NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 57/2011
ze dne 18. ledna 2011,
kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 43 odst. 3 Smlouvy přijme Rada na návrh Komise opatření týkající se stanovení a přidělení rybolovných práv.
(2)
Podle nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) je třeba s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR), přijmout opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(3)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv pro jednotlivé rybolovné oblasti nebo skupiny rybolovných oblastí, případně včetně některých podmínek funkčně spojených s užíváním těchto práv. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(4)
V případech, kdy se celkový přípustný odlov (TAC) přidělí pouze jednomu členskému státu, je vhodné v souladu s čl. 2 odst. 1 Smlouvy zmocnit dotčený členský stát, aby určil jeho úroveň. Je třeba přijmout ustanovení k zajištění toho, aby při stanovení úrovně TAC dotčený členský stát jednal v naprostém souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky a zajistil využívání dotčené populace využívána v míře, která od roku 2015 s co nejvyšší pravděpodobností povede k maximálnímu udržitelnému výnosu, a to včetně přijetí nezbytných opatření ke shromažďování příslušných údajů, posuzování dotčené populace a stanovení úrovní jejího maximálního udržitelného výnosu.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních s Výborem pro rybolov a akvakulturu a dotyčnými regionálními poradními sbory.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. TAC pro populace štikozubce obecného, humra severského, jazyka obecného v Biskajském zálivu, západní části Lamanšského průlivu a Severním moři, platýse evropského v Severním moři, sledě obecného v oblasti západně od Skotska a tresky obecné v Kattegatu, Severním moři, Skagerraku, východní části Lamanšského průlivu, v oblasti západně od Skotska a Irském moři by tudíž měly být určeny v souladu s pravidly stanovenými v nařízení Rady (ES) č. 811/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se stanoví opatření pro obnovu populace štikozubce severního (2), nařízení Rady (ES) č. 2166/2005 ze dne 20. prosince 2005, kterým se stanoví opatření pro obnovení populace štikozubce novozélandského a humra severského v Kantaberském moři a na západě Iberského poloostrova (3), nařízení Rady (ES) č. 388/2006 ze dne23. února 2006, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v Biskajském zálivu (4), nařízení Rady (ES) č. 509/2007 ze dne 7. května 2007, kterým se zavádí víceletý plán udržitelného využívání populace jazyka obecného v západní části Lamanšského průlivu (5), nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (6), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (7), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (8), a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (9).
(7)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (10), by se mělo určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(8)
U některých druhů, jako jsou některé určité žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(9)
Humr severský se loví ve smíšeném lovu druhů žijících při dně s různými jinými druhy. V oblasti západně od Irska nazývané Porcupine Bank je naprosto nutné provést opatření pro zachování zdrojů, aby se co nejvíce snížil odlov humra severského. Je proto vhodné omezit v této oblasti rybolovná práva pouze na lov pelagických druhů, při němž není loven humr severský.
(10)
Vzhledem k nedávnému vývoji cíleného rybolovu drsnatcovitých v podoblastech ICES VI, VII a VIII a v zájmu zajištění udržitelného řízení této populace je třeba stanovit omezení odlovu pro tuto populaci.
(11)
Je třeba stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2011 v souladu s článkem 8 nařízení (ES) č. 2166/2005, článkem 5 nařízení (ES) č. 509/2007, článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008 a články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009, přičemž je třeba vzít v úvahu nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (11).
(12)
Na základě nařízení (ES) č. 754/2009 je z působnosti režimu intenzity rybolovu stanoveného v článku 11 nařízení (ES) č. 1342/2008 vyloučena skupina francouzských plavidel. Z informací poskytnutých Francií v roce 2010 vyplývá, že vyloučení této skupiny plavidel z režimu intenzity již nepředstavuje omezení administrativní zátěže. V důsledku toho již není nadále splněna jedna z podmínek pro vyloučení. Je proto vhodné tuto skupinu francouzských plavidel znovu zahrnout do výše uvedeného režimu intenzity rybolovu. Jelikož období řízení rybolovu uvedené v příloze IIA nařízení (EU) č. 53/2010 (12) skončí dne 31. ledna 2011, mělo by se toto opětovné zahrnutí použít ode dne 1. února 2011.
(13)
Na základě doporučení ICES je nezbytné nadále používat a revidovat systém řízení smačků ve vodách EU divizí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(14)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(15)
Postupem stanoveným v dohodách nebo protokolech o o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (13), Faerskými ostrovy (14) a Grónskem (15) jednala Unie o o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Faerskými ostrovy dosud nebyly dokončeny a očekává se, že s tímto partnerem by ujednání na rok 2011 měla být uzavřena počátkem roku 2011. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2011, je zapotřebí, aby Unie stanovila na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem dohody s Faerskými ostrovy.
(16)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a s jinými organizacemi spolupracuje, ač není jejich členem. Kromě toho v souladu s Aktem o o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky k Evropské unii dohody o o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je např. Úmluva o o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2011 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém výročním zasedání v roce 2010 nedosáhla dohody o o přijetí opatření pro zachování zdrojů pro tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. Většina smluvních stran včetně Unie však byla toho názoru, že by tyto tři populace měly být regulovány, aby bylo zajištěno jejich udržitelné řízení. Je proto vhodné, aby Unie přijala opatření k tomuto účelu.
(18)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2010 tabulky, které uvádějí, zda smluvní strany ICCAT využívaly rybolovná práva málo či nadměrně. ICCAT v této souvislosti přijala rozhodnutí, v němž bylo konstatováno, že v roce 2009 Unie nevyužila zcela svou kvótu mečouna obecného v severním a jižním Atlantiku, tuňáka velkookého a severoatlantského tuňáka křídlatého. Aby byly dodrženy úpravy kvót Unie stanovené ICCAT, je třeba tato nevyužitá práva rozdělit na základě toho, v jaké míře jednotlivé státy svá práva nevyužily, aniž se přitom změní klíč pro roční přidělování TAC stanovený v tomto nařízení. Na stejném zasedání byl pozměněn plán obnovy populace tuňáka obecného. ICCAT dále přijala doporučení k zachování liškouna velkookého, kladivounovitých a žraloka dlouhoploutvého. Aby se přispělo k zachování rybích populací, je třeba tato opatření provést v právu Unie.
(19)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výroční zasedání v roce 2010 revidovala celkovou kapacitu loďstev provádějících odlov tropických tuňáků v období 2006-2008 a odlov mečouna obecného a tuňáka křídlatého v období 2007-2008. ITOC rovněž schválila provádění plánů rozvoje loďstva. IOTC vedle toho schválila rezoluci o o zachování liškounů (čeleď Alopiidae) lovených v souvislosti s rybolovem v oblasti její působnosti.
(20)
Na třetím mezinárodním zasedání pro vytvoření regionální organizace pro řízení rybolovu v oblasti volného moře jižního Tichomoří (SPRFMO), konaném v květnu 2007, přijali účastníci prozatímní opatření, včetně rybolovných práv, na regulaci pelagického rybolovu a odlovu druhů žijících při dně v této oblasti až do vytvoření uvedené organizace pro řízení rybolovu. Tato prozatímní opatření byla opět projednávána na 8. mezinárodních konzultacích k založení SPFRMO v listopadu 2009 a mají být opět projednávána na nadcházející 2. přípravné konferenci pro komisi SPRFMO pořádané v lednu 2011. Podle dohody zúčastněných stran jsou tato prozatímní opatření dobrovolná a podle mezinárodního práva právně nezávazná. S ohledem na související ustanovení Dohody OSN o o rybích populacích je však žádoucí tato opatření provést v právu Unie.
(21)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) schválila na svém výročním zasedání v roce 2010 omezení odlovu pro čtyři rybí populace v oblasti úmluvy SEAFO. Tato omezení odlovu je nutné provést v právu Unie.
(22)
V souladu s článkem 291 Smlouvy by opatření nezbytná pro stanovení omezení odlovu pro některé populace s krátkou životností měla být z důvodů naléhavosti přijímána v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (16).
(23)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytváří či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tudíž nutné, aby ustanovení, kterými se taková opatření provádějí v právu Unie, měla zpětnou působnost. Zejména s ohledem na skutečnost, že některá rybolovná práva v oblasti úmluvy CCAMLR jsou stanovena pro období počínající dnem 1. prosince 2010, by se příslušná ustanovení tohoto nařízení měla používat od uvedeného dne. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zákaz lovit v oblasti úmluvy bez oprávnění.
(24)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (17), a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání odlovů a intenzity rybolovu a oznamování údajů o o vyčerpání rybolovných práv. Je tudíž nezbytné uvést kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací podle tohoto nařízení.
(25)
Aby se zabránilo přerušení rybolovných činností a zajistila se obživa rybářům Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2011, s výjimkou ustanovení o o omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít ode dne 1. února 2011, a zvláštních ustanovení týkajících se konkrétních oblastí, která by měla mít zvláštní den použitelnosti v souladu s 23. bodem odůvodnění. Z důvodů naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(26)
Při využívání rybolovných práv by mělo být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví níže uvedená rybolovná práva:
a)
na rok 2011 omezení odlovu některých populací ryb a skupin populací ryb a
b)
na období od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 některá omezení intenzity rybolovu,
c)
na období uvedená v článcích 20, 21 a 22 a v přílohách IE a V rybolovná práva pro některé populace v oblasti Úmluvy o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (úmluva CCAMLR); a
d)
na období uvedená v článku 28 rybolovná práva pro některé populace v oblasti úmluvy Meziamerické komise pro tropické tuňáky (úmluva IATTC).
2. Tímto nařízením se rovněž stanoví rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných konzultací v oblasti rybolovu s Faerskými ostrovy. Konečná rybolovná práva stanoví Rada na návrh Komise.
3. Některá rybolovná práva uvedená v příloze I zůstávají nepřidělena a nesmějí být členskými státy využita, dokud nebudou stanovena konečná rybolovná práva podle odstavce 2. Tato rybolovná práva zahrnují dodatečná rybolovná práva pro makrelu obecnou, která jsou výsledkem kvóty neodlovené v roce 2010.
Článek 2
Oblast působnosti
Není-li stanoveno jinak, vztahuje se toto nařízení na:
a)
plavidla EU a
b)
na plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členským státům nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí oka“ velikost oka určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (18);
h)
„rejstříkem rybářského loďstva EU“ rejstřík zřízený Komisí v souladu s čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002;
i)
„lodním deníkem rybolovu“ lodní deník uvedený v článku 14 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice oblastí:
a)
oblasti ICES (Mezinárodní rada pro průzkum moří) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 218/2009 (19);
b)
oblastí „Skagerrak“ se rozumí oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
oblastí „Kattegat“ se rozumí oblast, která je na severu ohraničena linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
oblastí „VII (Porcupine Bank - jednotka 16)“ se rozumí oblast vymezená loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 11° 00′ z. d.,
-
51° 30′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 13° 00′ z. d.,
-
51° 00′ s. š. 15° 00′ z. d.,
-
53° 30′ s. š. 15° 00′ z. d.;
e)
„Cádizským zálivem“ se rozumí divize ICES IXa východně od 7° 23′ 48″ z. d.;
f)
oblasti CECAF (středovýchodní Atlantik nebo hlavní rybolovná oblast FAO 34) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 216/2009 (20);
g)
oblasti NAFO (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 217/2009 (21);
h)
oblast úmluvy SEAFO (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) je vymezena v Úmluvě o o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (22);
i)
oblast úmluvy ICCAT (Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku) je vymezena v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (23);
j)
oblast úmluvy CCAMLR (Úmluva o o zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) je vymezena v nařízení (ES) č. 601/2004 (24);
k)
oblast úmluvy IATTC (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) je vymezena v Úmluvě o o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky (IATTC), zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (25);
l)
oblast IOTC (Komise pro tuňáky Indického oceánu) je vymezena v Dohodě o o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (26);
m)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) se rozumí oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o o rybolovu v jižním Indickém oceánu (27) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
n)
oblast úmluvy WCPFC (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) je vymezena v Úmluvě o o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (28);
o)
„oblastí volného moře Beringova moře“ se rozumí oblast volného moře Beringova moře více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, za podmínek stanovených v článku 15 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (29) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
3. Komise stanoví TAC pro huňáčka severního ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, jež jsou pro Unii k dispozici na základě TAC a množství přidělených Unii Grónskem v souladu s Dohodou mezi Evropským společenstvím na jedné straně a vládou Dánska a místní vládou Grónska na straně druhé o o partnerství v odvětví rybolovu a s protokolem k ní.
4. S ohledem na vědecké informace shromážděné v první polovině roku 2011 může Komise postupem podle čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 revidovat TAC stanovené v příloze I pro tyto populace:
a)
populace smačků ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV v souladu s přílohou IID tohoto nařízení;
b)
populace tresky Esmarkovy ve vodách EU v divizích ICES IIa a IIIa a v podoblasti ICES IV a populace šprota obecného ve vodách EU v divizi ICES IIa a v podoblasti ICES IV.
Článek 6
Zvláštní ustanovení pro některé TAC
1. Některé TAC uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek stanoví dotčený členský stát na základě údajů jím shromážděných a posouzených na úrovni, která:
a)
je v souladu se zásadami a pravidly společné rybářské politiky, zejména s pravidlem udržitelného využívání populací, a
b)
od roku 2015 s co největší pravděpodobností povede k využívání populace, jež je v souladu s maximálním udržitelným výnosem.
2. Dotčený členský stát do 28. února 2011 uvědomí Komisi o o úrovni přijaté v souladu s odstavcem 1 a o o opatřeních, které hodlá přijmout pro dosažení souladu s uvedeným ustanovením. S ohledem na tuto informaci a za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 7 nařízení (ES) č. 2371/2002, může Komise rozhodnout o o nouzových opatřeních.
Článek 7
Přidělení dodatečných kvót plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu
1. Pro některé populace uvedené v příloze IA označené poznámkou pod čarou s odkazem na tento článek může členský stát za podmínek uvedených v odstavci 2 tohoto článku přidělit plavidlům účastnícím se zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu dodatečné kvóty v rámci celkového množství uvedeného v příloze IA jako procento z kvóty přidělené danému členskému státu.
2. Členský stát může plavidlům přidělit dodatečné kvóty, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV), napojené na systém čidel, které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě plavidla;
b)
výše dodatečných kvót přidělených jednotlivým plavidlům účastnícím se řádně zdokumentovaného rybolovu nepřesáhne 75 % výmětů, které se u tohoto typu plavidla předpokládají, a v žádném případě nepředstavuje více než 30 % zvýšení kvóty přidělené tomuto plavidlu;
c)
všechny úlovky příslušné populace odlovené tímto plavidlem se započítávají do jemu přidělené kvóty.
3. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek při řádně dokumentovaném rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 2, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2011 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
4. Členský stát, který má v úmyslu použít odstavce 1, 2 a 3, předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót tyto informace:
-
seznam plavidel účastnících se daných zkoušek a údaje o o zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěném na palubě;
-
kapacita, druh a specifikace zařízení používaných těmito plavidly;
-
odhadované míry výmětů těchto typů plavidel a
-
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené těmito plavidly v roce 2010.
Článek 8
Zakázané druhy
1. Plavidla EU nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žralok veliký (Cetorhinus maximus) a žralok bílý (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU i mimo ně;
b)
polorejnok křídlatý (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnok vlnitý (Raja undulata) a rejnok bílý (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žralok nosatý (Lamna nasus) v mezinárodních vodách a
f)
pilohřbetovití (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporaněné.
Článek 9
Zvláštní ustanovení týkající se rozdělení
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení uvedeno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 10
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2011 do 31. ledna 2012 platí omezení intenzity rybolovu stanovená:
a)
v příloze IIA pro řízení některých populací v Kattegatu, Skagerraku, v části divize ICES IIIa ležící mimo Skagerrak a Kattegat, v podoblasti ICES IV, v divizích ICES VIa, VIIa a VIId a ve vodách EU divizí ICES IIa a Vb;
b)
v příloze IIB pro obnovu populací štikozubce obecného a humra severského v divizích ICES VIIIc a IXa, s výjimkou Cádizského zálivu;
c)
v příloze IIC pro řízení populace jazyka obecného v divizi ICES VIIe.
Článek 11
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Článek 3 nařízení (ES) č. 2347/2002 (30) se použije pro platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými ve zmíněném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v článku 3 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2011 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech s povolením k hlubinnému rybolovu, nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II zmíněného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantská.
Článek 12
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov provedla plavidla členského státu, jenž má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 13
Omezení využívání některých rybolovných práv
1. Rybolovná práva stanovená v příloze I pro mníkovce bělolemého, tresku obecnou, pakambalu průsvitnou, ďasovité, tresku jednoskrvnnou, tresku bezvousou, štikozubce obecného, mníka modrého, mníka mořského, humra severského, platýse evropského, tresku sajdu, tresku tmavou, rejnokovité, jazyk obecný a ostrouna obecného v podoblasti ICES VII či jejích příslušných divizích jsou omezena zákazem rybolovu všech těchto druhů i jejich uchovávání na palubě v období od 1. května do 31. července 2011 v oblasti Porcupine Bank. Příslušné položky přílohy I se určí křížovým odkazem na tento článek.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 tohoto článku se lodím, které mají na palubě druhy uvedené v tomto odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 14
Přenos dat
Zasílají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje vztahující se k vykládkám objemů odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 15
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla EU provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu (výměna) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Oddíl 1
Oblast Úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení rybolovu a kapacity chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle bodu 1 přílohy IV.
2. Počet plavidel drobného pobřežního rybolovu EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle bodu 2 přílohy IV.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle bodu 3 přílohy IV.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle bodu 4 přílohy IV.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle bodu 5 přílohy IV.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle bodu 6 přílohy IV.
Článek 17
Dodatečné podmínky týkající se kvóty tuňáka obecného přidělené v příloze ID
Vedle období zákazu stanoveného v čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 302/2009 se zakazuje rybolov tuňáka obecného košelkovými nevody ve východním Atlantiku a ve Středozemním moři v období od 15. dubna do 15. května 2011.
Článek 18
Rekreační a sportovní rybolov
Členské státy udělí zvláštní kvótu tuňáka obecného pro rekreační a sportovní rybolov ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 19
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškouna velkookého (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. V souvislosti s rybolovem v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounovitých čeledi Sphyrnidae (s výjimkou kladivouna tiburo - Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) nebo části jeho upravených těl.
Oddíl 2
Oblast Úmluvy CCAMLR
Článek 20
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v části A přílohy V je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o o nový nebo průzkumný rybolov, vztahují se na podoblasti uvedené v části B přílohy V TAC pro úlovky a vedlejší úlovky v ní uvedené.
Článek 21
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR se mohou během rybářské sezóny 2011 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a v divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 mimo oblasti státní jurisdikce. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 24. července 2011.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize FAO 58.4.1 a 58.4.2 jsou v části B přílohy V stanoveny TAC pro celkový odlov úlovků a vedlejší úlovky na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky. Rybolov v jakékoli malé výzkumné jednotce je zastaven, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a daná jednotka zůstává pro rybolov uzavřena po zbytek rybolovného období.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1 a 58.4.2 je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 22
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2011/2012
1. Během rybářské sezóny 2011/2012 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy Komise CCAMLR. Pokud daný členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi, v každém případě nejpozději 1. června 2011:
a)
za použití formuláře uvedeného v části C přílohy V svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v části D přílohy V konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členské státy, které mají v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznamují pouze oprávněná plavidla plující pod jejich vlajkou v okamžiku oznámení.
4. Členské státy mohou udělit oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové plavidlu, které nebylo oznámeno sekretariátu CCAMLR v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku, pokud je oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z oprávněných provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne:
a)
úplné údaje o o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamu plavidel, která prováděla nezákonné, nehlášené nebo neregulované rybolovné činnosti, vypracovaném CCAMLR.
Oddíl 3
Oblast IOTC
Článek 23
Omezení rybolovné kapacity rybářských plavidel lovících v oblasti IOTC
1. Maximální počet plavidel EU lovících tropické tuňáky v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 2 přílohy VI.
3. Členské státy mohou změnit rozdělení plavidel mezi oba typy rybolovu uvedené v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotčených populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Nesmí se převést žádné plavidlo zapsané na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedený kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění plnění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v mezích stanovených v těchto plánech.
Článek 24
Žraloci
1. Zakazuje se uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Liškouni uvedení v odstavci 1 se v největší možné míře bez prodlení vypustí neporanění.
Oddíl 4
Oblast Úmluvy SPRFMO
Článek 25
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2011 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 26
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které v souladu s článkem 25 aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky svých plavidel provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi, za účelem jejich sdělení prozatímnímu sekretariátu SPRFMO, údaje zaznamenané systémy sledování plavidel, měsíční hlášení o o odlovech, a pokud jsou k dispozici, i zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 27
Rybolov při dně
Členské státy uvedené v článku 25 omezí intenzitu rybolovu nebo odlov při dně v oblasti úmluvy SPRFMO na průměrnou roční úroveň v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, pokud jde o o počet rybářských plavidel a další parametry, které se vztahují k množství odlovů, úrovni intenzity rybolovu a rybolovné kapacitě, a pouze na ty části oblasti úmluvy SPRFMO, kde rybolov při dně probíhal během předchozí rybářské sezóny.
Oddíl 5
Oblast Úmluvy IATTC
Článek 28
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
buď od 29. července do 28. září 2011, nebo od 18. listopadu 2011 do 18. ledna 2012 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2011 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2011, pro které období uzavření uvedené v odst. 1 písm. a) se rozhodly. Všechna dotčená plavidla členských států lovící s košelkovými nevody musí v oblasti vymezené v odstavci 1 a po vybrané období ukončit rybolov s košelkovými nevody.
3. Plavidla lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC pomocí košelkových nevodů si ponechají na palubě a následně vyloží všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované, s výjimkou ryb, které se nepovažují za vhodné pro lidskou spotřebu z jiných než velikostních důvodů. Jedinou výjimkou je poslední výjezd, kdy případně není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při této výpravě.
Oddíl 6
Oblast Úmluvy SEAFO
Článek 29
Opatření na ochranu hlubinných žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
a hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast Úmluvy WCPFC
Článek 30
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, žlutoploutvého, pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 31
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidly s košelkovými nevody používajícími FAD od 00:00 hod. dne 1. července 2011 do 24:00 hod. dne 30. září 2011. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že na má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení,
b)
neprovádí rybolov v hejnech mořských savců ve spojení s FAD.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 ponechají na palubě a vyloží nebo přeloží všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
v závěrečné části plavby, pokud plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud ryby nejsou vhodné pro lidskou spotřebu z důvodů jiných než souvisejících s velikostí; nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 32
Oblasti uzavřené pro rybolov plavidly s košelkovými nevody
Lov tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého plavidly s košelkovými nevody je zakázán v těchto oblastech volného moře:
a)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Indonésie, Palau, Mikronésie a Papuy-Nové Guiney;
b)
mezinárodních vodách vymezených hranicemi výlučných ekonomických zón Mikronésie, Marshallových ostrovů, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži, Šalamounových ostrovů a Papuy-Nové Guiney.
Článek 33
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo Moře
Článek 34
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky tmavé (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 35
TAC
Rybářská plavidla, která plují pod vlajkou Norska, a plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v této hlavě a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 36
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějících rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 37
Zakázané druhy
1. Plavidla třetích zemí nesmějí lovit, uchovávat na palubě, překládat ani vykládat paryby těchto druhů:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve všech vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Rostroraja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X; a
e)
pilohřbetovitých (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII.
2. Paryby druhů uvedených v odstavci 1 se neporaněné ihned a v největší možné míře vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 38
Změna nařízení (ES) č. 754/2009
V článku 1 nařízení (ES) č. 754/2009 se zrušuje písmeno h).
Článek 39
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2011.
Článek 38 se však použije ode dne 1.února 2011.
Tam, kde jsou rybolovná práva pro oblast úmluvy CCAMLR stanovena pro období začínající před 1. lednem 2011, použijí se s účinností od začátku příslušných období platnosti uvedených rybolovných práv články 20, 21 a 22 a přílohy IE a V.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. ledna 2011.
VERORDENING (EU) Nr. 57/2011 VAN DE RAAD
van 18 januari 2011
tot vaststelling, voor 2011, van de vangstmogelijkheden voor sommige visbestanden en groepen visbestanden welke in de EU-wateren en, voor EU-vaartuigen, in bepaalde wateren buiten de EU, van toepassing zijn
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 43, lid 3,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Conform artikel 43, lid 3, van het Verdrag stelt de Raad op voorstel van de Commissie de maatregelen vast voor de vaststelling en toewijzing van de vangstmogelijkheden.
(2)
Krachtens Verordening (EG) nr. 2371/2002 van de Raad van 20 december 2002 inzake de instandhouding en de duurzame exploitatie van de visbestanden in het kader van het gemeenschappelĳk visserĳbeleid (1) moeten, met inachtneming van de beschikbare wetenschappelijke, technische en economische adviezen en met name van de verslagen van het Wetenschappelijk, Technisch en Economisch Comité voor de visserij (WTECV), maatregelen inzake de toegang tot wateren en hulpbronnen en de duurzame uitoefening van visserijactiviteiten worden vastgesteld.
(3)
De Raad moet maatregelen voor de vaststelling en toewijzing van de vangstmogelijkheden vaststellen per visserijtak of groep visserijtakken, inclusief, waar nodig, bepaalde voorwaarden die er functioneel verband mee houden. De vangstmogelijkheden moeten zo over de lidstaten worden verdeeld dat elke lidstaat een relatieve stabiliteit van de visserijactiviteiten voor elk bestand of elke visserijtak geniet, mede met inachtneming van de in Verordening (EG) nr. 2371/2002 vastgestelde doelstellingen van het gemeenschappelijk visserijbeleid.
(4)
Wanneer een TAC aan één enkele lidstaat wordt toegewezen, is het dienstig de betrokken lidstaat overeenkomstig artikel 2, lid 1, van het Verdrag te machtigen het niveau van deze TAC vast te stellen. Daarbij moeten regelingen worden getroffen om te garanderen dat de betrokken lidstaat bij het vaststellen van dit TAC-niveau volledig in overeenstemming met de beginselen en voorschriften van het gemeenschappelijk visserijbeleid handelt en ervoor zorgt dat het betrokken bestand op een zodanig niveau wordt geëxploiteerd dat met een zo groot mogelijke waarschijnlijkheid vanaf 2015 de maximale duurzame opbrengst wordt gerealiseerd, onder meer door de nodige maatregelen te nemen om relevante gegevens te verzamelen, het betrokken bestand te evalueren en de maximale duurzame opbrengst ervan te bepalen.
(5)
De TAC's dienen te worden vastgesteld op basis van de beschikbare wetenschappelijke adviezen, met inachtneming van de biologische en sociaaleconomische aspecten waarbij een gelijke behandeling van de visserijsectoren moet worden gegarandeerd, en in het licht van de standpunten die naar voren zijn gekomen tijdens de raadpleging van de belanghebbenden, met name op de bijeenkomsten met het Raadgevend Comité voor de visserij en de aquacultuur en de betrokken regionale adviesraden.
(6)
Voor bestanden waarvoor specifieke meerjarenplannen gelden, dienen de TAC's overeenkomstig de in die plannen vervatte voorschriften te worden vastgesteld. Bijgevolg dienen de TAC's voor de bestanden van heek, langoustine en tong in de Golf van Biskaje, het westelijk deel van het Kanaal en de Noordzee, schol in de Noordzee, haring in het gebied ten westen van Schotland en kabeljauw in het Kattegat, de Noordzee en het Skagerrak, het oostelijk deel van het Kanaal, het gebied ten westen van Schotland en de Ierse Zee te worden vastgesteld overeenkomstig het bepaalde in Verordening (EG) nr. 811/2004 van de Raad van 21 april 2004 tot vaststelling van herstelmaatregelen voor het noordelijke heekbestand (2), Verordening (EG) nr. 2166/2005 van de Raad van 20 december 2005 tot vaststelling van maatregelen voor het herstel van de bestanden van zuidelijke heek en langoustines in de Cantabrische Zee en ten westen van het Iberisch Schiereiland (3), Verordening (EG) nr. 388/2006 van de Raad van 23 februari 2006 tot vaststelling van een meerjarenplan voor de duurzame exploitatie van het tongbestand in de Golf van Biskaje (4), Verordening (EG) nr. 509/2007 van de Raad van 7 mei 2007 tot vaststelling van een meerjarenplan voor de duurzame exploitatie van het tongbestand in het westelijk Kanaal (5), Verordening (EG) nr. 676/2007 van de Raad van 11 juni 2007 tot vaststelling van een beheersplan voor de bevissing van de schol- en tongbestanden in de Noordzee (6), Verordening (EG) nr. 1300/2008 van de Raad van 18 december 2008 tot vaststelling van een meerjarenplan voor het haringbestand in het gebied ten westen van Schotland en de visserijen die dat bestand exploiteren (7), Verordening (EG) nr. 1342/2008 van de Raad van 18 december 2008 tot vaststelling van een langetermijnplan voor kabeljauwbestanden en de bevissing van deze bestanden (8), en Verordening (EG) nr. 302/2009 van de Raad van 6 april 2009 betreffende een meerjarig herstelplan voor blauwvintonijn in het oostelijke deel van de Atlantische Oceaan en de Middellandse Zee (9).
(7)
Op grond van artikel 2 van Verordening (EG) nr. 847/96 van de Raad van 6 mei 1996 tot invoering van aanvullende voorwaarden voor het meerjarenbeheer van de TAC's en quota (10) moet worden bepaald op welke bestanden de verschillende, in die verordening bedoelde maatregelen van toepassing zijn.
(8)
Voor sommige soorten, zoals bepaalde haaisoorten, kan zelfs een beperkte vorm van visserijactiviteit een ernstig risico inhouden voor de instandhouding van de soort. Voor dergelijke soorten moet derhalve een volledige beperking van de vangstmogelijkheden worden opgelegd middels een totaalverbod op de visserij op deze soorten.
(9)
Langoustine wordt in gemengde visserijen op demersale soorten samen met diverse andere soorten gevangen. In een gebied ten westen van Ierland, bekend als de Porcupine Bank, is er een dringende behoefte aan instandhoudingsmaatregelen om de vangsten van langoustine zo veel mogelijk te beperken. Het is derhalve dienstig de vangstmogelijkheden in dit gebied te beperken tot uitsluitend de vangst van pelagische soorten zonder bijvangst van langoustine.
(10)
Gelet op de recente ontwikkelingen in de visserij op evervissen in de ICES-deelgebieden VI, VII en VIII en met het oog op een duurzaam beheer van dit bestand, is het aangewezen voor evervissen vangstbeperkingen in te stellen.
(11)
De maxima voor de visserijinspanning voor 2011 dienen te worden vastgesteld overeenkomstig artikel 8 van Verordening (EG) nr. 2166/2005, artikel 5 van Verordening (EG) nr. 509/2007, artikel 9 van Verordening (EG) nr. 676/2007, de artikelen 11 en 12 van Verordening (EG) nr. 1342/2008 en de artikelen 5 en 9 van Verordening (EG) nr. 302/2009, en rekening houdend met Verordening (EG) nr. 754/2009 van de Raad van 27 juli 2009 tot uitsluiting van bepaalde groepen vaartuigen van de visserijinspanningsregeling die is vastgesteld in hoofdstuk III van Verordening (EG) nr. 1342/2008 (11).
(12)
De visserijinspanningsregeling als vastgesteld in artikel 11 van Verordening (EG) nr. 1342/2008 is, uit hoofde van Verordening (EG) nr. 754/2009, niet van toepassing op een groep Franse vaartuigen. Volgens de door Frankrijk in 2010 verstrekte informatie leidt het uitsluiten van deze groep vaartuigen van de visserijinspanningsregeling evenwel niet langer tot een vermindering van de administratieve belasting, wat betekent dat één van de voorwaarden voor uitsluiting van de toepassing niet langer wordt vervuld. Het is derhalve aangewezen die groep Franse vaartuigen opnieuw op te nemen in voornoemde visserijinspanningsregeling. Aangezien de in bijlage IIA bij Verordening (EU) nr. 53/2010 (12) vastgestelde beheersperiode voor de visserijinspanning afloopt op 31 januari 2011, zou de groep opnieuw moeten worden opgenomen met ingang van 1 februari 2011.
(13)
Volgens het advies van de ICES is het noodzakelijk een systeem te handhaven, zij het met herziening, voor het beheer van zandspiering in de EU-wateren van de ICES-sectoren IIa en IIIa en ICES-deelgebied IV.
(14)
In het licht van het meest recente wetenschappelijke advies van de ICES en overeenkomstig de internationale verbintenissen in het kader van het Verdrag inzake de visserij in het noordoostelijk deel van de Atlantische Oceaan (NEAFC) dient de visserijinspanning op bepaalde diepzeesoorten te worden beperkt.
(15)
De Unie heeft, volgens de procedure die is vastgesteld in de overeenkomsten of protocollen inzake de visserijrelaties met Noorwegen (13), de Faeröer (14) en Groenland (15) met deze partners overleg gepleegd over de visserijrechten. Het overleg met de Faeröer is nog niet afgesloten, en verwacht wordt dat de regeling voor 2011 met deze partner begin 2011 tot stand zal komen. Om te voorkomen dat de visserijactiviteiten van de Unie moeten worden gestaakt, en tegelijkertijd voldoende ruimte te laten om begin 2011 tot een regeling te komen, is het dienstig dat de Unie voor bestanden die onder de overeenkomst met de Faeröer vallen, voorlopige vangstmogelijkheden vaststelt.
(16)
De Unie is verdragsluitende partij bij verscheidene visserijorganisaties en neemt aan andere organisaties deel als samenwerkende niet-verdragsluitende partij. Voorts worden de visserijovereenkomsten die de Republiek Polen vóór de toetreding tot de Europese Unie heeft gesloten, zoals de Overeenkomst voor de instandhouding en het beheer van de alaskakoolvisbestanden in het centrale gedeelte van de Beringzee, krachtens de Toetredingsakte van 2003 vanaf de datum van toetreding beheerd door de Unie. De visserijorganisaties hebben aanbevolen om voor 2011 een aantal maatregelen in te voeren, onder meer vangstmogelijkheden voor EU-vaartuigen. Deze vangstmogelijkheden moeten in het recht van de Unie ten uitvoer worden gelegd.
(17)
De Inter-Amerikaanse Commissie voor tropische tonijn (IATTC) is er tijdens haar jaarlijkse vergadering in 2010 niet in geslaagd een consensus te bereiken over de vaststelling van instandhoudingsmaatregelen voor geelvintonijn, grootoogtonijn en gestreepte tonijn. Niettemin was de meerderheid van de verdragsluitende partijen, waaronder de Unie, van oordeel dat de vangstmogelijkheden voor deze drie bestanden dienen te worden gereguleerd teneinde het duurzame beheer ervan te garanderen. Het is derhalve dienstig dat de Unie maatregelen in die zin neemt.
(18)
Tijdens haar jaarlijkse vergadering in 2010 heeft de Internationale Commissie voor de instandhouding van Atlantische tonijnen (ICCAT) tabellen goedgekeurd van de onderbenutting en de overbenutting van de vangstmogelijkheden van de bij de ICCAT aangesloten partijen. In dit verband heeft de ICCAT een besluit aangenomen waarin geconstateerd wordt dat de Unie in 2009 haar quota voor Atlantische en mediterrane zwaardvis, grootoogtonijn en Noord-Atlantische witte tonijn heeft onderbenut. Om rekening te houden met de door de ICCAT in de quota van de Unie aangebrachte aanpassingen, is het noodzakelijk de uit die onderbenutting voortvloeiende vangstmogelijkheden over de lidstaten te spreiden op basis van het respectieve aandeel van elke lidstaat in de onderbenutting, zonder te raken aan de in de onderhavige verordening bepaalde verdeelsleutel voor de jaarlijkse toewijzing van de TAC's. Tijdens deze vergadering is het herstelplan voor blauwvintonijn aangepast. Voorts heeft de ICCAT aanbevelingen aangenomen betreffende de instandhouding van grootoogvoshaaien, hamerhaaien en witpunthaaien. Met het oog op de instandhouding van visbestanden is het noodzakelijk deze maatregelen in het recht van de Unie uit te voeren.
(19)
De Commissie voor de tonijnvisserij in de Indische Oceaan (IOTC) heeft tijdens haar jaarlijkse vergadering in 2010 besloten tot een herziening van de totale capaciteit van de vloten die in de periode 2007-2008 op tropische tonijn en in de periode 2007-2008 op zwaardvis en witte tonijn hebben gevist. De IOTC heeft tevens de tenuitvoerlegging van vlootontwikkelingsplannen goedgekeurd. Voorts heeft de IOTC een resolutie goedgekeurd over de instandhouding van voshaaien (familie Alopiidae) die worden bijgevangen in het kader van andere visserijen in haar bevoegdheidsgebied.
(20)
Tijdens de derde internationale vergadering over de oprichting van een Regionale Organisatie voor het visserijbeheer op volle zee in het zuidelijk deel van de Stille Oceaan (SPRFMO) in mei 2007, hebben de deelnemers tussentijdse maatregelen goedgekeurd, waaronder vangstmogelijkheden, om, in afwachting van de oprichting van deze regionale organisatie voor het visserijbeheer, de pelagische en de bodemvisserij in het zuidelijke deel van de Stille Oceaan te reguleren. Die tussentijdse maatregelen zijn herzien tijdens het 8e internationale overleg over de oprichting van de SPRFMO in november 2009 en zullen vermoedelijk nogmaals worden herzien tijdens de komende tweede voorbereidende conferentie voor de SPRFMO-Commissie in januari 2011. Conform het door de deelnemers bereikte akkoord zijn deze tussentijdse maatregelen vrijwillig en niet juridisch bindend uit hoofde van het internationale recht. In het licht van de desbetreffende bepalingen in de VN-visbestandenovereenkomst lijkt het niettemin raadzaam die maatregelen uit te voeren in het recht van de Unie.
(21)
Tijdens haar jaarlijkse vergadering in 2010 heeft de Visserijorganisatie voor het zuidoostelijk deel van de Atlantische Oceaan (SEAFO) vangstbeperkingen vastgesteld voor vier visbestanden in het SEAFO-verdragsgebied. Deze vangstbeperkingen moeten in het recht van de Unie worden uitgevoerd.
(22)
Overeenkomstig artikel 291 van het Verdrag moeten de maatregelen die nodig zijn voor het vaststellen van vangstbeperkingen voor bepaalde kortlevende bestanden gezien de urgentie worden vastgesteld overeenkomstig Besluit 1999/468/EG van de Raad van 28 juni 1999 tot vaststelling van de voorwaarden voor de uitoefening van de aan de Commissie verleende uitvoeringsbevoegdheden (16).
(23)
Bepaalde internationale maatregelen waarbij vangstmogelijkheden voor de Unie worden ingesteld of beperkt, worden op het einde van het jaar door de betrokken regionale organisaties voor visserijbeheer vastgesteld en worden van kracht vóór de inwerkingtreding van deze verordening. Derhalve dienen de bepalingen ter uitvoering van die maatregelen in het recht van de Unie met terugwerkende kracht van toepassing te zijn. Aangezien met name bepaalde vangstmogelijkheden in het CCAMLR-verdragsgebied worden vastgesteld voor een periode die aanvangt op 1 december 2010, dienen de relevante bepalingen van deze verordening vanaf die datum van toepassing te zijn. Die toepassing met terugwerkende kracht laat het beginsel van het gewettigd vertrouwen onverlet, aangezien CCAMLR-leden niet zonder vergunning in het verdragsgebied mogen vissen.
(24)
De in de onderhavige verordening vastgestelde vangstmogelijkheden moeten worden gebruikt overeenkomstig Verordening (EG) nr. 1224/2009 van de Raad van 20 november 2009 tot vaststelling van een communautaire controleregeling die de naleving van de regels van het gemeenschappelijk visserijbeleid (17) moet garanderen, en met name de artikelen 33 en 34 over, respectievelijk, de registratie van de vangsten en de visserijinspanning en de melding van gegevens over de uitputting van de vangstmogelijkheden. Derhalve dient te worden gepreciseerd welke codes de lidstaten moeten gebruiken wanneer zij gegevens met betrekking tot de aanlandingen van onder de onderhavige verordening vallende bestanden aan de Commissie doen toekomen.
(25)
Met het oog op de continuïteit van de visserijactiviteiten en om het inkomen van de vissers in de Unie veilig te stellen, dient deze verordening met ingang van 1 januari 2011 van toepassing te zijn, met uitzondering van de bepalingen betreffende de beperkingen van de visserijinspanning, die van toepassing moeten zijn vanaf 1 februari 2011, en specifieke bepalingen voor bijzondere gebieden, die een specifieke datum van toepassing moeten hebben zoals aangegeven in overweging 23. Gezien de urgentie dient deze verordening onmiddellijk na de bekendmaking ervan in werking te treden.
(26)
De vangstmogelijkheden dienen in volledige overeenstemming met het toepasselijke recht van de Unie te worden gebruikt,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
TITEL I
TOEPASSINGSGEBIED EN DEFINITIES
Artikel 1
Onderwerp
1. Bij deze verordening worden de volgende vangstmogelijkheden vastgesteld:
a)
voor het jaar 2011, de vangstmogelijkheden voor bepaalde visbestanden en groepen visbestanden;
b)
voor de periode van 1 februari 2011 tot en met 31 januari 2012, bepaalde beperkingen van de visserijinspanning;
c)
voor de in de artikelen 20, 21 en 22 en de bijlagen IE en V vastgestelde perioden, de vangstmogelijkheden voor bepaalde bestanden in het gebied van het Verdrag inzake de instandhouding van de levende rijkdommen in de Antarctische wateren (CCAMLR);
d)
voor de in artikel 28 vastgestelde perioden, de vangstmogelijkheden voor bepaalde bestanden in het gebied van de Inter-Amerikaanse Commissie voor tropische tonijn (IATTC).
2. Bij deze verordening worden tevens voorlopige vangstmogelijkheden vastgesteld voor sommige visbestanden of groepen visbestanden die onder het bilaterale visserijoverleg met de Faeröer vallen. De definitieve vangstmogelijkheden worden door de Raad vastgesteld op voorstel van de Commissie.
3. Bepaalde in bijlage I bij deze verordening vermelde vangstmogelijkheden blijven niet-toegewezen en mogen door de lidstaten niet worden benut zolang de definitieve vangstmogelijkheden niet overeenkomstig lid 2 zijn vastgesteld. Onder die vangstmogelijkheden zijn tevens de door de ongebruikte quota van 2010 ontstane vangstmogelijkheden voor makreel begrepen.
Artikel 2
Toepassingsgebied
Tenzij anders bepaald is deze verordening van toepassing op:
a)
EU-vaartuigen, en
b)
vaartuigen van derde landen in EU-wateren.
Artikel 3
Definities
Voor de toepassing van deze verordening gelden de volgende definities:
a) „EU-vaartuigen”: vissersvaartuigen die de vlag van een lidstaat voeren en in de Unie zijn geregistreerd;
b) „vaartuigen van derde landen”: vissersvaartuigen die de vlag voeren van en geregistreerd zijn in een derde land;
c) „EU-wateren”: wateren onder de soevereiniteit of jurisdictie van de lidstaten, met uitzondering van de wateren die grenzen aan de in bijlage II bij het Verdrag genoemde gebieden;
d) „totaal toegestane vangsten (TAC's)”: de hoeveelheden die elk jaar van elk bestand mogen worden gevangen en aangeland;
e) „quotum”: een vast aandeel van de aan de Unie, de lidstaten of derde landen toegewezen TAC's;
f) „internationale wateren”: wateren die niet onder de soevereiniteit of jurisdictie van enige staat vallen;
g) „maaswijdte”: de maaswijdte zoals vastgesteld overeenkomstig Verordening (EG) nr. 517/2008 (18);
h) „EU-vissersvlootregister”: het register dat door de Commissie is ingevoerd overeenkomstig artikel 15, lid 3, van Verordening (EG) nr. 2371/2002;
i) „visserijlogboek”: het logboek als bedoeld in artikel 14 van Verordening (EG) nr. 1224/2009.
Artikel 4
Visserijzones
Voor de toepassing van deze verordening geldt de volgende afbakening van visserijzones:
a) voor de ICES-zones (International Council for the Exploration of the Sea - Internationale Raad voor het onderzoek van de zee): de afbakening van Verordening (EG) nr. 218/2009 (19);
b) voor het Skagerrak: het gebied dat in het westen wordt begrensd door een lijn van de vuurtoren van Hanstholm naar die van Lindesnes, en in het zuiden door een lijn van de vuurtoren van Skagen naar die van Tistlarna en vandaar naar het dichtstbij gelegen punt op de Zweedse kust;
c) voor het Kattegat: het gebied dat in het noorden wordt begrensd door een lijn van de vuurtoren van Skagen naar die van Tistlarna en vandaar naar het dichtstbij gelegen punt op de Zweedse kust, en in het zuiden door een lijn van Kaap Hasenøre naar Kaap Gniben, van Korshage naar Spodsbjerg en van Kaap Gilbjerg naar Kullen;
d) voor zone VII (Porcupine Bank - Eenheid 16): het gebied dat wordt begrensd door loxodromen die achtereenvolgens de punten met de volgende geografische coördinaten met elkaar verbinden:
53° 30′ NB 15° 00′ WL;
53° 30′ NB 11° 00′ WL;
51° 30′ NB 11° 00′ WL;
51° 30′ NB 13° 00′ WL;
51° 00′ NB 13° 00′ WL;
51° 00′ NB 15° 00′ WL;
53° 30′ NB 15° 00′ WL;
e) voor de Golf van Cadiz: het gebied van ICES-sector IXa ten oosten van 7° 23′ 48″ WL;
f) voor de CECAF-zones (Fishery Committee for the Eastern Central Atlantic - Visserijcommissie voor het centraal-oostelijk deel van de Atlantische Oceaan, of FAO-gebied 34): de afbakening van Verordening (EG) nr. 216/2009 (20);
g) voor de NAFO-zones (Northwest Atlantic Fisheries Organisation - Visserijorganisatie voor het noordwestelijk deel van de Atlantische Oceaan): de afbakening van Verordening (EG) nr. 217/2009 (21);
h) voor het SEAFO-verdragsgebied (South East Atlantic Fisheries Organisation - Visserijorganisatie voor het zuidoostelijk deel van de Atlantische Oceaan): de afbakening van het Verdrag inzake de instandhouding en het beheer van de visbestanden in het zuidoostelĳke deel van de Atlantische Oceaan (22);
i) voor het ICCAT-verdragsgebied (International Commission for the Conservation of Atlantic Tunas - Internationale Commissie voor de instandhouding van Atlantische tonijnen): de afbakening van het Internationaal Verdrag voor de instandhouding van Atlantische tonijnen (23);
j) voor het CCAMLR-verdragsgebied (Convention on the Conservation of Antarctic Marine Living Resources - Verdrag inzake de instandhouding van de levende rijkdommen in de Antarctische wateren): de afbakening van Verordening (EG) nr. 601/2004 (24);
k) voor het IATTC-verdragsgebied (Inter American Tropical Tuna Convention - Inter-Amerikaanse Commissie voor tropische tonijn): de afbakening van het Verdrag ter versterking van de Inter-Amerikaanse Commissie voor tropische tonijn opgericht bij het Verdrag van 1949 tussen de Verenigde Staten van Amerika en de Republiek Costa Rica (25);
l) voor de IOTC-zone (Indian Ocean Tuna Commission - Commissie voor de tonijnvisserij in de Indische Oceaan): de afbakening van de Overeenkomst tot oprichting van de Commissie voor de tonijnvisserij in de Indische Oceaan (26);
m) voor het SPRFMO-verdragsgebied (South Pacific Regional Fisheries Management Organisation - Regionale Organisatie voor het visserijbeheer in het zuidelijk deel van de Stille Oceaan): het gebied op open zee bezuiden 10° noorderbreedte, ten noorden van het CCAMLR-verdragsgebied, ten oosten van het SIOFA-verdragsgebied zoals vastgesteld in de Visserijovereenkomst voor de Zuid-Indische Oceaan (27), en ten westen van de gebieden die onder de visserijjurisdictie van Zuid-Amerikaanse staten vallen;
n) voor het WCPFC-gebied (Western and Central Pacific Fisheries Commission - Commissie voor de visserij in de westelijke en centrale Stille Oceaan): de afbakening van het Verdrag inzake de instandhouding en het beheer van de over grote afstanden trekkende visbestanden in de westelijke en centrale Stille Oceaan (28);
o) voor de diepzee van de Beringzee: het diepzeegebied van de Beringzee vanaf 200 zeemijlen van de basislijnen vanwaar de breedte van de territoriale zee van de aan de Beringzee gelegen kuststaten wordt gemeten.
TITEL II
VANGSTMOGELIJKHEDEN VOOR EU-VAARTUIGEN
HOOFDSTUK I
Algemene bepalingen
Artikel 5
TAC's en toewijzingen
1. De TAC's voor EU-vaartuigen in EU-wateren of bepaalde niet-EU-wateren en de toewijzing van deze TAC's aan de lidstaten, alsmede de voorwaarden die er functioneel verband mee houden, worden vastgesteld in bijlage I.
2. EU-vaartuigen mogen, met inachtneming van de in bijlage I vastgestelde TAC's en de voorschriften van artikel 15 en bijlage III van de onderhavige verordening en van Verordening (EG) nr. 1006/2008 (29) en de uitvoeringsbepalingen daarvan, vissen in de wateren die onder de visserijjurisdictie van de Faeröer, Groenland, IJsland en Noorwegen vallen, en in de visserijzone rond Jan Mayen.
3. De Commissie stelt de TAC's voor lodde in de Groenlandse wateren van de ICES-deelgebieden V en XIV voor de Unie vast op basis van de TAC en de toewijzing voor de Unie, zoals die zijn vastgesteld door Groenland overeenkomstig de Partnerschapsovereenkomst inzake visserij met dat land en het daarbij behorende protocol.
4. In het licht van de in het eerste halfjaar van 2011 verzamelde wetenschappelijke gegevens kan de Commissie de in bijlage I vastgestelde TAC's voor de onderstaande bestanden herzien volgens de in artikel 30, lid 2, van Verordening (EG) nr. 2371/2002 bedoelde procedure:
a)
zandspiering in de EU-wateren van de ICES-sectoren IIa en IIIa en ICES-deelgebied IV volgens de bepalingen van bijlage IID bij deze verordening;
b)
kever in de EU-wateren van de ICES-sectoren IIa en IIIa en ICES-deelgebied IV en sprot in de EU-wateren van ICES-sector IIa en ICES-deelgebied IV.
Artikel 6
Bijzondere bepalingen inzake bepaalde TAC's
1. Bepaalde TAC's van bijlage IA die zijn gemarkeerd door een voetnoot met een kruisverwijzing naar dit artikel, worden vastgesteld door de betrokken lidstaat, op basis van gegevens die door die lidstaat zijn verzameld en geëvalueerd, op een niveau dat:
a)
consistent is met de beginselen en de voorschriften van het gemeenschappelijk visserijbeleid, in het bijzonder het beginsel van de duurzame exploitatie van de bestanden, en
b)
zodanig is gekozen dat de exploitatie van het bestand met een zo groot mogelijke waarschijnlijkheid vanaf 2015 overeenstemt met de maximale duurzame opbrengst.
2. De betrokken lidstaat stelt de Commissie uiterlijk op 28 februari 2011 in kennis van het overeenkomstig lid 1 vastgestelde niveau en van de maatregelen die hij plant om aan die bepaling te voldoen. In het licht van deze informatie kan de Commissie, wanneer aan de voorwaarden van artikel 7 van Verordening (EG) nr. 2371/2002 is voldaan, beslissen over noodmaatregelen.
Artikel 7
Extra toewijzing voor vaartuigen die deelnemen aan proeven met betrekking tot volledig gedocumenteerde visserij
1. Voor bepaalde bestanden van de lijst van bijlage IA die zijn gemarkeerd door een voetnoot met een kruisverwijzing naar dit artikel, kunnen de lidstaten, onder de in lid 2 bepaalde voorwaarden, aan vaartuigen die deelnemen aan proeven met betrekking tot volledig gedocumenteerde visserij, een extra toewijzing toekennen binnen een algemene limiet die in bijlage IA is bepaald als een percentage van het aan de lidstaat toegewezen quotum.
2. De lidstaten kunnen die extra toewijzing aan vaartuigen slechts toekennen wanneer aan de volgende voorwaarden is voldaan:
a)
het vaartuig maakt gebruik van aan een sensorsysteem gekoppelde camera's in een gesloten televisiecircuit (CCTV) waarmee alle visserij- en verwerkingsactiviteiten die aan boord van het vaartuig plaatsvinden, worden geregistreerd;
b)
de extra toewijzing die wordt toegekend aan een individueel vaartuig dat deelneemt aan proeven met betrekking tot volledig gedocumenteerde visserij mag niet meer bedragen dan 75 % van de teruggooi die met dat type vaartuig wordt verwacht, en mag in geen geval een toename met meer dan 30 % van de toewijzing voor dat vaartuig vertegenwoordigen;
c)
alle vangsten van het betrokken bestand door dat vaartuig worden in mindering gebracht op de toewijzing voor het vaartuig.
3. Wanneer een lidstaat vaststelt dat een vaartuig dat deelneemt aan proeven met betrekking tot volledig gedocumenteerde visserij, niet aan de in lid 2 van dit artikel bepaalde voorwaarden voldoet, trekt die lidstaat de extra toewijzing voor het betrokken vaartuig onmiddellijk in, en sluit hij dat vaartuig voor de rest van het jaar 2011 uit van deelneming aan de proeven.
4. Lidstaten die voornemens zijn om de leden 1, 2 en 3 toe te passen, delen, voordat een extra toewijzing wordt toegekend, de Commissie de volgende gegevens mee:
-
de lijst van de vaartuigen die aan de proeven deelnemen, en de specificaties van de elektronische systemen voor toezicht op afstand die aan boord zijn geïnstalleerd;
-
het vermogen, het soort vistuig en de specificaties van het vistuig dat door die vaartuigen wordt gebruikt;
-
de verwachte teruggooipercentages voor die soorten vaartuigen; en
-
de hoeveelheid van het aan de betrokken TAC onderworpen bestand dat die vaartuigen in 2010 hebben gevangen.
Artikel 8
Verboden soorten
1. Het is EU-vaartuigen verboden de onderstaande soorten te vangen, aan boord te houden, over te laden of aan te landen:
a)
reuzenhaai (Cetorinhus maximus) en witte haai (Carcharodon carcharias) in alle EU- en niet-EU-wateren;
b)
zee-engel (Squatina squatina) in alle EU-wateren;
c)
vleet (Dipturus batis) in de EU-wateren van ICES-sector IIa en ICES-deelgebieden III, IV, VI, VII, VIII, IX en X;
d)
golfrog (Raja undulata) en witte rog (Rostroraja alba) in de EU-wateren van de ICES-deelgebieden VI, VII, VIII, IX en X;
e)
haringhaai (Lamna nasus) in internationale wateren; en
f)
gitaarroggen (Rhinobatidae) in de EU-wateren van de ICES-deelgebieden I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X en XII.
2. De in lid 1 bedoelde soorten worden voor zover mogelijk onverwijld en ongedeerd teruggezet.
Artikel 9
Bijzondere bepalingen inzake toewijzingen
1. De vangstmogelijkheden worden overeenkomstig de onderhavige verordening aan de lidstaten toegewezen, onverminderd:
a)
het ruilen van vangstmogelijkheden op grond van artikel 20, lid 5, van Verordening (EG) nr. 2371/2002;
b)
nieuwe toewijzingen op grond van artikel 37 van Verordening (EG) nr. 1224/2009 of op grond van artikel 10, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1006/2008;
c)
het aanlanden van extra hoeveelheden op grond van artikel 3 van Verordening (EG) nr. 847/96;
d)
het inhouden van hoeveelheden op grond van artikel 4 van Verordening (EG) nr. 847/96;
e)
verminderingen of kortingen op grond van de artikelen 37, 105, 106 en 107 van Verordening (EG) nr. 1224/2009.
2. Tenzij anders vermeld in bijlage I bij deze verordening is artikel 3 van Verordening (EG) nr. 847/96 van toepassing op bestanden waarvoor TAC's bij wijze van voorzorgsmaatregel zijn vastgesteld, en zijn artikel 3, leden 2 en 3, en artikel 4 van die verordening van toepassing op bestanden waarvoor analytische TAC's zijn vastgesteld.
Artikel 10
Beperkingen van de visserijinspanning
Vanaf 1 februari 2011 tot en met 31 januari 2012 zijn de maatregelen tot vermindering van de visserijinspanning die zijn vastgesteld in:
a)
bijlage IIA, van toepassing op het beheer van sommige bestanden in het Kattegat, het Skagerrak, het deel van ICES-sector IIIa dat niet behoort tot het Skagerrak en het Kattegat, ICES-deelgebied IV en ICES-sectoren VIa, VIIa en VIId en de EU-wateren van de ICES-sectoren IIa en Vb;
b)
bijlage IIB, van toepassing op het herstel van heek en langoustine in de ICES-sectoren VIIIc en IXa, met uitzondering van de Golf van Cadiz;
c)
bijlage IIC, van toepassing op het beheer van de tongbestanden in ICES-sector VIIe.
Artikel 11
Vangst- en inspanningsbeperkingen voor de diepzeevisserij
1. Artikel 3 van Verordening (EG) nr. 2347/2002 (30) is van toepassing op zwarte heilbot. Voor het vangen, aan boord houden, overladen en aanlanden van zwarte heilbot gelden de voorwaarden van dat artikel.
2. De lidstaten zorgen ervoor dat de voor 2011 geldende visserijinspanningsniveaus, gemeten in kilowattdagen buitengaats, van vaartuigen met diepzeevisserijdocumenten als bedoeld in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 2347/2002, niet meer bedragen dan 65 % van de gemiddelde jaarlijkse visserijinspanning van de vaartuigen van de betrokken lidstaat in 2003 op reizen tijdens welke deze vaartuigen over visdocumenten voor diepzeevisserij beschikten of diepzeesoorten, als opgesomd in de bijlagen I en II bij die verordening, hebben gevangen. Dit lid is alleen van toepassing op visreizen tijdens welke meer dan 100 kg andere diepzeesoorten dan grote zilversmelt is gevangen.
Artikel 12
Voorwaarden voor de aanlanding van vangsten en bijvangsten
Vis van bestanden waarvoor TAC's zijn vastgesteld, mag slechts aan boord worden gehouden of aangeland mits:
a)
die vis is gevangen met vaartuigen van een lidstaat die een quotum heeft en dat quotum nog niet is opgebruikt; dan wel
b)
die vis deel uitmaakt van een quotum van de EU dat niet in de vorm van quota aan de lidstaten is toegewezen, en dat quotum nog niet is opgebruikt.
Artikel 13
Beperkingen op het gebruik van bepaalde vangstmogelijkheden
1. De in bijlage I vastgestelde vangstmogelijkheden voor lom, kabeljauw, scharretong, zeeduivel, schelvis, wijting, heek, blauwe leng, leng, langoustine, schol, pollak, koolvis, roggen, tong en doornhaai in ICES-deelgebied VII of sectoren daarvan, worden beperkt door een verbod om deze soorten in de periode van 1 mei tot en met 31 juli 2011 op de Porcupine Bank te vangen of aan boord te houden. In de desbetreffende vermeldingen in bijlage I wordt naar dit artikel verwezen.
2. Voor de toepassing van dit artikel omvat de Porcupine Bank het gebied dat wordt begrensd door loxodromen die achtereenvolgens de punten met de volgende geografische coördinaten met elkaar verbinden:
Punt
Breedtegraad
Lengtegraad
1
52° 27′ NB
12° 19′ WL
2
52° 40′ NB
12° 30′ WL
3
52° 47′ NB
12° 39,600′ WL
4
52° 47′ NB
12° 56′ WL
5
52° 13,5′ NB
13° 53,830′ WL
6
51° 22′ NB
14° 24′ WL
7
51° 22′ NB
14° 03′ WL
8
52° 10′ NB
13° 25′ WL
9
52° 32′ NB
13° 07,500′ WL
10
52° 43′ NB
12° 55′ WL
11
52° 43′ NB
12° 43′ WL
12
52° 38,800′ NB
12° 37′ WL
13
52° 27′ NB
12° 23′ WL
14
52° 27′ NB
12° 19′ WL
3. In afwijking van lid 1 van dit artikel is het vaartuigen toegestaan door de Porcupine Bank te varen met de in lid 1 genoemde soorten aan boord overeenkomstig artikel 50, leden 3, 4 en 5 van Verordening (EG) nr. 1224/2009.
Artikel 14
Gegevensverstrekking
Wanneer de lidstaten overeenkomstig de artikelen 33 en 34 van Verordening (EG) nr. 1224/2009 gegevens met betrekking tot de aanlanding van hoeveelheden gevangen vis aan de Commissie doen toekomen, gebruiken zij daarvoor de in bijlage I bij de onderhavige verordening vermelde bestandscodes.
HOOFDSTUK II
Vismachtigingen in wateren van derde landen
Artikel 15
Vismachtigingen
1. Het maximumaantal vismachtigingen voor EU-vaartuigen in wateren van derde landen wordt vastgesteld in bijlage III.
2. Indien een lidstaat quota in de in bijlage III genoemde visserijzones op basis van artikel 20, lid 5, van Verordening (EG) nr. 2371/2002 aan een andere lidstaat overdraagt (uitwisseling of „swap”), worden daarbij ook de overeenkomstige vismachtigingen overgedragen en wordt de Commissie hiervan in kennis gesteld. Het in bijlage III vastgestelde totale aantal vismachtigingen per visserijzone mag echter niet worden overschreden.
HOOFDSTUK III
Vangstmogelijkheden in wateren van regionale organisaties voor visserijbeheer
Afdeling 1
Gebied van het ICCAT-verdrag
Artikel 16
Beperkingen van de visserij en van de kweek- en mestcapaciteit voor blauwvintonijn
1. Het aantal met de hengel of de sleeplijn vissende EU-vaartuigen dat in het oostelijke deel van de Atlantische Oceaan actief op blauwvintonijn tussen 8 kg/75 cm en 30 kg/115 cm mag vissen, wordt beperkt overeenkomstig punt 1 van bijlage IV.
2. Het aantal EU-vaartuigen dat in het kader van de ambachtelijke kustvisserij in de Middellandse Zee actief op blauwvintonijn tussen 8 kg/75 cm en 30 kg/115 cm mag vissen, wordt beperkt overeenkomstig punt 2 van bijlage IV.
3. Het aantal EU-vaartuigen dat in de Adriatische Zee actief op blauwvintonijn tussen 8 kg/75 cm en 30 kg/115 cm mag vissen voor kweekdoeleinden, wordt beperkt overeenkomstig punt 3 van bijlage IV.
4. Het aantal en de totale capaciteit in brutoton van de vissersvaartuigen die in het oostelijke deel van de Atlantische Oceaan en de Middellandse Zee op blauwvintonijn mogen vissen, deze aan boord mogen houden en mogen overladen, vervoeren en aanlanden, worden beperkt overeenkomstig punt 4 van bijlage IV.
5. Het aantal tonnara's dat in het oostelijke deel van de Atlantische Oceaan en de Middellandse Zee wordt gebruikt bij de visserij op blauwvintonijn, wordt beperkt overeenkomstig punt 5 van bijlage IV.
6. De capaciteit voor het kweken en mesten van blauwvintonijn, alsmede de maximumhoeveelheid in het wild gevangen blauwvintonijn die wordt toegewezen aan kweek- en mestbedrijven in het oostelijke deel van de Atlantische Oceaan en de Middellandse Zee, worden beperkt overeenkomstig punt 6 van bijlage IV.
Artikel 17
Aanvullende voorwaarden voor de in bijlage ID toegewezen quota voor blauwvintonijn
Onverminderd de in artikel 7, lid 2, van Verordening (EG) nr. 302/2009 vastgestelde verbodsperiode is het in het oostelijke deel van de Atlantische Oceaan en in de Middellandse Zee van 15 april tot en met 15 mei 2011 verboden met ringzegenvaartuigen op blauwvintonijn te vissen.
Artikel 18
Recreatie- en sportvisserij
De lidstaten kennen een specifiek quotum van de hun in bijlage ID toegekende quota voor blauwvintonijn toe aan de recreatie- en sportvisserij.
Artikel 19
Haaien
1. In alle visserijtakken geldt een verbod op het aan boord houden, overladen en aanlanden van delen van of volledige karkassen van grootoogvoshaaien (Alopias superciliosus).
2. Het is verboden gericht te vissen op voshaaisoorten van het geslacht Alopias.
3. In de door het ICCAT-verdrag geregelde visserijtakken geldt een verbod op het aan boord houden, overladen en aanlanden van delen van of volledige karkassen van hamerhaaien van de familie Sphyrnidae (met uitzondering van Sphyrna tiburo (kaphamerhaai)).
4. In alle visserijtakken geldt een verbod op het aan boord houden, overladen en aanlanden van delen van of volledige karkassen van witpunthaaien (Carcharhinus longimanus).
Afdeling 2
Gebied van het CCAMLR-verdrag
Artikel 20
Verbodsbepalingen en vangstbeperkingen
1. Gerichte visserij op de in bijlage V, deel A, vermelde soorten is verboden in de daarin aangegeven zones en perioden.
2. Voor nieuwe en experimentele visserij worden de beperkingen van de TAC's en de bijvangsten per deelgebied vastgesteld in bijlage V, deel B.
Artikel 21
Experimentele visserij
1. Deelname aan de experimentele visserij met de beug op Dissostichus spp. in de FAO-deelgebieden 88.1 en 88.2 en in de sectoren 58.4.1 en 58.4.2 buiten gebieden onder nationale jurisdictie tijdens het visseizoen 2011 is uitsluitend voorbehouden aan lidstaten die lid zijn van de CCAMLR. Lidstaten die aan die voorwaarde voldoen en die voornemens zijn om aan die visserij deel te nemen, stellen het CCAMLR-secretariaat daarvan overeenkomstig artikel 7 en artikel 7 bis van Verordening (EG) nr. 601/2004 uiterlijk op 24 juli 2011 in kennis.
2. De beperkingen van de TAC's en de bijvangsten in de FAO-deelgebieden 88.1 en 88.2 en in de sectoren 58.4.1 en 58.4.2 en de verdeling daarvan over de kleine onderzoeksvakken (Small Scale Research Units, SSRU's) in elk gebied worden vastgesteld in bijlage V, deel B. De visserijactiviteiten in een SSRU worden stopgezet zodra de gemelde vangsten de geldende vangstbeperking hebben bereikt, waarna dit vak voor de rest van het seizoen voor de visserij wordt gesloten.
3. De visserijactiviteiten vinden plaats in een zo groot mogelijk geografisch gebied en op zoveel mogelijk verschillende diepten om de nodige informatie te verzamelen voor het bepalen van het visserijpotentieel en om overconcentratie van vangsten en visserijinspanning te voorkomen. In de FAO-deelgebieden 88.1 en 88.2 en in de sectoren 58.4.1 en 58.4.2 is het echter verboden om te vissen op diepten van minder dan 550 m.
Artikel 22
Visserij op Antarctisch krill in het visseizoen 2011/2012
1. Alleen de lidstaten die lid zijn van de CCAMLR mogen tijdens het visseizoen 2011/2012 in het CCAMLR-verdragsgebied op Antarctisch krill (Euphausia superba) vissen. Lidstaten die voornemens zijn om in het CCAMLR-verdragsgebied op Antarctisch krill te vissen, stellen het CCAMLR-secretariaat en de Commissie overeenkomstig artikel 5 bis van Verordening (EG) nr. 601/2004 uiterlijk op 1 juni 2011 in kennis van:
a)
hun voornemen om op Antarctisch krill te vissen, waarbij zij gebruik maken van het formulier in bijlage V, deel C;
b)
de vorm van de netten, waarbij zij gebruik maken van het formulier in bijlage V, deel D.
2. De in lid 1 van dit artikel bedoelde kennisgeving omvat de in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 601/2004 bedoelde informatie voor elk vaartuig dat van de lidstaat toestemming krijgt om aan de visserij op Antarctisch krill deel te nemen.
3. De lidstaten die voornemens zijn om in het CCAMLR-verdragsgebied de visserij op Antarctisch krill te beoefenen, geven alleen kennis van de vaartuigen met vergunning die ten tijde van de kennisgeving hun vlag voeren.
4. De lidstaten mogen toestaan dat een ander vaartuig dan de overeenkomstig de leden 1, 2 en 3 van dit artikel aan het secretariaat van de CCAMLR gemelde vaartuigen, deelneemt aan de visserij op Antarctisch krill, wanneer een vaartuig met vergunning om legitieme operationele redenen of vanwege overmacht niet aan die visserij kan deelnemen. De betrokken lidstaten brengen in dat geval het CCAMLR-secretariaat en de Commissie onverwijld op de hoogte, met opgave van:
a)
alle bijzonderheden over het vervangende vaartuig (of de vervangende vaartuigen), inclusief de in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 601/2004 bedoelde informatie;
b)
een volledig overzicht van de redenen voor de vervanging, alsmede van alle relevante ondersteunende bewijsstukken of referenties.
5. De lidstaten staan niet toe dat een vaartuig dat voorkomt op één van de door de CCAMLR vastgestelde lijsten van IOO-vaartuigen, aan de visserij op Antarctisch krill deelneemt.
Afdeling 3
Gebied van de IOTC-Commissie
Artikel 23
Beperking van de visserijcapaciteit van vaartuigen die in het IOTC-gebied vissen
1. Het maximumaantal EU-vaartuigen dat in het IOTC-gebied op tropische tonijn vist, en de overeenkomstige in brutotonnage uitgedrukte capaciteit, worden vastgesteld in bijlage VI, punt 1.
2. Het maximumaantal EU-vaartuigen dat in het IOTC-gebied op zwaardvis (Xiphias gladius) en witte tonijn (Thunnus alalunga) vist, en de overeenkomstige in brutotonnage uitgedrukte capaciteit, worden vastgesteld in bijlage VI, punt 2.
3. De lidstaten kunnen vaartuigen die zijn toegewezen aan één van de twee in de leden 1 en 2 bedoelde visserijtakken, opnieuw toewijzen aan de andere visserijtak, mits zij ten genoegen van de Commissie kunnen aantonen dat deze wijziging niet tot een stijging van de visserijinspanning voor de betrokken visbestanden leidt.
4. De lidstaten zorgen er bij een voorgestelde overdracht van capaciteit naar hun vloot voor dat de over te dragen vaartuigen voorkomen in het vaartuigenregister van de IOTC of van andere regionale tonijnvisserijorganisaties. Vaartuigen die voorkomen op de door een regionale organisatie voor visserijbeheer bijgehouden lijst van vaartuigen die illegale, ongemelde en ongereglementeerde visserijactiviteiten verrichten (IOO-vaartuigen), mogen niet worden overgedragen.
5. Rekening houdend met de uitvoering van de bij de IOTC ingediende ontwikkelingsplannen kunnen de lidstaten hun visserijcapaciteit slechts tot boven de in de leden 1 en 2 bedoelde maxima verhogen binnen de in die ontwikkelingsplannen bepaalde grenzen.
Artikel 24
Haaien
1. In alle visserijtakken geldt een verbod op het aan boord houden, overladen en aanlanden van delen van of volledige karkassen van alle voshaaisoorten van de familie Alopiidae.
2. De in lid 1 bedoelde soorten worden voor zover mogelijk onverwijld en ongedeerd teruggezet.
Afdeling 4
SPRFMO-Gebied
Artikel 25
Pelagische visserij - capaciteitsbeperking
De lidstaten die in 2007, 2008 of 2009 actief pelagische visserijactiviteiten hebben uitgeoefend in het SPRFMO-verdragsgebied, beperken de totale brutotonnage van de vaartuigen die hun vlag voeren en die op pelagische bestanden vissen in 2011, tot het niveau van 78 610 brutotonnage in dat gebied, en wel zodanig dat de duurzame exploitatie van de pelagische visbestanden in het zuidelijke deel van de Stille Oceaan is gewaarborgd.
Artikel 26
Pelagische visserij - TAC's
1. Alleen de lidstaten die in 2007, 2008 of 2009 actief pelagische visserijactiviteiten hebben uitgeoefend in het SPRFMO-verdragsgebied zoals omschreven in artikel 25, mogen in dat gebied op pelagische bestanden vissen met inachtneming van de in bijlage IJ vastgestelde TAC's.
2. De lidstaten stellen de Commissie maandelijks in kennis van de naam en de kenmerken, met inbegrip van de brutotonnage, van hun vaartuigen die betrokken zijn bij de in dit artikel bedoelde visserij.
3. Voor het toezicht op de in dit artikel bedoelde visserij sturen de lidstaten de Commissie, ter toezending aan het interim-secretariaat van de SPRFMO, gegevens van satellietvolgsystemen voor vissersvaartuigen (VMS-gegevens), maandelijkse vangstaangiften en, indien voorhanden, gegevens over aanloophavens, uiterlijk de 15e dag van de maand na die waarop de gegevens betrekking hebben.
Artikel 27
Bodemvisserij
De in artikel 25 bedoelde lidstaten beperken de bodemvisserijinspanning of de uit die visserij voortkomende vangsten in het SPRFMO-verdragsgebied tot het gemiddelde van de jaarlijkse hoeveelheden in de periode van 1 januari 2002 tot en met 31 december 2006, wat betreft het aantal vissersvaartuigen en andere parameters die een maatstaf zijn voor de vangsthoeveelheid, de visserijinspanning en de visserijcapaciteit, en tot de delen van het SPRFMO-verdragsgebied waar tijdens het vorige visseizoen bodemvisserij heeft plaatsgevonden.
Afdeling 5
IATTC-Gebied
Artikel 28
Ringzegenvisserij
1. De visserij met ringzegens op geelvintonijn (Thunnus albacares), grootoogtonijn (Thunnus obesus) en gestreepte tonijn (Katsuwonus pelamis) is verboden:
a)
hetzij van 29 juli tot en met 28 september 2011, hetzij van 18 november 2011 tot en met 18 januari 2012, in het gebied dat wordt begrensd door:
-
de kustlijnen van Amerika langs de Stille Oceaan,
-
lengtegraad 150° WL,
-
breedtegraad 40° NB,
-
breedtegraad 40° ZB;
b)
van 29 september tot en met 29 oktober 2011 in het gebied dat wordt begrensd door:
-
lengtegraad 96° WL,
-
lengtegraad 110° WL,
-
breedtegraad 4° NB,
-
breedtegraad 3° ZB.
2. De betrokken lidstaten delen de Commissie vóór 1 april 2011 de in lid 1, onder a), bedoelde periode mee waarin de visserijactiviteiten worden stilgelegd. Alle ringzegenvissers van de betrokken lidstaten zetten de visserij met de ringzegen in lid 1 van dit artikel beschreven gebied en gedurende de vastgestelde periode stop.
3. Ringzegenvissers die in het IATTC-gebied vissen, moeten alle gevangen geelvintonijnen, grootoogtonijnen en gestreepte tonijnen aan boord houden en aanlanden, behalve vis die om andere redenen dan de grootte als ongeschikt voor menselijke consumptie wordt beschouwd. Eén uitzondering vormt de laatste trek van een reis, wanneer misschien onvoldoende ruimte is overgebleven om alle bij die trek gevangen tonijn op te slaan.
Afdeling 6
SEAFO-Gebied
Artikel 29
Maatregelen ter bescherming van diepzeehaaien
De gerichte visserij op de volgende diepzeehaaien in het SEAFO-verdragsgebied is verboden:
-
roggen (Rajidae),
-
doornhaai (Squalus acanthias),
-
gevlekte gladde lantaarnhaai (Etmopterus bigelowi),
-
kortstaartlantaarnhaai (Etmopterus brachyurus),
-
grote lantaarnhaai (Etmopterus princeps),
-
gladde lantaarnhaai (Etmopterus pusillus),
-
spookkathaai (Apristurus manis),
-
fluweelijshaai (Scymnodon squamulosus),
-
en diepzeehaaien van de superorde Selachimorpha.
Afdeling 7
WCPFC-Gebied
Artikel 30
Beperkingen van de visserijinspanning voor grootoogtonijn, geelvintonijn, gestreepte tonijn en zuidelijke witte tonijn
De lidstaten zien erop toe dat de totale inspanning bij de visserij op grootoogtonijn (Thunnus obesus), geelvintonijn (Thunnus albacares), gestreepte tonijn (Katsuwonus pelamis) en zuidelijke witte tonijn (Thunnus alalunga) in het WCPFC-gebied wordt beperkt tot de visserijinspanning die in partnerschapsovereenkomsten tussen de Unie en kuststaten in de regio is overeengekomen.
Artikel 31
Gesloten gebied voor de visserij met visconcentratievoorzieningen (FAD's)
1. In het gedeelte van het WCPFC-gebied tussen 20° NB en 20° ZB zijn visserijactiviteiten van ringzegenvaartuigen die gebruik maken van FAD's, verboden tussen 1 juli 2011, 00.00 uur, en 30 september 2011, 24.00 uur. In die periode mogen ringzegenvaartuigen in dat gedeelte van het WCPFC-gebied alleen visserijactiviteiten verrichten indien zich aan boord een waarnemer bevindt die erop toeziet dat het vaartuig op geen enkel ogenblik:
a)
een FAD of soortgelijk elektronisch apparaat gebruikt of in dienst heeft;
b)
met behulp van FAD's vist op scholen.
2. Alle ringzegenvaartuigen die in het in lid 1 bedoelde gedeelte van het WCPFC-gebied vissen, houden alle gevangen grootoogtonijn, geelvintonijn en gestreepte tonijn aan boord en landen deze aan of laden deze over.
3. Lid 2 geldt niet in de volgende gevallen:
a)
tijdens de laatste trek van een visreis, indien onvoldoende ruimte is overgebleven om al deze vis op te slaan;
b)
wanneer de vis om andere dan met de grootte verband houdende redenen niet geschikt is voor menselijke consumptie; dan wel
c)
wanneer zich een ernstige storing van de koelinstallatie voordoet.
Artikel 32
Gesloten gebieden voor de ringzegenvisserij
De visserij met ringzegens op grootoogtonijn en geelvintonijn is verboden in de volgende, in volle zee gelegen gebieden:
a)
de internationale wateren die worden afgebakend door de grenzen van de exclusieve economische zones van Indonesië, Palau, Micronesië en Papoea-Nieuw-Guinea;
b)
de internationale wateren die worden afgebakend door de grenzen van de exclusieve economische zones van Micronesië, de Marshall-eilanden, Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fiji, de Salomonseilanden en Papoea-Nieuw-Guinea.
Artikel 33
Beperking van het aantal EU-vaartuigen dat op zwaardvis mag vissen
Het maximumaantal EU-vaartuigen dat in de gebieden bezuiden 20° ZB van het WCPFC-gebied op zwaardvis (Xiphias gladius) mag vissen, wordt vastgesteld in bijlage VII.
Afdeling 8
Beringzee
Artikel 34
Verbod op de visserij in de volle zee van de Beringzee
De visserij op alaskakoolvis (Theragra chalcogramma) in de volle zee van de Beringzee is verboden.
TITEL III
VANGSTMOGELIJKHEDEN VOOR VAARTUIGEN VAN DERDE LANDEN IN EU-WATEREN
Artikel 35
TAC's
Vissersvaartuigen die de vlag voeren van Noorwegen, alsook vissersvaartuigen die op de Faeröer geregistreerd staan, mogen, met inachtneming van de in bijlage I van deze verordening vastgestelde TAC's en de in de onderhavige titel en hoofdstuk III van Verordening (EG) nr. 1006/2008 vastgestelde voorwaarden, in EU-wateren vissen.
Artikel 36
Vismachtigingen
1. Het maximumaantal vismachtigingen voor vaartuigen van derde landen die in EU-wateren vissen, wordt vastgesteld in bijlage VIII.
2. Vis van bestanden waarvoor TAC's zijn vastgesteld, mag slechts aan boord worden gehouden of aangeland mits die vis is gevangen met vaartuigen van derde landen die een quotum hebben en dat quotum niet is opgebruikt.
Artikel 37
Verboden soorten
1. Het is vaartuigen van derde landen verboden de onderstaande soorten te vangen, aan boord te houden, over te laden en aan te landen:
a)
reuzenhaai (Cetorinhus maximus) en witte haai (Carcharodon carcharias) in alle EU-wateren;
b)
zee-engel (Squatina squatina) in alle EU-wateren;
c)
vleet (Dipturus batis) in de EU-wateren van de ICES-sector IIa en ICES-deelgebieden III, IV, VI, VII, VIII, IX en X;
d)
golfrog (Raja undulata) en witte rog (Rostroraja alba) in de EU-wateren van de ICES-deelgebieden VI, VII, VIII, IX en X; en
e)
gitaarroggen (Rhinobatidae) in de EU-wateren van ICES-deelgebieden I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X en XII.
2. De in lid 1 bedoelde soorten worden voor zover mogelijk onverwijld en ongedeerd teruggezet.
TITEL IV
SLOTBEPALINGEN
Artikel 38
Wijziging van Verordening (EG) nr. 754/2009
Artikel 1, onder h), van Verordening (EG) nr. 754/2009 wordt geschrapt.
Artikel 39
Inwerkingtreding en toepassing
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 2011.
Artikel 38 is evenwel van toepassing met ingang van 1 februari 2011.
Op vangstmogelijkheden voor het CCAMLR-verdragsgebied die gelden voor perioden die ingaan vóór 1 januari 2011, zijn de artikelen 20, 21 en 22 en de bijlagen IE en V van toepassing met ingang van de datum waarop de betrokken vangstmogelijkheden van toepassing zijn.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 18 januari 2011.