen arbitrage van betekenis plaatsvindt tussen de Chinese markten en de markten in de rest van de wereld.
(37)
De veelvoudige verstoringen door de staat van de Chinese prijzen van primair aluminium beïnvloeden bijgevolg de beslissingen van de Chinese producenten van aluminium wielen bij de aankoop van grondstoffen. Zij hebben bovendien voordeel bij die verstoringen, aangezien zij normaal gezien hun aankopen op de Chinese markt verrichten, bij plaatselijke leveranciers die de prijzen van de Chinese spotmarkten (of SHFE) als norm toepassen, maar zij ook bepaalde hoeveelheden tegen LME-prijzen kunnen kopen wanneer de prijzen op de Chinese markt door staatsinmenging hoger zijn.
(38)
Bij de hierboven beschreven algemene situatie komt nog dat drie andere groepen niet aan andere vereisten van criterium 1 voldoen wegens aanzienlijke staatsinmenging in belangrijke besluiten van ondernemingen. In het geval van één van de groepen beschikt een overheidsbedrijf in twee van zijn ondernemingen voor bepaalde belangrijke beslissingen over vetorechten die niet in verhouding staan tot zijn kapitaalaandeel. In het geval van een andere groep zijn bepaalde belangrijke beslissingen in de meeste ondernemingen onderhevig aan significante staatsinmenging, omdat de ondernemingen voor 100 % in handen van de staat zijn, of omdat de directeur die de overheidsaandeelhouder vertegenwoordigt vetorechten heeft voor belangrijke beslissingen van de onderneming. Hoewel de ondernemingen het tegendeel beweren, is uit het onderzoek bovendien gebleken dat de plaatselijke publieke arbeidsdienst vetorechten heeft wat de werkgelegenheid in twee van die ondernemingen betreft. In het geval van een derde groep heeft de familie die de controle heeft over de groep banden met de regerende partij, en is één van de ondernemingen van de groep onderhevig aan significante staatsinmenging bij bepaalde belangrijke beslissingen, aangezien de directeur die een overheidsaandeelhouder vertegenwoordigt een vetorecht heeft bij belangrijke beslissingen van de onderneming.
(39)
In één groep schenden alle ondernemingen duidelijk de fundamentele boekhoudbeginselen. Met name IAS 1 (Presentatie van de jaarrekening), IAS 12 (Belastingen naar de winst) en IAS 16 (Materiële vaste activa) werden niet nageleefd. Bijgevolg wordt geoordeeld dat de rekeningen niet overeenkomstig de internationale boekhoudnormen zijn opgesteld en gecontroleerd. Voor een andere groep stelde de Commissie vast dat IAS 1 en IAS 31 niet waren nageleefd.
(40)
Voor één groep zijn er voor verschillende ondernemingen duidelijke verstoringen wat de grondgebruiksrechten en de verwerving van vaste activa betreft; voorts hebben de meeste ondernemingen in de groep preferentiële fiscale regelingen, belastingrestituties en subsidies genoten, die verstoringen vormen die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie. Als het bijvoorbeeld om de omzet gaat, waren deze verstoringen significant.
(41)
Drie ondernemingen van een andere in de steekproef opgenomen groep hebben preferentiële fiscale regelingen genoten, die verstoringen vormen die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie. Als het bijvoorbeeld om de omzet gaat, kunnen deze verstoringen als significant worden beschouwd.
(42)
Tevens blijkt dat twee ondernemingen van een andere groep niet voldoen aan criterium 3. De eerste onderneming heeft het grondgebruiksrecht pas lang na de termijn betaald en heeft daarbij geen boete opgelopen, hoewel de overeenkomst daar duidelijk in voorzag. Dit komt neer op rechtstreekse steun van de staat (die de uiteindelijke eigenaar van de grond is) in de startfase van de onderneming. De tweede onderneming werd opgericht na de verwerving van de activa van een overheidsbedrijf dat aluminium wielen produceerde; deze verwerving gebeurde niet op marktvoorwaarden en leverde de onderneming in haar startfase een onbillijk voordeel op.
(43)
Een groep argumenteerde dat de activa van een overheidsbedrijf op marktvoorwaarden waren verworven. De partij kon evenwel niet aantonen dat de hele operatie kon worden beschouwd als vrij van verstoringen die nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie.
(44)
Tot slot genoten ondernemingen uit een andere groep significante belastingvrijstellingen en financiële steun, die bijvoorbeeld in verhouding tot hun omzet een aanzienlijke invloed op hun financiële situatie hadden.
(45)
De Commissie heeft de bevindingen van het BMO-onderzoek officieel bekendgemaakt aan de betrokken groepen exporteurs in de VRC, de autoriteiten van de VRC, de Chinese Kamer van Koophandel en de klager. Zij kregen ook de gelegenheid om hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord indien daar bijzondere redenen voor waren.
(46)
Eén groep vocht het feit aan dat de Commissie haar beslissing over de BMO niet binnen de in de basisverordening vastgestelde termijn van drie maanden had genomen, en voerde aan dat de exporteurs vóór die termijn alle nodige stappen hadden gezet om de Commissie in staat te stellen de gevolgen van haar BMO-beslissing voor de berekening van de dumpingmarge in te schatten. Er wordt met andere woorden geargumenteerd dat de BMO-beslissing binnen de termijn van drie maanden moet worden genomen wanneer de antwoorden op de antidumpingvragenlijsten binnen die termijn zijn verstrekt. Zo niet bestaat het gevaar dat de informatie in de antidumpingvragenlijst de beslissing om BMO toe te kennen beïnvloedt.
(47)
In dit geval kon de BMO-beslissing evenwel niet binnen de termijn van drie maanden worden genomen omdat de meeste informatie in verband met BMO tijdens de bezoeken ter plaatse werd verzameld, en die werden pas na de termijn van drie maanden beëindigd. Zoals hierboven uiteengezet, was de beslissing om BMO aan de in de steekproef opgenomen groepen exporteurs te weigeren uitsluitend gebaseerd op een grondige beoordeling van de vijf desbetreffende BMO-criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening.
(48)
In verband met criterium 1 is aangevoerd dat er wel degelijk arbitrage plaatsvond tussen de Chinese markten en de LME, aangezien er tijdens het onderzoektijdvak kleine hoeveelheden aluminium naar/uit China zijn uitgevoerd. Dit argument kan niet worden aanvaard gezien de uiteenlopende prijsniveaus op de Chinese markten en de LME.
(49)
Wat criterium 2 betreft, zijn een aantal opmerkingen gemaakt in verband met bepaalde onverenigbaarheden met verschillende IAS-normen die de Commissie in de rekeningen van twee ondernemingen heeft vastgesteld. Op grond van de naar voren gebrachte argumenten kan evenwel niet worden geconcludeerd dat één van deze twee ondernemingen beschikt over een duidelijke boekhouding die onder controle staat van een onafhankelijke instantie in overeenstemming met de hiervoor internationaal geldende normen.
(50)
In verband met criterium 3 zijn diverse argumenten naar voren gebracht. In de eerste plaats is aangevoerd dat de financiële steun, de grondrechten en andere voordelen zoals belastingvrijstellingen geen verstoringen van betekenis van de financiële situatie van de ondernemingen tot gevolg had. Dit argument kan niet worden aanvaard, aangezien deze regelingen een significante impact hebben als het om de omzet gaat.
(51)
Er werd ook geargumenteerd dat een aantal steunmaatregelen en fiscale voordelen niet ondernemingsspecifiek waren en bijgevolg kan niet worden aangenomen dat zij nog voortvloeien uit het vroegere systeem zonder markteconomie. Er zij op gewezen dat bij een BMO-analyse wordt onderzocht of er staatsinmenging is, ongeacht of die specifiek is voor een onderneming of niet. De feiten waarop de bewering is gebaseerd, zijn in elk geval onjuist. De voordelen die de ondernemingen in dit geval genoten, kunnen als ondernemingsspecifiek worden beschouwd omdat zij allemaal op een bepaalde soort ondernemingen zijn gericht: bijvoorbeeld buitenlandse ondernemingen, ondernemingen die in een bepaald gebied gevestigd zijn en met de plaatselijke autoriteiten ad-hoconderhandelingen hebben gevoerd om subsidies te krijgen, binnenlandse uitrusting aankopen, hun technologie moderniseren, aan beurzen deelnemen, in O&O investeren enz.
(52)
Tot slot werd aangevoerd dat de vrijstellingen en verlagingen van vennootschapsbelastingen die in 2005 van kracht zijn geworden, geen verstoring vormen die nog voortvloeit uit het vroegere systeem zonder markteconomie. Deze interpretatie kan niet worden aanvaard. Criterium 3 heeft geen betrekking op maatregelen die in de tijd (tot 1998, toen China de regels van een markteconomie begon toe te passen) of in hun toepassingsgebied beperkt zijn, maar op maatregelen waarbij de staat door maatregelen die typisch zijn voor een systeem zonder markteconomie, zoals discriminerende belastingtarieven, betrokken is bij de vormgeving van het ondernemingsklimaat.
(53)
Gelet op het voorafgaande kon geen van de Chinese ondernemingen die om BMO hadden verzocht aantonen dat zij voldeden aan alle criteria van artikel 2, lid 7, onder c), van de basisverordening. Daarom werd geoordeeld dat BMO aan al deze ondernemingen moest worden geweigerd. Het Raadgevend Comité werd geconsulteerd en had geen bezwaren tegen deze conclusies.
2. Individuele behandeling
(54)
Overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening wordt, in voorkomend geval, een voor het gehele land geldend recht vastgesteld voor landen waarop artikel 2, lid 7, van de basisverordening van toepassing is, behalve wanneer ondernemingen overeenkomstig artikel 9, lid 5, van de basisverordening kunnen aantonen dat zij vrij zijn de exportprijzen en -hoeveelheden en de verkoopvoorwaarden vast te stellen, dat zij bij de omrekening van valuta marktkoersen gebruiken, en dat de staatsinmenging niet dusdanig is dat maatregelen ontweken kunnen worden indien voor individuele exporteurs een ander recht wordt vastgesteld.
(55)
Alle groepen exporteurs die om BMO hebben verzocht, verzochten eveneens om IB voor het geval hen geen BMO zou worden toegekend. Op basis van de beschikbare informatie wordt voorlopig vastgesteld dat twee van de vier in de steekproef opgenomen groepen in de VRC aan alle voorwaarden voor een IB voldoen. Aan twee in de steekproef opgenomen groepen wordt IB geweigerd. Bij CITIC Dicastal en bij Baoding is de staatsinmenging namelijk dusdanig dat maatregelen ontweken kunnen worden indien voor individuele exporteurs een ander recht wordt vastgesteld, vooral aangezien deze twee groepen twee gemeenschappelijke joint ventures hebben die het betrokken product produceren.
(56)
Een individueel onderzoek moet worden toegekend aan twee van de vier in de steekproef opgenomen groepen exporteurs in de VRC:
-
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd;
-
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd.
3. Normale waarde
3.1 Keuze van het referentieland
(57)
Ingevolge artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening moet de normale waarde voor producenten-exporteurs aan wie geen BMO werd toegekend, worden vastgesteld op grond van de binnenlandse prijzen of een berekende normale waarde in een referentieland.
(58)
In het bericht van inleiding meldde de Commissie voornemens te zijn om Turkije als geschikt referentieland voor de vaststelling van de normale waarde te gebruiken, en belanghebbenden werd verzocht hun reacties mede te delen.
(59)
Slechts één exporteur maakte bezwaar tegen deze keuze en stelde Maleisië voor als alternatief referentieland, maar meldde later dat de Maleisische ondernemingen niet bereid waren om met de Commissie mee te werken.
(60)
De Commissie heeft onderzocht of Turkije als referentieland een redelijke keuze was. Er werd geconcludeerd dat Turkije, met vijf nationale producenten en aanzienlijke invoer uit derde landen, een markt is waar veel concurrentie heerst. Er waren voorts geen grote verschillen in het productieproces van producenten in Turkije en in de Volksrepubliek China. Gelet op het bovenstaande bracht het onderzoek geen redenen aan het licht om te oordelen dat Turkije niet geschikt was voor de vaststelling van de normale waarde. Bovendien verkopen de Turkse producenten productsoorten die vergelijkbaar zijn met die welke de VRC uitvoert.
(61)
Twee producenten in Turkije hebben de vragenlijst beantwoord die aan alle producenten van aluminium wielen in Turkije werd toegestuurd.
(62)
De gegevens die in de antwoorden van de medewerkende Turkse producenten werden geleverd, werden ter plaatse gecontroleerd en betrouwbaar bevonden om er een normale waarde op te baseren.
(63)
Daarom wordt voorlopig geconcludeerd dat Turkije een geschikt en redelijk referentieland is overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening.
3.1. Vaststelling van de normale waarde
(64)
Overeenkomstig artikel 2, lid 7, onder a), van de basisverordening werd de normale waarde vastgesteld aan de hand van de gecontroleerde gegevens van de producent in het referentieland, zoals hieronder uiteengezet.
(65)
Het betrokken product werd op de Turkse binnenlandse markt in representatieve hoeveelheden verkocht.
(66)
Er werd onderzocht of de binnenlandse verkoop overeenkomstig artikel 2, lid 4, van de basisverordening in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden. Hiertoe werd voor elke productsoort het aandeel van de winstgevende verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt tijdens het OT vastgesteld.
(67)
Wanneer meer dan 80 % van de totale verkoop van een productsoort was verkocht tegen een nettoprijs die gelijk was aan of hoger was dan de berekende productiekosten, en de gewogen gemiddelde prijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs. Deze prijs werd berekend als het gewogen gemiddelde van de prijzen van alle binnenlandse verkopen van die soort tijdens het OT, ongeacht of de verkopen winstgevend waren.
(68)
Wanneer de winstgevende verkoop van een soort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de productiekosten, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, berekend als het gewogen gemiddelde van alleen de winstgevende verkopen van die soort.
(69)
Voor één productsoort zonder winstgevende verkoop werd de normale waarde gebaseerd op de fabricagekosten van de productsoort die op de binnenlandse markt werd verkocht, vermeerderd met verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten (VAA-kosten) en een redelijke winstmarge op de binnenlandse markt.
(70)
Voor een beperkt aantal productsoorten werd de normale waarde tot slot berekend op basis van de normale waarde voor vergelijkbare productsoorten, met correcties voor fysieke verschillen.
5.2. Uitvoerprijzen
(71)
In alle gevallen waarin het betrokken product naar onafhankelijke afnemers in de Unie werd uitgevoerd, werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening, d.w.z. aan de hand van de werkelijk betaalde of te betalen prijs.
(72)
Wanneer de verkoop via een verbonden importeur of handelaar had plaatsgevonden, werden de uitvoerprijzen overeenkomstig artikel 2, lid 9, van de basisverordening berekend aan de hand van de wederverkoopprijzen van die verbonden importeur/handelaar aan de eerste onafhankelijke afnemers in de Unie. Er werden correcties toegepast voor alle kosten tussen invoer en wederverkoop, zoals verkoopkosten, algemene kosten en administratiekosten en winst. Voor de vaststelling van de winstmarge werd gebruik gemaakt van de winst van een niet-verbonden importeur/handelaar van het betrokken product, aangezien de werkelijke winst van de verbonden importeur/handelaar niet betrouwbaar werd geacht wegens de band tussen de producenten-exporteurs en de verbonden importeur/handelaar.
3.3. Vergelijking
(73)
De normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken op basis van de prijs af fabriek. Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
(74)
Voor de prijsvergelijking tussen de uit de VRC uitgevoerde wielen en de wielen die door de Turkse medewerkende producenten op de Turkse markt werden verkocht, werd een onderscheid gemaakt tussen het EOM- en het AM-segment.
(75)
Voorts werden correcties voor vervoer, verzekeringen, lading, lossing en aanverwante kosten, verpakking, krediet, indirecte belasting en bankkosten toegepast in alle gevallen waarin deze redelijk en nauwkeurig bleken te zijn en met bewijsmateriaal waren gestaafd.
4. Dumpingmarges
4.1. Voor de in de steekproef opgenomen medewerkende producenten-exporteurs aan wie IB werd toegekend
(76)
Voor de twee in de steekproef opgenomen ondernemingen waaraan IB werd toegekend, zijn de dumpingmarges overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening vastgesteld door de gewogen gemiddelde normale waarde die voor de Turkse producenten die ten volle hebben meegewerkt is vastgesteld, te vergelijken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs naar de Unie van elk van de ondernemingen.
(77)
De dumpingmarges, uitgedrukt in procenten van de invoerprijs, grens Europese Unie, vóór inklaring, zijn:
Onderneming
Dumpingmarge
YHI Manufacturing (Shanghai) Co., Ltd
36,7 %
Zhejiang Wanfeng Auto Wheel Co. Ltd
61,8 %
4.2. Voor alle andere medewerkende producenten-exporteurs
(78)
De dumpingmarge voor de in de steekproef opgenomen ondernemingen waaraan geen BMO of IB was toegekend en voor de niet in de steekproef opgenomen medewerkende ondernemingen werd berekend als het gewogen gemiddelde van de resultaten van alle in de steekproef opgenomen ondernemingen. Voor de twee ondernemingen waaraan geen BMO of IB was toegekend, werden de berekeningen uitgevoerd zoals beschreven in overweging 76. De dumpingmarge, uitgedrukt in procenten van de invoerprijs, grens Europese Unie, vóór inklaring, is 48,7 %.
4.3. Voor alle andere producenten-exporteurs
(79)
Aangezien de medewerking in China zeer hoog was, werd de dumpingmarge voor het hele land, die voor alle andere exporteurs in China geldt, berekend op basis van de hoogste dumpingmarge die was vastgesteld op basis van transacties van één medewerkende producent-exporteur. De residuele dumpingmarge, uitgedrukt in procenten van de invoerprijs, grens Europese Unie, vóór inklaring, is bijgevolg 69,3 %.
D. SCHADE
1. Productie in de Unie
(80)
Ongeveer 30 ondernemingen in tal van EU-landen produceren aluminium wielen. De ondernemingen die de klacht steunden en aan het onderzoek hebben meegewerkt, vertegenwoordigden meer dan 85 % van de totale productie in de Unie tijdens het OT.
(81)
De totale productie in de Unie en de steun voor het onderzoek werden vastgesteld op basis van alle beschikbare informatie, waaronder informatie uit de klacht, gegevens van producenten in de Unie van voor en na de opening van het onderzoek, alsook informatie van de in de steekproef opgenomen producenten en van andere medewerkende producenten. Op grond van die informatie kon ook het bestaan en het productieniveau van de producenten die niet aan het onderzoek meewerkten worden bevestigd.
(82)
Eén in de steekproef opgenomen producent bleek het betrokken product uit de VRC in te voeren en op de markt van de Unie door te verkopen. In vergelijking met zijn totale verkoop is de invoer evenwel marginaal en heeft die geen gevolgen voor zijn kwalificatie als producent in de Unie.
2. Verbruik in de Unie
(83)
Het verbruik in de Unie ontwikkelde zich tijdens de beoordelingsperiode als volgt.
Verbruik in de Unie
2006
2007
2008
OT
Eenheden (in 000)
58 607
62 442
58 313
49 508
Index (2006 = 100)
100
107
99
84
(84)
Het verbruik in de Unie (5) werd vastgesteld door de invoer volgens Eurostat op te tellen bij de verkoop in de Unie van producenten in de Unie. De invoer van aluminium wielen valt onder 2 ex GN-codes, waar ook andere producten onder vallen. Om te beoordelen welk percentage aluminium wielen onder elke GN-code valt, is het aandeel dat onder de GN-codes 8708 70 10 en 8708 70 50 is ingevoerd per land vastgesteld op basis van de in de klacht voorgestelde methodologie. Aangezien de invoer in gewicht wordt weergegeven, werd dat, eveneens met gebruikmaking van de in de klacht voorgestelde methodologie, in eenheden omgezet (door een gemiddeld gewicht per eenheid te gebruiken). Deze gegevens werden getoetst aan en bevestigd door gegevens van de in de steekproef opgenomen Chinese exporteurs. De leveringen in de EU werden berekend door de leveringen door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie op te tellen bij de leveringen door de andere producenten (gegevens die werden verzameld alvorens de procedure werd ingeleid, gegevens van de klager, en bepaalde schattingen op basis van gegevens van in de steekproef opgenomen producenten).
(85)
Algemeen genomen daalde het verbruik met 15,5 % tijdens de beoordelingsperiode, maar de trend was ongelijk met een grote daling van 15,1 % tussen 2008 en het eind van het OT. Het verbruik steeg van 58,6 miljoen eenheden in 2006 tot 62,4 miljoen eenheden in 2007, en daalde vervolgens tot 58,3 miljoen eenheden in 2008 en tot 49,5 miljoen eenheden tijdens het OT.
3. Invoer uit de VRC
3.1. Omvang en marktaandeel van de invoer van het betrokken product
(86)
Omvang en marktaandeel van de invoer uit de VRC evolueerden als volgt.
Omvang van de invoer in 000 eenheden
2006
2007
2008
OT
VRC
3 703
5 144
5 809
6 137
Index (2006 = 100)
100
139
157
166
Marktaandeel (%)
6,3
8,2
10
12,4
Bron: Eurostat en gegevens over de verkoop in de Unie door producenten in de Unie
(87)
De omvang van de Chinese invoer steeg van 3,7 miljoen eenheden in 2006 tot 5,1 miljoen eenheden in 2007, 5,8 miljoen eenheden in 2008 en 6,1 miljoen eenheden tijdens het OT. Deze uitvoer is tussen 2006 en het eind van het OT dus met meer dan 66 % gestegen.
(88)
Het marktaandeel van de Chinese invoer is verdubbeld. Het steeg van 6,3 % in 2006 tot 8,2 % in 2007, 10 % in 2008 en 12,4 % tijdens het OT. In totaal heeft de Chinese invoer tijdens de beoordelingsperiode 6,1 procentpunten aan marktaandeel gewonnen.
3.2. Prijzen van de invoer
(89)
In onderstaande tabel worden de gemiddelde Chinese invoerprijzen (op basis van Eurostatgegevens, aangezien de vragenlijsten voor exporteurs alleen betrekking hebben op het OT en niet op de jaren daarvoor) vergeleken met de gemiddelde verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
Euro's/eenheid
2006
2007
2008
OT
VRC
34,7
33,5
31,4
31,9
In de steekproef opgenomen producenten in de EU
49,7
49,7
48
46,5
Verschil
15
16,2
16,6
14,6
(90)
De gemiddelde invoerprijzen uit de PRC zijn tussen 2006 en 2008 permanent gedaald, in totaal met 9,5 %, en zijn vervolgens tijdens het OT opnieuw licht gestegen, namelijk met 0,5 %. De prijzen zijn tijdens de beoordelingsperiode met 8 % gedaald.
(91)
Op basis van deze prijsvergelijking kan worden geconcludeerd dat de Chinese invoerprijzen, algemeen genomen, tijdens de beoordelingsperiode permanent en significant onder de prijzen van de in de steekproef opgenomen producenten lagen, waardoor deze laatsten hun eigen prijzen aanzienlijk moesten verlagen.
3.3. Prijsonderbieding
3.3.1. Algemene opmerkingen
(92)
Kenmerkend in dit geval is de opsplitsing in twee distributiekanalen, namelijk het OEM- en het AM-segment. Daarbij komt dat de producenten in de Unie het grootste deel van hun verkoop op het OEM-segment concentreren, terwijl de Chinese invoer hoofdzakelijk op het AM-segment gericht is (ongeveer 70 % van de invoer uit de VRC). Er is bijgevolg een asymmetrische verdeling over de segmenten van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie enerzijds en van de Chinese invoer anderzijds.
3.3.2. Onderbieding
(93)
De verkoopprijzen op de markt van Unie van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie zijn vergeleken met die van de invoer uit het betrokken land. Als verkoopprijzen van de in de steekproef opgenomen bedrijfstak van de Unie werden de verkoopprijzen aan onafhankelijke afnemers gebruikt, in voorkomend geval gecorrigeerd tot het niveau af fabriek, dit wil zeggen exclusief vervoerskosten in de Unie en na aftrek van rabatten en kortingen.
(94)
Deze prijzen zijn vergeleken met de prijzen die door de Chinese producenten-exporteurs worden aangerekend, zonder kortingen, en in voorkomend geval gecorrigeerd tot de cif-prijs, grens Unie, met een correctie voor de kosten van inklaring en de kosten na invoer.
(95)
Uit de vergelijking op basis van de gegevens van de medewerkende producenten-exporteurs is gebleken dat de invoer van het betrokken product tijdens het OT in de Unie werd verkocht tegen prijzen die de prijzen van de bedrijfstak van de Unie, uitgedrukt in procent van deze laatste, met 22 tot 37 % onderboden. Gezien het prijsonderbiedingsniveau en de negatieve ontwikkeling van de prijzen van de bedrijfstak van de Unie, is het duidelijk dat een sterke prijsverlaging had plaatsgevonden.
(96)
Een aantal partijen argumenteerde dat voor de berekening van het prijsonderbiedingsniveau uitsluitend het onderdeel „toegevoegde waarde” (zonder de kosten van aluminium) in aanmerking moet worden genomen. Indien deze methodologie zou worden toegepast, zou het prijsonderbiedingsniveau zelfs nog hoger zijn. Aangezien de prijsonderbiedingsniveaus die op basis van de volledige prijs waren berekend reeds aanzienlijk waren, is deze methode niet verder onderzocht.
(97)
Het hoge prijsonderbiedingsniveau, in combinatie met de prijsverlaging (zie overweging 89 en volgende) bij de bedrijfstak van de Unie, toont aan dat de dumping in dit geval uitgesproken gevolgen heeft.
(98)
Om eventuele vragen over de verschillen tussen beide segmenten te voorkomen, is voor beide segmenten volgens dezelfde, hierboven beschreven methodologie, een afzonderlijke analyse gemaakt. Voor beide segmenten blijft de prijsonderbieding substantieel (tussen 13 en 30 % voor het OEM-segment en tussen 56 en 63 % voor het AM-semgent).
4. Invoer uit andere derde landen dan de VRC
(99)
In onderstaande tabel zijn de ontwikkelingen van de invoer uit andere derde landen dan de VRC opgenomen.
Omvang van de invoer in 000 eenheden
2006
2007
2008
OT
Turkije
4 140
4 522
4 021
3 426
Index (2006 = 100)
100
109
97
83
Marktaandeel (%)
7,1
7,2
6,9
6,9
Noorwegen
1 079
1 210
1 106
520
Index (2006 = 100)
100
112
102
48
Marktaandeel (%)
1,8
1,9
1,9
1,1
Zuid-Afrika
490
851
790
700
Index (2006 = 100)
100
173
161
143
Marktaandeel (%)
0,8
1,4
1,4
1,4
Overige
3 746
4 029
3 690
2 928
Index (2006 = 100)
100
108
99
78
Marktaandeel (%)
6,4
6,5
6,3
5,9
(100)
Zoals uit bovenstaande tabel blijkt, is Turkije na de VRC de grootste importeur, met een aanzienlijk maar relatief stabiel marktaandeel. Het marktaandeel van de invoer uit andere derde landen dan de VRC is gedaald van 9 % in 2006 tot 8,4 % tijdens het OT. De gevolgen van de prijzen van die invoer voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie wordt in overweging 136 en volgende besproken.
5. Situatie van de bedrijfstak van de Unie
5.1. Algemeen
(101)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening omvatte het onderzoek naar de gevolgen van de invoer met dumping voor de bedrijfstak van de Unie een evaluatie van alle economische factoren en indicatoren die van invloed zijn op de situatie van die bedrijfstak van de Unie van 2006 tot het eind van het onderzoektijdvak.
(102)
Zoals hierboven uiteengezet, moesten de bepalingen met betrekking tot de steekproef worden toegepast. De indicatoren voor de schadeanalyse zijn op de volgende twee niveaus geanalyseerd.
-
De macro-economische indicatoren (productie, productiecapaciteit, bezettingsgraad, omvang van de verkoop, marktaandeel, werkgelegenheid, productiviteit, lonen, en hoogte van de dumpingmarges) zijn op het niveau van de hele productie van de Unie beoordeeld. Deze zijn hoofdzakelijk afgeleid van de antwoorden van de zes in de steekproef opgenomen ondernemingen op de vragenlijsten, alsook van de aanvullende minivragenlijsten. Deze vragenlijsten hebben betrekking op ondernemingen die meer dan 80 % van de totale productie van de Unie vertegenwoordigen. Om de hele productie van de Unie te bestrijken, zijn bepaalde extrapolaties gemaakt voor de resterende productie, bovenop de beschikbare gegevens uit diverse bronnen, in het bijzonder gegevens uit de klacht en gegevens die werden verzameld alvorens de procedure werd ingeleid. Al deze factoren werden waar mogelijk getoetst aan algemene informatie uit de desbetreffende statistieken.
-
De micro-economische indicatoren (voorraden, verkoopprijzen, winstgevendheid, kasstroom, rendement van investeringen, vermogen om kapitaal aan te trekken en productiekosten) werden geanalyseerd voor individuele ondernemingen, namelijk voor de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
5.2. Macro-economische indicatoren
5.2.1. Productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad
(103)
In onderstaande tabel zijn de ontwikkelingen van productie, productiecapaciteit en bezettingsgraad op basis van de totale productie in de Unie opgenomen.
2006
2007
2008
OT
Productie (eenheden)
49 711
49 511
45 269
37 687
Index (2006 = 100)
100
100
91
76
Productiecapaciteit (eenheden)
53 762
53 378
53 819
51 588
Index (2006 = 100)
100
99
100
96
Bezettingsgraad (%)
92,5
92,8
84,1
73,1
Index (2006 = 100)
100
100
91
79
(104)
Zoals uit bovenstaande tabel blijkt, bleef de productie relatief stabiel op ongeveer 49,5 miljoen eenheden in 2006 en in 2007, en daalde die vervolgens tot 45,2 miljoen eenheden in 2008 en 37,6 miljoen eenheden tijdens het OT, wat neerkomt op een daling met 24 % tijdens de beoordelingsperiode. Tijdens dezelfde periode daalde de bezettingsgraad met 19,4 procentpunten.
(105)
Gezien de daling van de capaciteit, kan de belangrijkste oorzaak van de daling van de bezettingsgraad alleen de aanzienlijke daling van de productie zijn.
5.2.2. Omvang van de verkoop en marktaandeel
(106)
Onderstaande cijfers geven de omvang van de verkoop, het marktaandeel en de gemiddelde verkoopprijzen per eenheid op basis van alle producenten in de Unie weer.
2006
2007
2008
OT
Omvang van de verkoop van de hele bedrijfstak van de Unie in 000 eenheden
45 447
46 684
42 895
35 794
Index (2006 = 100)
100
103
94
79
Marktaandeel (%)
78
75
74
72
Index (2006 = 100)
100
97
95
93
(107)
De verkoop van de bedrijfstak van de Unie steeg van 45,4 miljoen eenheden in 2006 tot 46,6 miljoen eenheden in 2007, en daalde vervolgens tot 42,8 miljoen eenheden in 2008 en tot 35,7 miljoen eenheden tijdens het OT. De verkoop van de producenten in de Unie daalde tijdens de beoordelingsperiode in totaal met 21 %.
(108)
Het marktaandeel van alle producenten in de EU daalde permanent van 78 % in 2006 tot 75 % in 2007, 74 % in 2008 en 72 % tijdens het OT. Dat komt neer op een totale daling met 6 procentpunten tijdens de beoordelingsperiode. Tezelfdertijd nam het marktaandeel van de Chinese invoer met ongeveer 6 procentpunten toe.
5.2.3. Werkgelegenheid, productiviteit en lonen
2006
2007
2008
OT
Aantal werknemers
14 204
14 818
14 309
12 981
Index (2006 = 100)
100
104
101
91
Productiviteit (eenheden/werknemer)
3 500
3 341
3 164
2 903
Index (2006 = 100)
100
95
90
83
Jaarlonen (in euro's)
22 371
20 007
18 649
18 420
Index (2006 = 100)
100
89
83
82
(109)
De werkgelegenheid steeg van 14 204 werknemers eind 2006 tot 14 818 werknemers eind 2007, daalde tot 14 309 werknemers eind 2008, en daalde verder tot 12 981 werknemers aan het eind van het OT. Met name tussen 2008 en het eind van het OT was er een daling van het aantal banen met 1 328 of meer dan tien procent in zes maanden.
(110)
Tegelijkertijd evolueerde de productiviteit van 3 500 eenheden per werknemer in 2006 tot 3 341 eenheden per werknemer in 2007, 3 164 eenheden per werknemer in 2008 en 2 903 eenheden per werknemer tijdens het OT. De daling van de productiviteit, in het bijzonder tussen 2008 en het eind van het OT, kan worden verklaard door het feit dat het aantal werknemers niet zo snel daalde als de productie. Dat komt doordat deze bedrijfstak slechts over beperkte mogelijkheden beschikt voor reconversie of het tijdelijk stilleggen van machines, alsook door de hoge kosten van ontslagpremies. Uit het onderzoek is gebleken dat het aantal werknemers met name tussen 2008 en het eind van het OT is gedaald. De loonkosten daalden tijdens de beoordelingsperiode. Verwacht wordt dat de investeringen van de bedrijfstak van de Unie tijdens het OT zijn efficiëntie en productiviteit op middellange en lange termijn verder zullen verbeteren.
5.2.4. Hoogte van de werkelijke dumpingmarge
(111)
De dumpingmarges zijn aangegeven in het punt over dumping hierboven. Alle vastgestelde marges liggen aanzienlijk boven de de-minimisdrempel. Bovendien kan het effect van de werkelijke dumpingmarge, gezien de omvang van de invoer met dumping en de prijzen van de ingevoerde producten, niet als te verwaarlozen worden beschouwd.
5.2.5. Soort contracten
(112)
Zoals vermeld in overweging 20 en volgende, wordt het grootste deel van de in de Unie geproduceerde aluminium wielen verkocht via aanbestedingsprocedures, die gemiddeld twee jaar voor de lancering van een nieuw automodel worden georganiseerd. De Commissie onderzocht dan ook contracten die tijdens de beoordelingsperiode zijn gesloten (en die na het OT zouden worden uitgevoerd) om vast te stellen of enige conclusies kunnen worden getrokken inzake de waarschijnlijke ontwikkeling van de leveringen door de bedrijfstak van de Unie na het OT. Uit de verzamelde gegevens kunnen in deze fase evenwel geen gefundeerde conclusies worden getrokken; de gegevens zullen dan ook verder worden onderzocht.
5.3. Micro-economische indicatoren
5.3.1. Algemene opmerking
(113)
Drie van de zes in de steekproef opgenomen producenten zijn grote groepen met productiefaciliteiten in verschillende lidstaten, terwijl de drie andere minder omvangrijk zijn en in één of twee lidstaten geconcentreerd zijn. Tijdens het onderzoektijdvak zijn drie productie-eenheden van de in de steekproef opgenomen producenten gesloten: de eerste in 2006, de tweede in 2008 (korte tijd vóór het OT) en de laatste tegen het eind van het OT.
5.3.2. Voorraden
(114)
Onderstaande cijfers geven de omvang van de voorraden van de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie aan het eind van elke periode weer.
2006
2007
2008
OT
Voorraden (in 000 eenheden)
2 204
2 444
2 359
2 173
Index (2006 = 100)
100
111
107
99
(115)
De voorraden bleven onder 12 % van de productie. Deze indicator is niet erg relevant, aangezien de bedrijfstak van de Unie aluminium wielen grotendeels op bestelling produceert, en de voorraden op een bepaald tijdstip meestal goederen bevatten die reeds zijn verkocht maar nog niet zijn geleverd.
5.3.3. Verkoopprijzen
(116)
De verkoopprijzen per eenheid van de in de steekproef opgenomen producenten in de EU waren stabiel in 2006 en in 2007 en bedroegen ongeveer 49 euro per eenheid, maar daalden tot 48 euro per eenheid in 2008 en tot 46,5 euro per eenheid tijdens het OT. Dat betekent een daling met meer dan 6 % tijdens de beoordelingsperiode, en een zeer aanzienlijke daling tijdens het OT (zie de tabel in overweging 89).
5.3.4. Winstgevendheid, kasstroom, rendement van investeringen, vermogen om kapitaal aan te trekken, en investeringen
(117)
De winstgevendheid voor het soortgelijke product werd vastgesteld als de nettowinst vóór belastingen op de verkoop van het soortgelijke product door de in de steekproef opgenomen ondernemingen, uitgedrukt als percentage van de omzet. Terwijl de winstgevendheid voor 2006 en 2007 nog boven het break-evenpoint lag, veranderde de situatie drastisch in 2008 en het OT door een combinatie van dalende verkoophoeveelheden en verkoopprijzen met een inelastische kostenstructuur van de bedrijfstak met hoge vaste kosten.
2006
2007
2008
OT
Winstgevendheid (%)
3,2
0,7
-1,5
-5,4
(118)
Uit onderstaande tabel blijkt de trend voor de investeringen in het betrokken product door de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
In euro's
2006
2007
2008
OT
Investeringen (1 000 euro)
96 335
99 279
161 803
153 724
Index (2006 = 100)
100
103
168
160
(119)
Uit de tabel blijkt dat de bedrijfstak van de Unie zijn investeringen in het betrokken product heeft verhoogd, ook al daalde de winstgevendheid. Er werd vooral in machines geïnvesteerd teneinde de efficiëntie te verhogen. Gezien deze stijgende investeringen had de bedrijfstak dus nog het vermogen om kapitaal aan te trekken.
(120)
Ondanks deze inspanningen stortte het rendement van investeringen van het betrokken product in tijdens de beoordelingsperiode en daalde het tot - 40% tijdens het OT. Dat bevestigt de erosie van de winstgevendheid van de bedrijfstak en zijn onvermogen om de investeringen te doen renderen.
2006
2007
2008
OT
Rendement van investeringen
50,8 %
12,2 %
-13,5 %
-40,8 %
Index (2006 = 100)
100
24
-27
-80
Kasstroom (in % van de omzet)
9,3 %
4,4 %
3,6 %
1,2 %
Index (2006 = 100)
100
47
39
13
(121)
Ook de operationele kasstroom van de in de steekproef opgenomen producenten daalde tijdens de beoordelingsperiode met 8,1 procentpunten; dat weerspiegelt grotendeels de daling van de winstgevendheid. De stijging van de investeringen kan niet de oorzaak zijn van de instorting van een dergelijke indicator: die moet worden gezocht bij de operationele activiteiten die minder kasstroom opleveren. Aangezien de bedrijfstak structurele geldinjecties voor vaste activa nodig heeft, is de daling van de kasstroom een teken van de verzwakking van de bedrijfstak van de Unie en van zijn onvermogen tot zelffinanciering.
5.3.5. Productie- en grondstoffenkosten
(122)
In onderstaande tabel zijn de gemiddelde kosten per ton van het betrokken product voor de in de steekproef opgenomen producenten opgenomen.
In euro's
2006
2007
2008
OT
Gemiddelde productiekosten (per eenheid)
49,3
49,7
50,5
49,2
(123)
De gemiddelde kosten bleven constant tijdens de beoordelingsperiode en bedroegen ongeveer 50 euro per eenheid.
6. Conclusie inzake schade
(124)
Op grond hiervan wordt voorlopig geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade heeft geleden. Deze conclusie wordt trouwens bevestigd door het aantal ondernemingen of productie-eenheden dat tijdens de beoordelingsperiode zou zijn gesloten (5 in het OEM-segment) of die het faillissement zouden hebben aangevraagd (21 in het AM- en 4 in het OEM-segment).
E. OORZAKELIJK VERBAND
1. Inleiding
(125)
Overeenkomstig artikel 3, leden 6 en 7, van de basisverordening werd nagegaan of de aanmerkelijke schade van de bedrijfstak van de Unie het gevolg was van de invoer met dumping uit de betrokken landen. Ook werden andere bekende factoren dan de invoer met dumping waardoor de bedrijfstak van de Unie schade kon hebben geleden, onderzocht om te voorkomen dat schade door deze andere factoren aan de invoer met dumping werd toegeschreven.
2. Gevolgen van de invoer uit de VRC
2.1. Algemeen
(126)
De stijging van het marktaandeel van de invoer met dumping met 6 procentpunten tussen 2006 en het eind van het OT valt duidelijk samen met het verlies van 6 procentpunten aan marktaandeel dat de producenten in de Unie tijdens dezelfde periode hebben geleden. Uit het onderzoek is eveneens gebleken dat de invoer met dumping, die de prijzen van de producenten in de Unie constant onderboden, een negatieve impact hadden op de prijzen.
(127)
Eén partij argumenteerde dat het marktaandeel van de Chinese invoer te klein is om aanmerkelijke schade te veroorzaken. Een totaal marktaandeel van 12% op een prijsgevoelige markt (in het bijzonder het OEM-segment) kan echter niet als klein worden beschouwd.
(128)
Er zij ook aan herinnerd dat de omvang van de invoer uit de VRC met ongeveer 65 % is toegenomen, en het geschatte marktaandeel ervan gedurende de beoordelingsperiode bijna is verdubbeld. Zoals uiteengezet in overweging 86 en volgende, zijn de invoerprijzen uit de VRC bovendien met 8 % gedaald (zie overweging 89 en volgende) en vond substantiële prijsonderbieding plaats (zie overweging 93 en volgende). De belangrijkste factoren hierbij zijn namelijk de sterke stijging van de invoer en de substantiële prijsonderbieding die werden vastgesteld.
(129)
De bedrijfstak van de Unie reageerde op de schade veroorzakende dumping met prijsverminderingen sinds 2007. Door de druk van de Chinese invoer op de prijzen kon de bedrijfstak van de Unie zijn marktaandeel evenwel niet behouden, ook niet tegen verlaagde prijzen. Er is gebleken dat de Chinese intekeningen tegen lage prijzen op de aanbestedingen in het OEM-segment een sleutelrol hebben gespeeld in de verlaging van de prijzen waartegen de bedrijfstak van de Unie intekende. Ondanks de prijsverlagingen van de bedrijfstak van de Unie bleven de gemiddelde verkoopprijzen van de Chinese invoer echter lager dan de prijzen van de bedrijfstak van de Unie. De verkoop van de bedrijfstak van de Unie daalde tijdens de beoordelingsperiode dan ook aanzienlijk. Aangezien de Chinese prijzen tijdens het OT in vergelijking met 2006 verder waren gedaald, moest de bedrijfstak van de Unie zijn prijzen nogmaals verlagen om zijn activiteiten te kunnen voortzetten. De winstgevendheid daalde tot onder het break-evenpoint; de bedrijfstak zal zijn activiteiten op termijn dus niet kunnen voortzetten.
(130)
Er is bijgevolg een duidelijk verband tussen de aanzienlijke stijging van de omvang van de invoer tegen steeds lagere prijzen en de schade die bij de bedrijfstak van de Unie is vastgesteld. Er kan in dit stadium bijgevolg worden vastgesteld dat er een oorzakelijk verband bestaat tussen de goedkope Chinese invoer en de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade.
2.2. Opdeling van het betrokken product in twee marktsegmenten
(131)
Er is geargumenteerd dat OEM en AM twee verschillende verkoopkanalen zijn, en dat er tussen beide geen noemenswaardige interactie is. Op basis daarvan werd met name aangevoerd dat de schade van de bedrijfstak van de Unie, die hoofdzakelijk (85 % voor de in de steekproef opgenomen producenten) aan het OEM-segment verkoopt, niet kon worden veroorzaakt door de Chinese invoer, omdat die zich hoofdzakelijk op het AM-segment concentreert en in het OEM-segment slechts zeer beperkt aanwezig is.
(132)
Hoewel de distributiekanalen inderdaad gescheiden zijn, kan volgens de bevindingen van de Commissie toch enige - weliswaar niet directe - interactie plaatsvinden. Om zich een zo volledig mogelijk beeld van de situatie te vormen, heeft de Commissie de twee segmenten ook afzonderlijk beschouwd.
(133)
In het AM-segment kan de vastgestelde schade zonder twijfel worden toegeschreven aan de grote omvang van de goedkope Chinese invoer, die tot 34 % van dit segment uitmaakt. In het OEM-segment, dat het grootste deel van het verbruik in de EU uitmaakt (35 miljoen van de ongeveer 50 miljoen eenheden), is de omvang van de Chinese invoer veel kleiner (maximaal 6 %). Zoals reeds uiteengezet, moet er evenwel rekening mee worden gehouden dat de schade die in het OEM-segment wordt geleden, door de lage Chinese prijzen wordt veroorzaakt en inderdaad prijsgerelateerd is. Meer specifiek zijn er aanwijzingen dat de autofabrikanten de Chinese inschrijvingen als norm hanteren, waardoor er in de aanbestedingsprocedures neerwaartse druk wordt uitgeoefend op de prijzen van de producenten van aluminium wielen in de EU. Om zich niet uit de markt te prijzen, hebben de producenten in de Unie inderdaad geen andere keuze dan toe te geven en hun prijzen te laten zakken.
(134)
Er kan voorts niet worden uitgesloten dat de neerwaartse prijstrends in het AM-segment de OEM-prijzen beïnvloeden. Uit een vergelijking van gemiddelde AM- en OEM-prijzen is gebleken dat de laatste tot 2007 gemiddeld hoger lagen dan de eerste, maar dat dit in 2008 en tijdens het OT is veranderd. Daaruit blijkt dat de prijsdruk op het OEM-segment de laatste jaren veel uitgesprokener was.
(135)
Daarom wordt voorlopig aangenomen dat de Chinese invoer de bedrijfstak van de Unie zowel in het AM- als in het OEM-segment schade heeft berokkend. Dit zal in ieder geval verder worden onderzocht.
3. Gevolgen van andere factoren
3.1. Gevolgen van de invoer uit andere derde landen dan de VRC
3.1.1. Gevolgen van de invoer uit Turkije
(136)
Zoals blijkt uit overweging 99 en volgende, is Turkije na China de grootste importeur. Tijdens de beoordelingsperiode had de Turkse invoer op de markt van de EU een aandeel van ongeveer 7 %. In onderstaande tabel worden de prijzen van de invoer uit alle derde landen vergeleken met de prijzen van de producenten in de EU.
Euro/eenheid
2006
2007
2008
OT
Turkije
40,8
42,6
52,4
40,7
In de steekproef opgenomen producenten in de EU
49,7
49,7
48
46,5
VRC
34,7
33,5
31,4
31,9
Verschil Turkije/producenten in de EU
8,9
7,1
4,4
5,8
Verschil China/producenten in de EU
15
16,2
16,6
14,6
(137)
Tijdens de beoordelingsperiode lagen de Turkse prijzen permanent lager dan die van de in de steekproef opgenomen producenten in de EU, behalve in 2008. Tijdens het OT bedroeg het verschil tussen de prijzen van Turkse producenten en producenten in de Unie 5,7 euro (+/- 12,3 % van de prijzen in de EU), terwijl dat verschil voor China 14,5 euro (+/- 31 %) bedroeg. Op grond hiervan kan redelijkerwijs voorlopig worden geconcludeerd dat de lagere prijzen van de invoer uit Turkije tijdens het OT enige negatieve invloed hadden op de situatie van de bedrijfstak van de EU, maar niet in zo'n grote mate dat daardoor het oorzakelijk verband tussen de invoer met dumping uit China en de door de bedrijfstak van de Unie gelden schade kon worden verbroken.
3.1.2. Gevolgen van de invoer uit andere derde landen dan Turkije
(138)
Het gecumuleerde marktaandeel van de invoer uit andere landen dan China en Turkije daalde van 9 % in 2006 tot 8,3 % tijdens het OT (zie overweging 99). Tijdens dezelfde periode bleven de overeenkomstige prijzen dicht bij die van de producenten in de Unie. Op grond hiervan wordt geoordeeld dat de invoer uit andere derde landen dan China en Turkije niet hebben bijgedragen tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade.
3.2. Gevolgen van de economische crisis
(139)
Een aantal partijen argumenteerde dat de invoer uit China werd geabsorbeerd door een stijging van het verbruik in de EU in 2007, en dat de daling van het verbruik in 2008 samenviel met de economische neergang en de parallelle inkrimping van de verkoop van de auto-industrie. Volgens dit argument waren deze factoren de belangrijkste oorzaken van de zwakke prestaties van de bedrijfstak van de Unie.
(140)
De economische crisis had inderdaad negatieve gevolgen voor de situatie van de bedrijfstak van de Unie door het krimpende verbruik en de neerwaartse prijseffecten. Van 2008 tot het eind van het OT nam het verbruik met 14,5 % af.
(141)
De producenten van aluminium wielen zeer nauw samenwerken met de auto-industrie, die zwaar te lijden had onder de crisis. Onderstaande tabel geeft de ontwikkeling weer van het aantal auto's dat in Europa tijdens de beoordelingsperiode werd geproduceerd. Auto's hebben aluminium of stalen wielen, en de verhouding tussen beide is moeilijk te bepalen. Niets wijst er evenwel op dat die verhouding tijdens de beoordelingsperiode sterk zou zijn veranderd. Bijgevolg kan niet worden uitgesloten dat de daling van het aantal geproduceerde auto's - die tussen het eind van 2008 en het eind van het OT inderdaad drastisch was - een invloed had op de omvang van de verkoop van de producenten van aluminium wielen. Uit onderstaande tabel blijkt dat het aantal geproduceerde auto's tussen 2008 en het eind van het OT inderdaad met meer dan 15 % is gedaald.
In de EU-27
2006
2007
2008
OT
Productie in Europa (in 000 eenheden)
16 198
17 103
15 947
13 443
(142)
Uit de analyse van de economische indicatoren van de bedrijfstak van de Unie blijkt evenwel dat de neerwaartse trend lang vóór de economische crisis was ingezet en samenviel met de marktpenetratie van de Chinese invoer. Uit de winstgevendheidscijfers blijkt bijvoorbeeld dat de neerwaartse trend tussen 2006 en 2007 is ingezet (een daling met 2,5 procentpunten), zich tussen 2007 en 2008 heeft doorgezet (een daling met nog eens 2,2 procentpunten) en tussen 2008 en het eind van het OT een extreme daling met 6,9 procentpunten heeft gekend.
(143)
Ondanks het krimpende verbruik bleef de Chinese invoer zijn marktaandeel vergroten tot 12,4 % in het OT. De omvang en het marktaandeel van de invoer uit China groeiden constant en de prijzen onderboden permanent de prijzen van de bedrijfstak van de Unie. Redelijkerwijs zou men evenwel verwachten dat de crisis alle marktdeelnemers in vergelijkbare mate zou treffen. Zoals hierboven uiteengezet, steeg de Chinese invoer, tegen prijzen die de prijzen van de EU in de gegeven situatie substantieel onderboden. Het is daarom niet onredelijk te concluderen dat de omvang en het marktaandeel van de Chinese invoer zonder de economische crisis nog meer zouden zijn gestegen.
(144)
Op grond hiervan kan redelijkerwijs worden aangenomen dat de economische neergang, ook al heeft die bijgedragen tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade, op zich geen factor blijkt te zijn die het oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping en de aanmerkelijke schade zou verbreken. In tegendeel: de omvang van de invoer uit China zou normaal gezien net als het verbruik zijn gedaald, zoals het geval was voor de invoer uit andere derde landen en met name voor de verkoop van de bedrijfstak van de Unie (die een daling kende die evenredig was met de stijging van de invoer uit China).
3.3. Gevolgen van de veranderingen in de uitvoerprestaties van de bedrijfstak van de Unie
(145)
De uitvoer van de producenten in de Unie bleef tijdens de beoordelingsperiode gering (minder dan 2 % van de totale verkoop van de in de steekproef opgenomen producenten in de EU). Die uitvoer kan bijgevolg geen negatieve gevolgen hebben gehad voor de zwakke positie van de bedrijfstak van de Unie en kan het oorzakelijk verband niet verbreken.
3.4. Concurrentie tussen producenten in de Unie en concentratie op de EU-markt
(146)
Het aantal producenten van aluminium wielen (ongeveer dertig) dat op de markt van de EU actief is, doet grote concurrentie vermoeden, hoewel die markt ook wordt gekenmerkt door een hoge concentratie, aangezien de drie grootste ondernemingen 60 % de totale productie vertegenwoordigen, twee andere ondernemingen ongeveer 8 % en nog vier andere ondernemingen ongeveer 4 %. Uit de beschikbare gegevens over de omvang van de productie blijkt dat de overige producenten kleine of middelgrote ondernemingen zijn.
(147)
Een aantal kleinere producenten heeft de productie vóór 2008, in 2008 en tijdens het OT stopgezet. Dat zou erop kunnen wijzen dat de concurrentie tussen de producenten in de Unie - en het blijkbaar aan de gang zijnde concentratieproces - tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden schade hebben bijgedragen. Uit de gegevens van het onderzoek blijkt evenwel dat niet alleen de kleine producenten getroffen worden. Grotere en kleinere producenten worden namelijk in dezelfde mate door deze ontwikkelingen getroffen. Er kan bijgevolg niet worden geconcludeerd dat de concurrentie tussen de producenten in de Unie aanzienlijk heeft bijgedragen tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade.
3.5. Voorkeur van de consument voor stalen of aluminium wielen
(148)
Er werd aangevoerd dat de dalende vraag naar aluminium wielen toe te schrijven kan zijn aan een door de economische crisis veroorzaakte verschuiving in de voorkeur van de consument naar de goedkopere stalen wielen. Er werden echter geen bewijzen aangedragen om deze bewering te staven. In deze fase en aangezien het dossier geen gegevens bevat die het argument staven, kon een dergelijke ontwikkeling niet worden bevestigd.
3.6. Productmix
(149)
Bepaalde partijen voerden aan dat de stijging van de Chinese invoer toe te schrijven was aan een gestegen vraag naar specifieke technisch geavanceerde soorten in de VRC geproduceerde wielen (namelijk gesmede of geflowvormde wielen), die in de EU niet (in voldoende hoeveelheden) zouden worden geproduceerd. De invoer uit de VRC kon bijgevolg geen schade aan de bedrijfstak van de Unie hebben toegebracht. Tijdens het onderzoek is evenwel vastgesteld dat die invoer slechts een zeer klein deel van de totale invoer uit de VRC vormde. Het argument moest daarom worden afgewezen.
4. Conclusie inzake het oorzakelijk verband
(150)
In dit geval is een significante daling van de productie en de verkoop vastgesteld, alsook verlies van marktaandeel en prijsverlaging, die bij de bedrijfstak van de Unie tot verliezen hebben geleid. Tijdens dezelfde periode is zowel de omvang als het marktaandeel van de invoer uit de VRC, die de prijzen van de bedrijfstak van de Unie onderbood, gestegen.
(151)
De Commissie heeft ook alle andere factoren onderzocht die tot de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade konden hebben bijgedragen. Er werd vastgesteld dat de economische crisis, de invoer uit Turkije en de concurrentie tussen producenten in de Unie, die concentratie tot gevolg had, mogelijk enige invloed hadden op de schadesituatie. Niettemin wordt voorlopig geconcludeerd dat het oorzakelijke verband tussen de invoer met dumping en de vastgestelde schade, zoals hierboven uiteengezet, door deze factoren niet wordt verbroken.
(152)
Op grond van de bovenstaande analyse van de gevolgen van alle bekende factoren op de situatie van de bedrijfstak van de Unie, wordt dan ook voorlopig geconcludeerd dat er een oorzakelijk verband bestaat tussen de invoer met dumping uit de VRC en de door de bedrijfstak van de Unie geleden aanmerkelijke schade.
F. BELANG VAN DE UNIE
1. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(153)
De medewerking aan en de steun voor dit onderzoek was groot (meer dan 70 % van de productie in de Unie). Dat wijst erop dat de instelling van maatregelen duidelijk in het belang van de producenten van de Unie is.
(154)
Het onderzoek heeft aangetoond dat de bedrijfstak van de Unie aanmerkelijke schade lijdt door de invoer met dumping, die zijn prijzen onderbiedt, zoals in overweging 93 en volgende is uiteengezet.
(155)
Er kan worden verwacht dat de bedrijfstak van de Unie voordeel zal hebben bij de maatregelen, die een verdere toename van de goedkope invoer met dumping waarschijnlijk zullen voorkomen.
(156)
Indien geen maatregelen worden ingesteld, kan worden verwacht dat de goedkope invoer met dumping van aluminium wielen, in het bijzonder in het AM-segment, zal blijven toenemen en misschien nog sneller zal gaan toenemen. Voorts kan niet worden uitgesloten dat de groeiende prijsdruk op en penetratie van het AM-segment de situatie van het OEM-segment minstens indirect zal beïnvloeden. In dit verband is vastgesteld dat bepaalde producenten in het betrokken land zich bewegen in de richting van het middelste en het bovenste segment van de AM-markt en vervolgens in de richting van de OEM-markt, of die reeds hebben bereikt, en dat met zeer lage prijzen. Deze ontwikkeling zal zich waarschijnlijk doorzetten en naar alle verwachting ook de grote groep van producenten in de Unie die in het OEM-segment actief is in gevaar brengen. Aangezien de financiële situatie en de winstgevendheid van die producenten niet stabiel genoeg is om opgewassen te zijn tegen verdere prijsdruk van invoer met dumping tegen prijzen die de hunne aanzienlijk onderbieden, zou dit zeer waarschijnlijk tot gevolg hebben dat veel, zo niet alle, producenten in de Unie geleidelijk verdwijnen.
2. Belang van de importeurs
(157)
Bij de steekproeftrekking (zie overweging 13) zijn vijf niet-verbonden importeurs en twee importeurs-gebruikers gekozen op grond van de omvang van hun invoer.
(158)
De medewerkende niet-verbonden importeurs vertegenwoordigden algemeen genomen minder dan 10 % van de totale omvang van de invoer uit de VRC.
(159)
Uit het onderzoek is gebleken dat de importeurs meestal gespecialiseerde handelaren in autotoebehoren waren. Daarin kunnen twee categorieën worden onderscheiden. De ene categorie bestaat uit ondernemingen die de productie van hun merkwielen naar de VRC hebben uitbesteed en die deze wielen vervolgens invoeren en verkopen. Zij zijn evenwel niet verbonden met de Chinese exporteurs. Deze categorie van importeurs beschikt gewoonlijk over niet onaanzienlijke activiteiten met een toegevoegde waarde in de EU (zoals design, onderzoek en ontwikkeling), en soms zelfs over een eigen distributieketen, met een overeenstemmend aantal arbeidsplaatsen. De tweede categorie bestaat uit importeurs/distributeurs; deze handelaren zijn meer op het volume en minder op het merk gericht. Deze importeurs hebben in de regel een lichtere kostenstructuur en minder activiteiten met een toegevoegde waarde in de Unie.
(160)
Het lage medewerkingsniveau van de niet-verbonden importeurs doet vermoeden dat de instelling van maatregelen geen significante gevolgen voor hun activiteiten zou hebben. De wederverkoop van Chinese aluminium wielen bleek namelijk tussen 1 % en 6 % van de totale omzet van de medewerkende importeurs/distributeurs te vertegenwoordigen. De situatie van de ondernemingen die de productie hebben uitbesteed is complexer, aangezien de wederverkoop van Chinese aluminium wielen bijna hun enige activiteit is. Indien er maatregelen worden genomen, zouden die ongetwijfeld gevolgen hebben voor hun activiteiten, ook al is het in deze fase moeilijk om te evalueren hoe groot die gevolgen zouden zijn. Deze kwestie zal verder worden onderzocht.
3. Belang van de gebruikers
3.1. Algemeen
(161)
Er werd een vragenlijst gestuurd naar twintig bekende gebruikers. Dertien autofabrikanten werkten aan het onderzoek mee. Twee verenigingen van gebruikers en importeurs van aluminium wielen uit het OEM- en het AM-segment werkten eveneens mee.
(162)
Volgens gegevens van Eurostat vertegenwoordigde de invoer van de medewerkende gebruikers 19 % van de totale invoer uit de VRC. Op basis van de Eurostatgegevens kan niet precies worden uitgemaakt welke invoer naar het OEM-segment en welke invoer naar het AM-segment is gegaan. Zoals vermeld in overweging 133 kan niettemin een onderscheid worden gemaakt tussen het OEM- en het AM-segment, en neemt het OEM-segment tussen 20 en 30 % van de totale invoer uit de VRC voor zijn rekening. Op grond hiervan kan redelijkerwijs worden aangenomen dat de samenwerking van het OEM-segment zeer hoog was.
(163)
Autofabrikanten blijken slechts in beperkte mate afhankelijk te zijn van leveringen uit de VRC. Individueel bekeken, passen de medewerkende autofabrikanten verschillende bedrijfsmodellen toe. Sommigen voeren helemaal niet in uit de VRC, anderen voeren minder dan 5 % in, en nog anderen voeren tot 30 % in.
(164)
Zowel de gebruikers die uit de VRC invoeren als de gebruikers die dat niet doen, zijn tegen maatregelen gekant. Een van de belangrijkste argumenten van de autofabrikanten is dat zij belang hebben bij het behoud van diverse leveranciers en bij concurrentie op de wielenmarkt. Maatregelen zouden hen te afhankelijk maken van een beperkt aantal Europese producenten. Op zich is dit argument evenwel niet doorslaggevend, omdat er ook uit derde landen aanzienlijke hoeveelheden worden ingevoerd.
3.2. Kosten van de maatregelen
(165)
Aluminium wielen maken ongeveer 1 % van de kosten van een auto uit. Een recht van 20 % op aluminium wielen zou de kosten dus met 0,2 % doen stijgen. Voor de autofabrikanten die maximaal 5 % van hun aluminium wielen uit de VRC invoeren, zou de totale stijging van de kosten voor de hele autoproductie dus 5 % van 0,2 %, hetzij 0,01 % bedragen. Zelfs voor de autofabrikanten die tot 30 % van hun aluminium wielen uit de VRC invoeren, bedraagt de totale stijging van de kosten slechts 30 % van 0,2 %, hetzij 0,06 %. Maatregelen zouden dus zeer beperkte gevolgen hebben voor de kosten. Daarnaast is het blijkbaar niet ongewoon dat autofabrikanten aluminium wielen die zij tegen een bepaalde prijs (bijvoorbeeld 50 euro) hebben ingevoerd, aan de eindconsument aan het drie- tot viervoudige van de prijs verkopen (namelijk 200 EUR).
3.3. Kosten van verandering van leverancier
(166)
Zoals hierboven uiteengezet, worden aluminium wielen uit het OEM-segment gewoonlijk twee jaar voor de lancering van een nieuw automodel ontwikkeld. Van leverancier veranderen vergt tijd (minstens zes maanden) en kan extra kosten voor uitrusting met zich brengen. Uit het onderzoek is evenwel gebleken dat de meeste autoproducenten hun leveringsbronnen vanzelfsprekend diversifiëren en de productie van een specifiek aluminium wiel tussen twee (of meer) producenten verdelen. Met het oog op de aanbodzekerheid worden ook de modellen die uit de VRC worden ingevoerd bij twee leveranciers betrokken. Daarom blijkt bij de beslissing om uit de VRC in te voeren reeds rekening te zijn gehouden met het risico dat van leverancier moet worden veranderd. Voorts blijkt uit de contracten die tijdens het onderzoek zijn verzameld dat de autofabrikanten het contract over het algemeen te allen tijde zonder boete kunnen beëindigen.
3.4. Aanvullende argumenten van de partijen
(167)
Een aantal partijen voerde aan dat de instelling van rechten op aluminium wielen van oorsprong uit de VRC Zuid-Koreaanse autofabrikanten een voordeel zou geven, bovenop het nulrecht op auto's ingevolge de vrijhandelsovereenkomst die binnenkort van kracht wordt. Volgens dit argument zouden Zuid-Koreaanse autofabrikanten toegang blijven hebben tot goedkope Chinese aluminium wielen, en zouden zij zelfs de terugbetaling van de rechten kunnen vragen voor auto's die naar de EU worden uitgevoerd (de rechten die zijn betaald op de invoer van bepaalde auto-onderdelen, kunnen bij de uitvoer van de auto worden teruggevorderd). Een antidumpingmaatregel voor Chinese aluminium wielen zou Europese autofabrikanten een concurrentienadeel bezorgen ten aanzien van Zuid-Koreaanse auto's die in de EU met een nulrecht worden ingevoerd.
(168)
Auto's van oorsprong uit Zuid-Korea hebben momenteel slechts een aandeel van 3 % op de automarkt van de EU. De ontwikkeling van de invoer van Koreaanse auto's is moeilijk te voorspellen, maar gezien de zeer beperkte directe gevolgen van de maatregelen voor de kosten van de autofabrikanten in de EU, kan in deze fase niet worden geconcludeerd dat de instelling van een antidumpingrecht op aluminium wielen uit de VRC op dat vlak een belangrijke rol zou spelen.
4. Belang van de consumenten
(169)
Er zijn geen argumenten aangevoerd met betrekking tot de gevolgen van de maatregelen voor de eindconsument. Hierdoor, maar ook door het geringe effect op de kosten en de tijdens het onderzoek vastgestelde prijsstrategieën van de autofabrikanten, zijn aanzienlijke gevolgen voor de consumentenprijzen inderdaad weinig waarschijnlijk.
5. Belang van de leveranciers
(170)
Vijf leveranciers van grondstoffen/uitrusting aan producenten van aluminium wielen in de Unie hebben de vragenlijst ingevuld. Zij leveren aluminium/primaire gietblokken, verf/grondverf of lagedrukmachines. De verkoop aan de bedrijfstak van de Unie maakt slechts een klein deel uit van de activiteiten van de leveranciers van gietblokken (minder dan 6 % van hun totale omzet); dat verklaart waarom zij slechts matig geïnteresseerd zijn in de instelling van antidumpingmaatregelen op aluminium wielen uit de VRC. De verkoop aan de bedrijfstak van de Unie van de andere leveranciers (van machines, verf of lagedrukmachines) maakt tussen 30 % en 50 % van hun totale omzet uit. Aangezien dit kleine en middelgrote ondernemingen zijn, is de levensvatbaarheid van de bedrijfstak van de Unie essentieel voor hun activiteiten.
6. Conclusie inzake het belang van de Unie
(171)
Op grond van het bovenstaande luidt de voorlopige conclusie dat er, gezien de beschikbare informatie over het belang van de Unie, over het geheel genomen geen dwingende redenen zijn die tegen de instelling van voorlopige maatregelen op de invoer van aluminium wielen van oorsprong uit de VRC pleiten.
G. VOORLOPIGE MAATREGELEN
1. Schademarge
(172)
Gezien de conclusies inzake dumping, de door die dumping veroorzaakte schade, het oorzakelijk verband en het belang van de Unie moeten voorlopige maatregelen worden ingesteld om te voorkomen dat de bedrijfstak van de Unie nog meer schade lijdt door de invoer met dumping uit de VRC.
(173)
Om de hoogte van de voorlopige rechten te bepalen, werd rekening gehouden met de vastgestelde dumpingmarges en het bedrag aan rechten dat noodzakelijk is om de schade voor de bedrijfstak van de Unie op te heffen.
(174)
Zoals uiteengezet in overweging 20, wordt de markt van aluminium wielen gekenmerkt door twee relatief verschillende marktsegmenten. Tijdens het onderzoek is voorts vastgesteld dat de verkoop van de producenten in de Unie geconcentreerd was in het OEM-segment, dat goed was voor 85 % van alle verkoop door de bedrijfstak van de Unie.
(175)
Voor de instelling van voorlopige maatregelen werd het dan ook passend geacht bij de vaststelling van de schademarge met deze specifieke marktsituatie rekening te houden.
(176)
In het OEM-segment plaatsen de kopers van aluminium wielen (de autofabrikanten) hun bestellingen gewoonlijk ingevolge een aanbestedingsprocedure. Het is dan ook niet ongewoon dat hetzelfde model van wiel, dat bestemd is om op hetzelfde automodel te worden gemonteerd, bij verschillende leveranciers wordt besteld, vaak tegelijkertijd bij een Chinese leverancier en een leverancier in de EU. Er werd voorlopig geconcludeerd dat deze aanbestedingsprocedure een accuraat en betrouwbaar beeld gaf van de gemiddelde prijsconcurrentie tijdens het OT tussen de leveranciers in de VRC en die in de Unie wanneer zij met elkaar voor dezelfde aanbesteding concurreren.
(177)
Het werd daarom passend geacht de prijsbederfmarge te berekenen op basis van de prijzen die zijn vastgesteld op grond van de gegevens die de producenten in de EU en de Chinese exporteurs hebben verstrekt in een situatie waar zij voor dergelijke aanbestedingen met elkaar concurreren.
(178)
Bij de berekening van het recht dat nodig is om de gevolgen van de schade veroorzakende dumping op te heffen, is overwogen dat de maatregelen het de bedrijfstak van de Unie mogelijk moeten maken zijn productiekosten te dekken en een redelijke winst te boeken. De productiekosten zijn gecorrigeerd voor het werkelijke verlies dat de bedrijfstak van de Unie tijdens het OT heeft geleden (- 5,4 %). Voorts werd geoordeeld dat een redelijke winst vóór belasting die onder normale concurrentievoorwaarden, dit wil zeggen zonder invoer met dumping, redelijkerwijs door een dergelijke bedrijfstak kon worden geboekt op de verkoop van het soortgelijke product in de Unie, moest worden bepaald onder verwijzing naar de winstgevendheid in 2006, die + 3,2 % bedroeg. In dat jaar werden namelijk nog maar vrij weinig aluminium wielen uit China ingevoerd. Op basis hiervan werd voor het soortgelijke product een prijs berekend waarbij de bedrijfstak van de Unie geen schade lijdt.
(179)
Op deze basis bedraagt de prijsbederfmarge 20,6 %.
(180)
Dat resultaat werd bevestigd door een andere berekening op basis van een vergelijking van een aantal aanbestedingscontracten die bepaalde autoproducenten tijdens het onderzoek hebben overgelegd. Wanneer autofabrikanten hetzelfde model van aluminium wiel zowel bij een producent in de VRC als bij een producent in de Unie bestelden, was de prijsbederfmarge, rekening houdend met de correcties die in overweging 93 en volgende zijn uiteengezet, van dezelfde grootteorde als de prijsbederfmarge uit de eerste berekening.
(181)
Deze prijsbederfmarge is echter kleiner dan de in overweging 76 en volgende vastgestelde dumpingmarges en moet daarom volgens de regel van het laagste recht als basis dienen voor de vaststelling van het recht.
(182)
Gezien de methodologie die in dit geval voor de vaststelling van de schademarge wordt toegepast, wordt het ondoenlijk geacht om overeenkomstig artikel 9, lid 5, van de basisverordening individuele antidumpingrechten vast te stellen. Dat komt hoofdzakelijk doordat er geen betrouwbare gegevens beschikbaar zijn om ondernemingsspecifieke analysen uit te voeren. Er wordt bijgevolg voorlopig besloten om voor het hele land een antidumpingrecht in te stellen op alle aluminium wielen uit China op het niveau van de prijsbederfmarge van 20,6 %.
2. Voorlopige maatregelen
(183)
Gezien het voorgaande wordt overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening geoordeeld dat op het betrokken product van oorsprong uit de VRC een voorlopig antidumpingrecht moet worden ingesteld. In dit geval moet het recht bijgevolg worden vastgesteld op het niveau van de vastgestelde schademarge.
(184)
Het voorgestelde antidumpingrecht bedraagt bijgevolg 20,6 %.
H. MEDEDELING VAN FEITEN EN OVERWEGINGEN
(185)
Bovenstaande voorlopige bevindingen worden meegedeeld aan alle belanghebbenden, die de gelegenheid zullen krijgen hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te vragen te worden gehoord. Hun opmerkingen worden geanalyseerd en, wanneer dat gerechtvaardigd is, in aanmerking genomen vooraleer tot een definitieve vaststelling wordt overgegaan. Voorts dient te worden vermeld dat alle bevindingen betreffende de instelling van antidumpingrechten in het kader van deze verordening voorlopig zijn en bij de vaststelling van definitieve bevindingen kunnen worden herzien,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Op aluminium wielen voor motorvoertuigen van de GN-posten 8701 tot en met 8705, al dan niet met toebehoren en al dan niet met banden, momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 8708 70 10 en ex 8708 70 50, van oorsprong uit de Volksrepubliek China („het betrokken product”) wordt een voorlopig antidumpingrecht ingesteld.
2. Het voorlopige antidumpingrecht dat van toepassing is op de nettoprijs, grens Unie, voor inklaring, van het in lid 1 genoemde product bedraagt 20,6 %.
3. Bij het in het vrije verkeer brengen in de Unie van het in lid 1 genoemde product moet een zekerheid worden gesteld ten bedrage van het voorlopige recht.
4. Tenzij anders vermeld zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
Artikel 2
Onverminderd artikel 20 van Verordening (EG) nr. 1225/2009 kunnen belanghebbenden binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening verzoeken in kennis te worden gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan deze verordening werd vastgesteld, schriftelijk opmerkingen maken en vragen door de Commissie te worden gehoord.
Overeenkomstig artikel 21, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 kunnen belanghebbenden, binnen een maand na de inwerkingtreding van deze verordening, opmerkingen maken over de toepassing van deze verordening.
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Artikel 1 van deze verordening is gedurende een periode van zes maanden van toepassing.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 10 mei 2010.