PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 585/2012
ze dne 26. června 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Ukrajiny na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále též „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 2 a 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2320/97 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli, pocházejících mimo jiné z Ruska. Rozhodnutím Komise 2000/70/ES (3) byl přijat závazek vývozce v Rusku. Nařízením (ES) č. 348/2000 (4) Rada uložila antidumpingová cla na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska a Ukrajiny. Nařízením Rady (ES) č. 1322/2004 (5) bylo v zájmu opatrnosti a v souvislosti s tím, že někteří výrobci v Unii v minulosti porušili pravidla hospodářské soutěže (viz 9. bod odůvodnění uvedeného nařízení), rozhodnuto dále nepoužívat platná opatření ohledně dovozu mimo jiné z Ruska.
(2)
Na základě přezkumného šetření provedeného v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení změnila Rada nařízením (ES) č. 258/2005 (6) konečná opatření uložená nařízením (ES) č. 348/2000, zrušila možnost osvobození od cla podle článku 2 uvedeného nařízení a uložila antidumpingové clo na dovoz výrobků z Chorvatska ve výši 38,8 % a antidumpingové clo na dovoz výrobků z Ukrajiny ve výši 64,1 %, s výjimkou dovozu od Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), na nějž bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 51,9 %.
(3)
Rozhodnutím 2005/133/ES (7) Komise částečně pozastavila konečná opatření týkající se Chorvatska a Ukrajiny na dobu devíti měsíců s účinkem od 18. února 2005. Částečné pozastavení bylo nařízením Rady (ES) č. 1866/2005 (8) dále prodlouženo o dobu jednoho roku.
(4)
Nařízením (ES) č. 954/2006 (9) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, zrušila nařízení Rady (ES) č. 2320/97 a (ES) č. 348/2000, ukončila prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti antidumpingových opatření na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Ruska a ukončila prozatímní přezkumy antidumpingových cel z dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny („poslední šetření“).
(5)
Platnými opatřeními jsou proto cla stanovená nařízením (ES) č. 954/2006, tj. 29,8 % pro dovoz z Chorvatska, 35,8 % pro dovoz z Ruska, s výjimkou akciové společnosti Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciové společnosti Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), společnosti OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works (27,2 %), a 25,7 % pro dovoz z Ukrajiny, s výjimkou OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Pokud jde o společnosti CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube a OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), je třeba připomenout, že se jejich názvy v únoru 2007 změnily na CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, respektive na OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube následně přestala existovat jako právní subjekt a veškerá její práva a závazky převzala společnost LLC Interpipe Niko Tube, která byla založena v prosinci 2007.
(7)
Sazba antidumpingového cla pro skupinu Interpipe byla v souladu s článkem 266 Smlouvy o fungování Evropské unie vypočtena znovu na základě rozsudku ESD ze dne 12. února 2012 (11). Výše v současné době platného cla této skupiny je 17,7 % a byla stanovena nařízením Rady (EU) č. 540/2012 (12), kterým se tento rozsudek ESD provádí.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (13) Komise dne 28. června 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podal dne 29. března 2011 Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé ocelové trubky (Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých bezešvých trubek a dutých profilů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by pozbytí platnosti stávajících opatření mělo pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
V návaznosti na výše uvedený přezkum před pozbytím platnosti zahájila Komise souběžně dva částečné přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Ukrajiny a Ruska (14). Tyto částečné přezkumy byly vyžádány jednou skupinou vyvážejících výrobců na Ukrajině, skupinou Interpole, respektive jednou skupinou vyvážejících výrobců v Rusku, skupinou TMK. Oba přezkumy jsou omezeny pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadatelům.
1.3 Šetření
(11)
Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce, známé uživatele, zástupce vyvážejících zemí, žadatele a výrobce v Unii uvedené v žádosti o přezkum. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině, výrobců v Unii a dovozců účastnících se šetření se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení původně počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se ve lhůtě 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k tomu, že informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytl a ochotu dále spolupracovat s Komisí projevil pouze jeden vyvážející výrobce v Rusku a pouze jeden vyvážející výrobce na Ukrajině, bylo rozhodnuto, že se v případě vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině výběr vzorku nepoužije, ale zašle se jim dotazník. Následně se vyvážející výrobce v Rusku, který poskytl informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, rozhodl, že nebude dále spolupracovat a nezašle odpovědi na dotazník určený pro vyvážející výrobce v Rusku.
(14)
Devatenáct výrobců v Unii poskytlo informace požadované pro výběr vzorku a vyjádřilo svou ochotu spolupracovat s Komisí. Na základě informací obdržených od výrobců v Unii vybrala Komise před zahájením šetření předběžně vzorek čtyř výrobců, jež byli považováni za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie, pokud jde o objem výroby a prodej obdobného výrobku v Unii. V návaznosti na připomínky ke vhodnosti tohoto výběru, které obdržela ve lhůtě 15 dnů ode dne zahájení přezkumu, Komise nahradila jednoho z předběžně vybraných výrobců jiným výrobcem.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytli a ochotu spolupracovat s Komisí projevili čtyři dovozci. Komise proto rozhodla nepoužít výběr vzorku a zaslat místo toho dotazník těmto dovozcům.
(16)
Dotazníky byly proto zaslány uvedeným čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem dovozcům a všem vyvážejícím výrobců ve třech dotčených zemích, kteří se přihlásili.
(17)
Žádný z vyvážejících výrobců v Rusku neposkytl odpověď na dotazník. Má se tudíž za to, že při šetření nespolupracoval žádný vyvážející výrobce v Rusku.
(18)
Odpověď na dotazník předložila jedna skupina vyvážejících výrobců na Ukrajině.
(19)
Odpověď na dotazník předložil jeden vyvážející výrobce v Chorvatsku.
(20)
Odpovědi na dotazník byly dále obdrženy od uvedených čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, tří dovozců a jednoho uživatele.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy z něj vyplývající a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Česká republika,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie, a společnost ve spojení TGS UK, Aberdeen, Spojené království,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko, a společnost ve spojení Almesa, Barcelona, Španělsko,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo;
b)
vyvážející výrobce v Chorvatsku:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
vyvážející výrobce na Ukrajině:
-
Skupina Interpipe (OJSC Interpipe NTRP, Dněpropetrovsk, Ukrajina, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Ukrajina) a jejich obchodní společnosti ve spojení LLC Interpipe Ukraine, Dněpropetrovsk, Ukrajina a Interpipe Europe S.A., Lugano, Švýcarsko;
d)
dovozci/uživatelé:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Itálie,
-
TAL Group, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Itálie.
(22)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(23)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek v rámci posledního šetření, které vedlo k uložení v současnosti platných opatření, tj. určité bezešvé trubky a duté profily ze železa nebo oceli (dále jen „bezešvé trubky a duté profily“), kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (15), pocházející z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93.
(24)
Dotčený výrobek má široké použití jako potrubní trubky pro přepravu tekutin, ve stavebnictví jako pilíře, pro mechanická použití, jako plynové potrubí, kotlové trubky a jako vrtné trubky pro vrtání, lití a kladení trubek v ropném průmyslu.
(25)
Bezešvé trubky a duté profily mohou mít v okamžiku dodání uživateli velmi odlišné formy. Mohou být např. galvanizované, se závitem, dodané jako „zelené trubky“ (tj. bez jakéhokoli tepelného zpracování), se zvláštními koncovkami, různými příčnými průřezy, nařezané na míru či nikoli. Pro trubky neexistují všeobecné standardní rozměry, což vysvětluje, proč je většina bezešvých trubek a dutých profilů vyráběna na zakázku. Obvykle se bezešvé trubky a duté profily spojují svařováním. V některých případech však mohou být spojeny závitem nebo použity samostatně, ačkoli zůstávají svařovatelné. Šetření prokázalo, že všechny bezešvé trubky a duté profily mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití.
2.2 Obdobný výrobek
(26)
Jak bylo zjištěno během předchozích, jakož i v posledním šetření, toto šetření před pozbytím platnosti potvrdilo, že výrobek vyvážený do Unie z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny, výrobek vyráběný a prodávaný na domácích trzích Chorvatska, Ruska a Ukrajiny a výrobek, který v Unii vyrábějí a prodávají výrobci v Unii, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a konečná použití, a jsou tudíž považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
(27)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
3.1 Předběžné poznámky
(28)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny zaznamenaný Eurostatem 42 723 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši 2,5 %.
(29)
Pokud nedošlo ke změně okolností nebo pokud byly k dispozici příslušné informace, použila se v souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení se stejná metoda jako v posledním šetření. V případě nedostatečné spolupráce, jak tomu bylo v případě Ruska, bylo nutno vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Pokud jde o Chorvatsko a Ukrajinu, byly použity informace poskytnuté spolupracujícími společnostmi a také veřejně dostupné informace.
3.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
3.2.1 Obecná metodika
(30)
Pro všechny spolupracující výrobce v Chorvatsku a na Ukrajině byla použita níže uvedená obecná metodika. Předložená zjištění o dumpingu pro každou z dotčených zemí proto popisují pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické. S ohledem na to, že žádný ze stávajících ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, je v případě Ruska celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, založena na nejlepších dostupných údajích podle článku 18 základního nařízení.
3.2.2 Běžná hodnota
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve u každého spolupracujícího výrobce přezkoumáno, zda byl celkový objem jeho domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaného dotčeným vyvážejícím výrobcem na domácím trhu nezávislým odběratelům v období přezkumného šetření představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyvezeného do Unie.
(33)
Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření se uskutečnilo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého vyváženého typu výrobku prodaného v období přezkumného šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(34)
V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná prodejní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.
(35)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období přezkumného šetření.
(36)
Pokud nebyl realizován žádný domácí prodej konkrétního typu výrobku a v případě typů výrobku, u nichž byl domácí prodej nedostatečný, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(37)
Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoveny podle uvozující věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyvážející výrobce skutečně zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku, nebo na základě dostupných údajů.
3.2.3 Vývozní cena
(38)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a sice na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
3.2.4 Srovnání
(39)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců ze spolupracující skupiny byly porovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
3.2.5 Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce
(40)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl srovnán vážený průměr běžné hodnoty a vážený průměr vývozní ceny podle typu výrobku na základě ceny ze závodu pro každou spolupracující společnost.
3.3 Chorvatsko
(41)
Během období přezkumného šetření představoval celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů od CMC Sisak, jediného vyvážejícího výrobce bezešvých trubek a dutých profilů v Chorvatsku, méně než 1 % celkové spotřeby Unie.
3.3.1 Běžná hodnota
(42)
Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv domácí prodej dotčeného výrobku byl podle 30. a 31. bodu odůvodnění reprezentativní, neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku. V souladu s tím byla běžná hodnota pro zmíněného spolupracujícího výrobce vypočtena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(43)
V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě nákladů na výrobu, ke kterým byla připočtena přiměřená výše zisku a prodejních, správních a režijních nákladů, a to na základě dostupných údajů.
3.3.2 Vývozní cena
(44)
Spolupracující výrobce vyvážel dotčený výrobek nezávislým odběratelům v Unii buď přímo, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení ve Švýcarsku. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných prvním nezávislým odběratelem v Unii.
3.3.3 Srovnání
(45)
Srovnání vypočtené běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(46)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání na stejné obchodní úrovni byly provedeny potřebné úpravy u rozdílů, o kterých bylo zjištěno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Úpravy podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly tudíž provedeny v případě nákladů na přepravu, slev a rabatů, provizí a nákladů na poskytnutí úvěru.
3.3.4 Dumpingové rozpětí
(47)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru vypočtené běžné hodnoty s váženým průměrem prodejních cen při vývozu do Unie. Toto srovnání prokázalo existenci významného dumpingu ve výši přesahující 60 % v období přezkumného šetření.
3.4 Rusko
(48)
Během období přezkumného šetření činil celkový objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z Ruska zaznamenaný Eurostatem 10 785 tun, což představuje podíl na trhu Unie ve výši přibližně 1 %.
3.4.1 Běžná hodnota
(49)
Jak bylo uvedeno výše, jelikož vyvážející výrobci v Rusku nespolupracovali, muselo být stanovení toho, zda během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, provedeno na základě dostupných údajů. Podle článku 18 základního nařízení a při absenci údajů z dotazníku byla běžná hodnota pro bezešvé trubky válcované za tepla v nejzákladnější kvalitě vypočtena na základě údajů z žádosti o přezkum a periodických publikací odborného portálu Metal Expert.
(50)
Pokud jde o ceny plynu v Rusku, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (16) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ruských vyvážejících výrobců na plyn provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, mělo se za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.4.2 Vývozní cena
(51)
Průměrná vývozní cena byla vypočtena na základě Eurostatem poskytnuté hodnoty CIF pro odpovídající typy bezešvých trubek válcovaných za tepla.
3.4.3 Srovnání
(52)
Jelikož neexistují ověřené údaje z dotazníku, bylo srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou provedeno na základě údajů zjištěných v žádosti v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
3.4.4 Dumpingové rozpětí
(53)
V souladu s čl. 18 odst. 5 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen při vývozu do Unie podle jednotlivých typů výrobků. Toto srovnání prokázalo existenci dumpingu ve výši 38,4 %, což je více než dumpingové rozpětí ve výši 35,8 %, jež bylo zjištěno v posledním šetření.
3.5 Ukrajina
(54)
Ze tří známých vyvážející výrobců na Ukrajině spolupracovala v tomto přezkumném šetření s Komisí pouze jedna skupina vyvážejících výrobců, a to skupina Interpipe. Tento vyvážející výrobce představoval přibližně 70 % celkové výroby bezešvých trubek a dutých profilů na Ukrajině a více než 80 % celkového vývozu z Ukrajiny do Unie. Během období přezkumného šetření činil podíl ukrajinského vývozu do Unie ve vztahu ke spotřebě Unie méně než 2 %.
3.5.1 Běžná hodnota
(55)
Šetřením bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní podle 31. až 33. bodu odůvodnění. Běžná hodnota byla proto stanovena v souladu s 34. až 37. bodem odůvodnění výše.
(56)
Pokud jde o ceny energie na Ukrajině, bylo při uložení opatření v rámci posledního šetření (17) zjištěno, že musí být provedena úprava podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Avšak v současném šetření byla běžná hodnota stanovena, aniž se zvážilo, zda je nutné v případě nákladů ukrajinských vyvážejících výrobců na energie provést úpravu podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Důvodem bylo, jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění níže, že již použití neočištěných výrobních nákladů jasně ukazuje, že v průběhu období přezkumného šetření k dumpingu docházelo. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření docházelo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu, aby bylo možno rozhodnout, zda v současnosti platná opatření mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, se mělo za to, že není nutno zvažovat, zda by úprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
3.5.2 Vývozní cena
(57)
Skupina Interpipe vyvážela dotčený výrobek prostřednictvím obchodní společnost ve spojení nacházející se ve Švýcarsku přímo nezávislým odběratelům v Unii. Vývozní ceny byly proto stanoveny v souladu s 38. bodem odůvodnění.
3.5.3 Srovnání
(58)
Běžná hodnota a vývozní cena skupiny Interpipe byly porovnány v souladu s 39. bodem odůvodnění. Na tomto základě byly provedeny - v případě, že byly použitelné a odůvodněné - úpravy zohledňující náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejší náklady, náklady na úvěry a náklady na provize.
3.5.4 Dumpingové rozpětí
(59)
Dumpingové rozpětí bylo vypočítáno podle 40. bodu odůvodnění.
(60)
Stejně jako v posledním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metodika byla odlišná od metodiky použité v posledním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí z celkové výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Změna okolností, která odůvodňuje přijetí této změny v metodice, nastala v důsledku změny v podnikové struktuře skupiny, která umožňuje identifikaci výrobce v rámci skupiny, pokud jde o prodej a výrobu.
(61)
Srovnání ukázalo u spolupracující skupiny vyvážejících výrobců, kteří v průběhu období přezkumného šetření vyváželi do Unie, existenci dumpingu přesahujícího 10 %.
4. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
4.1 Předběžné poznámky
(62)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že k dumpingu nadále docházelo i během období přezkumného šetření. Proto je níže posouzena pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
4.1.1 Chorvatsko
(63)
Jak je uvedeno výše ve 46. bodě odůvodnění, bylo během období přezkumného šetření zjištěno významné dumpingové rozpětí. Vlastník vyvážejícího výrobce se však následně rozhodl se společnosti zbavit, a v důsledku toho přestal vyvážející výrobce na podzim roku 2011 přijímat nové objednávky a do konce roku 2011 ukončil veškerou výrobu bezešvých trubek a dutých profilů. Od roku 2012 se proto nikde v Chorvatsku bezešvé trubky a duté profily nevyrábějí a po skončení přezkumného šetření byla vyvážena jen velmi omezená množství.
(64)
Šetření ukázalo, že tato společnost vyráběla na objednávku, a nemá žádné významné zásoby. Vzhledem k velké různorodosti trubek a vysokým nákladům skutečně nelze držením velkých zásob získat jakékoliv hospodářské výhody.
(65)
Vzhledem k výše uvedeným úvahám a s přihlédnutím k tomu, že proces prodeje společnosti stále probíhá, je přetrvávání dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska v krátkodobém až střednědobém horizontu vysoce nepravděpodobné.
4.1.2 Rusko
4.1.2.1 Předběžné poznámky
(66)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
(67)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska, výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.2.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ruska
(68)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 a jejich přezkumu v srpnu 2008 v nařízení Rady (ES) č. 812/2008 (18) dovoz deklarovaný jako pocházející z Ruska postupně klesal a až do konce období přezkumného šetření zůstal na nízké úrovni.
(69)
Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ruska poměrně nízké.
4.1.2.3 Výrobní kapacita a volná kapacita v Rusku
(70)
Pokud jde o celkovou kapacitu výroby bezešvých trubek a dutých profilů v Rusku a vzhledem k tomu, že schází ověřené údaje, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací patrné, že výrobní kapacita z velké části převyšuje poptávku na ruském domácím trhu.
(71)
Ačkoli ruský podíl na trhu v Unii není výrazně vyšší než 1 %, odhaduje se instalovaná ruská výrobní kapacita na téměř 4 miliony MT ročně. Ruský průmysl využívá pouze přibližně 70 % své výrobní kapacity. Po odečtení známé domácí spotřeby a objemu vývozu na jiné trhy podle ruských vývozních statistik přesahuje současná volná výrobní kapacita 1 milion MT ročně, což představuje téměř 65 % spotřeby v Unii. Navzdory této v současnosti nadbytečné kapacitě a na základě informací poskytnutých žadatelem, které nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny, je zřejmé, že ruská výrobní kapacita se může v příštích letech ještě zvýšit. Jeden vyvážející výrobce v Rusku uvedl, že pracuje s vyšší výrobní kapacitou a nemá v úmyslu ji v blízké budoucnosti rozšířit. Tento vyvážející výrobce také uvedl, že podle spolehlivé publikace týkající se trhu je míra využití výrobních kapacit bezešvých trubek a dutých profilů v ruském průmyslu „vysoká“ a objem výroby dotčeného výrobku v Rusku odpovídá domácí spotřebě. Nicméně, jelikož se společnost rozhodla nespolupracovat, nebyly tyto informace od uvedené společnosti k dispozici ve spisu, ani nemohly být ověřeny. Navíc slovo „vysoká“ nebylo v této publikaci kvantifikováno, a nebylo tudíž možné vyvodit v tomto ohledu žádné závěry. Proto neměly komentáře týkající se úrovně výroby a spotřeby dotčeného výrobku v Rusku dopad, který by zpochybnil existenci významné volné výrobní kapacity v Rusku. Je třeba poznamenat, že odhadovaná instalovaná kapacita téměř 4 milionů MT ročně nebyla po sdělení závěrů šetření všem zúčastněným stranám zpochybněna.
4.1.2.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Jak je uvedeno výše, existuje na ruském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(73)
Trh Unie je jedním z největších trhů na světě a stále roste. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že ruské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na jednom z největších světových trhů a udržet si na trhu Unie významný podíl. Jeden vyvážející výrobce v Rusku namítl, že základem pro zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy měly být předložené informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu, a nikoliv zjištění založená na nejlepších dostupných údajích. Když se však tento vyvážející výrobce v Rusku rozhodl dále nespolupracovat, uvedl, že v důsledku vnitřní restrukturalizace by vyplnění dotazníku, který by zahrnoval informace předložené po zahájení řízení, nemohlo být v případě tohoto výrobce využito k určení toho, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání nebo opakování dumpingu nebo zda se okolnosti změnily do takové míry, která odůvodňuje přezkum úrovně opatření. Dospělo se proto k závěru, že tyto informace nemohou být použity.
4.1.2.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(74)
Na základě výše uvedených zjištění lze závěrem konstatovat, že dovoz z Ruska je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k současné a případné budoucí volné kapacitě v Rusku a ke skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě s atraktivní úrovní cen, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ruští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zvýšili.
4.1.3 Ukrajina
4.1.3.1 Předběžné poznámky
(75)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření (54. až 61. bod odůvodnění výše) byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(76)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině a přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí.
4.1.3.2 Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(77)
Po uložení konečných opatření v červnu 2006 se dovoz z Ukrajiny významně snížil a zůstal na dosti nízké úrovni s podílem na trhu Unie nižším než 2 %. Ve stejném období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny poměrně nízké. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny na jiné vývozní trhy než Unie, kde nejsou uplatňována žádná antidumpingová cla, jsou na podobné či dokonce nižší úrovni než prodejní ceny do Unie.
4.1.3.3 Výrobní kapacita a volná kapacita na Ukrajině
(78)
Na základě veřejně dostupných informací existují tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů s celkovou odhadovanou výrobní kapacitou přibližně 1,5 milionu tun ročně, což se téměř rovná celkové spotřebě v Unii.
(79)
Ačkoliv je podíl ukrajinského dovozu na trhu v Unii těsně pod 2 %, je odhadovaná volná kapacita na Ukrajině 50 % čili 750 000 tun ročně, což představuje téměř polovinu spotřeby Unie.
4.1.3.4 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(80)
Šetření potvrdilo, že všichni tři hlavní ukrajinští výrobci bezešvých trubek a dutých profilů vyvážejí dotčený výrobek do Unie. Šetření dále ukázalo, že spolupracující strana vyváží do Unie za dumpingové ceny. Veřejně dostupné informace naznačují, že ostatní hlavní ukrajinští výrobci vyvážejí bezešvé trubky a duté profily do Unie za ceny nižší než ceny spolupracující společnosti.
4.1.3.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(81)
Vzhledem k tomu, že dovoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že prodej na jiné vývozní trhy než trh Evropské unie je prováděn za ceny podobné nebo dokonce nižší než ceny v Unii, a vzhledem k významné volné kapacitě na Ukrajině a skutečnosti, že trh Unie je jedním z největších trhů na světě, lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, ukrajinští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzívnili.
4.2 Závěr
(82)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že existuje závažné a reálné nebezpečí pokračování dumpingu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ukrajiny a Ruska, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. Na druhé straně zvláštní okolnosti, které byly zjištěny v případě Chorvatska, vedly k závěru, že v tomto případě nehrozí riziko pokračování dumpingu, pokud by stávající antidumpingová opatření týkající se dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska pozbyla platnosti.
5. VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(83)
V Unii vyrábí bezešvé trubky a duté profily více než 19 výrobců/skupin výrobců, kteří tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(84)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, byl z níže uvedených 19 výrobců v Unii, kteří poskytli požadované informace, vybrán vzorek sestávající ze čtyř výrobců/skupin výrobců:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Česká republika,
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman S.A., Rumunsko,
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Německo,
-
Huta Batory Polsko,
-
Ovako Steel AB, Švédsko,
-
Productos Tubulares S.A., Španělsko,
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Německo,
-
Rurexpol Sp.z.o.o., Polsko,
-
Silcotub, Rumunsko,
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Itálie,
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Španělsko,
-
TMK Artrom, Rumunsko,
-
Válcovny trub Chomutov, Česká republika,
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Francie,
-
Vítkovice válcovna trub a. s., Česká republika,
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Německo,
-
V & M, Francie,
-
Voest Alpine Tubulars, Rakousko,
-
Železiarne Podbrezová, Slovenská republika.
(85)
Podotýká se, že na čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo v období přezkumného šetření 30 % celkové výroby a 35 % celkového prodeje v Unii, přičemž na výše uvedených 19 výrobců v Unii připadalo v období přezkumného šetření 100 % celkové výroby v Unii, což se považuje za reprezentativní pro celou výrobu v Unii.
6. SITUACE NA TRHU UNIE
6.1 Spotřeba na trhu Unie
(86)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů Eurostatu o veškerém dovozu do Unie.
(87)
Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že spotřeba Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesla o 34 % z 2 597 110 tun na 1 724 743 tun. Spotřeba v roce 2008 byla velmi vysoká, což je možné vysvětlit skutečností, že vysoké ceny ropy a zemního plynu v roce 2008 podpořily investice v těchto odvětvích, a tudíž zvýšily poptávku. Snížení se plně projevilo v roce 2009, kdy spotřeba poklesla o téměř 50 %. Po roce 2009 se spotřeba začala znovu zvyšovat a tento trend pokračoval až do období přezkumného šetření.
2008
2009
2010
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2 Dovoz z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení
(88)
V předchozích šetřeních byl dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo ověřeno, zda je souhrnné posouzení vhodné rovněž v tomto šetření.
(89)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí zjištěné u dovozu z každé země překračovalo minimální prahovou hodnotu. Pokud jde o množství, byla provedena výhledová analýza pravděpodobných objemů vývozu z každé země v případě zrušení opatření. Při této analýze bylo zjištěno, že by dovoz z Ruska a Ukrajiny (na rozdíl od Chorvatska) pravděpodobně vzrostl na úrovně, které významně překračují úrovně, jichž bylo dosaženo v období přezkumného šetření a které by zcela jistě přesáhly minimální prahovou hodnotu, pokud by byla opatření zrušena. Pokud jde o Chorvatsko, bylo zjištěno, že dovoz do Unie byl v posuzovaném období zanedbatelný a výroba byla po skončení období přezkumného šetření dokonce zcela ukončena. Není proto příliš pravděpodobné, že se v krátkodobém výhledu tato situace změní.
(90)
Vzhledem k tomu, že objem dumpingového dovozu z Chorvatska byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a že není z důvodů uvedených výše v 88. bodě odůvodnění pravděpodobné, že se zvýší, mělo se za to, že kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou, pokud jde o dovoz z Chorvatska, splněna.
(91)
Pokud jde o dovoz ze tří dotčených zemí, šetřením bylo zjištěno, že bezešvé trubky a duté profily dovážené z těchto zemí mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Různé typy dovážených bezešvých trubek a dutých profilů byly mimoto zaměnitelné s typy vyráběnými v Unii a byly na trh v Unii uváděny ve stejném období. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že dovážené bezešvé trubky a duté profily pocházející z dotčených zemí konkurují bezešvým trubkám a dutým profilům vyrobeným v Unii.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se proto mělo za to, že v případě Ruska a Ukrajiny jsou splněna kritéria uvedená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dovoz z těchto zemí byl proto posouzen souhrnně. Jelikož v případě Chorvatska nebyla kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení splněna, zejména co se týče podmínek hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky, byl dovoz pocházející z této země posouzen zvlášť.
6.3 Dovoz z Ruska a Ukrajiny
6.3.1 Objem, podíl na trhu a dovozní ceny
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny v posuzovaném období snížil o 47 %. Přesněji řečeno, k významnému poklesu o 44 % došlo v roce 2009 a od té doby se dovoz mírně snížil ze 40 611 na 38 108 tun. To je nezbytné nahlížet v kontextu klesající spotřeby.
(94)
Podíl ruského a ukrajinského dovozu na trhu se v posuzovaném období snížil z 2,7 % na 2,2 %.
(95)
Pokud jde o vážené průměrné ceny dovozu bezešvých trubek a dutých profilů, ty klesly v roce 2009 o 15 procentních bodů, pak opět vzrostly a v období přezkumného šetření dosáhly stejné úrovně jako v roce 2008. Tento pokles a následující nárůst zhruba kopírovaly trendy v oblasti nákladů na suroviny.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz (v tunách)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Podíl na trhu (v %)
2,8
3,0
2,5
2,2
Index
100
111
93
88
Cena dovozu
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2 Cenové podbízení
(96)
Vzhledem ke skutečnosti, že ruští a ukrajinští vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo nutno cenové podbízení v souvislosti s dovozem z Ruska stanovit pomocí dovozních statistik podle kódů KN s využitím informací shromážděných na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení. Cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Ukrajiny, bylo stanoveno na základě vývozních cen spolupracujícího ukrajinského vyvážejícího výrobce bez antidumpingového cla. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny pro nezávislé odběratele v případě potřeby upravené na úroveň ceny ze závodu. V období přezkumného šetření bylo rozpětí cenového podbízení u dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a Ukrajiny bez antidumpingového cla v rozmezí od 20,4 % do 55,4 %.
6.4 Dovoz z Chorvatska
6.4.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Chorvatska
(97)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Chorvatska v posuzovaném období zvýšil o 133 %. V roce 2008 se uskutečnilo velmi malé množství dovozních transakcí, poté se dovoz do roku 2010 zvyšoval a v období přezkumného šetření se opět mírně snížil. Celkově zůstala úroveň dovozu z Chorvatska během celého posuzovaného období velmi nízká.
(98)
Podíl chorvatského dovozu na trhu se během posuzovaného období zvýšil z 0,1 % na 0,3 %.
(99)
Pokud jde o dovozní ceny, v posuzovaném období se trvale snižovaly a celkem klesly o 23 %.
2008
2009
2010
OPŠ
Dovoz
Index
100
153
251
233
Podíl na trhu (v %)
0,1
0,2
0,3
0,3
Cena dovozu
Index
100
89
74
77
6.4.2 Cenové podbízení
(100)
Cenové podbízení bylo stanoveno pomocí vývozních cen spolupracujícího výrobce v Chorvatsku bez antidumpingového cla, přičemž bylo zjištěno, že představuje 29,3 %. Vzhledem k tomu, že v Chorvatsku neexistuje žádný jiný vyvážející výrobce, platí tento závěr rovněž pro celou zemi.
6.5 Další země dotčená antidumpingovými opatřeními
(101)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Čínské lidové republiky podle čl. 1 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (19) v posuzovaném období snížil o 80 %.
(102)
Podíl čínského dovozu na trhu klesl z 20,5 % v roce 2008 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
7. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(103)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
7.1 Předběžné poznámky
(104)
Vzhledem k tomu, že v případě výrobního odvětví Unie byl použit výběr vzorku, byla újma posouzena na základě informací shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je vymezeno v 57. bodě odůvodnění, a na základě informací shromážděných na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(105)
V případech, kdy se použije výběr vzorku, se v souladu se zavedenou praxí posuzují některé ukazatele újmy (výroba, kapacita, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst a zaměstnanost) pro celé výrobní odvětví Unie, zatímco ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, tj. ceny, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál, se posuzují na základě informací shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
7.2 Údaje týkající se celého výrobního odvětví Unie
a) Výroba
(106)
Výroba výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 16 %, tj. z 3 479 266 tun na 2 917 325 tun. Objem výroby v roce 2009 značně poklesl o 43 % v důsledku celosvětového hospodářského útlumu. V souladu se zlepšením situace v oblasti poptávky došlo v roce 2010 a v období přezkumného šetření k oživení výroby a mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření výroba vzrostla o 27 %, ale nedosahovala již úrovně z roku 2008. Objem výroby vykazoval podobný trend jako spotřeba, ale v důsledku poptávky na trzích mimo EU se snížil méně než spotřeba na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Kapacita a míra využití kapacity
(107)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. S poklesem výroby o 16 % se ve výsledku snížilo využití kapacity z 80 % v roce 2008 na 67 % v období přezkumného šetření. K nejvýznamnějšímu snížení z 80 % na 45 % však došlo v roce 2009 v důsledku snížení objemu výroby. V roce 2010 a v období přezkumného šetření využití kapacity plynule rostlo.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Kapacita
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Index využití kapacity (v %)
80
45
62
67
Index
100
56
77
83
c) Stav zásob
(108)
Pokud jde o zásoby, výroba probíhá většinou v návaznosti na objednávku. Proto, jelikož se u výrobců zařazených do vzorku v roce 2009 stav zásob výrazně snížil, avšak od roku 2010 do období přezkumného šetření se s mírnými výkyvy zvyšoval téměř na úroveň roku 2008, má se za to, že v tomto případě nebyl stav zásob podstatným ukazatelem újmy.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Objem prodeje
(109)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížil o 21 procentních bodů. Po poklesu o 42 % v roce 2009 se objem prodeje do období přezkumného šetření opět zvýšil o 21 %. Tento vývoj je v souladu s vývojem spotřeby na trhu Unie, která se v roce 2009 v důsledku hospodářského poklesu snížila o 48 % a následně se začala opět zvyšovat.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Podíl na trhu
(110)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo svůj podíl na trhu od roku 2008 do období přezkumného šetření postupně zvyšovat. Toto zvýšení bylo způsobeno zejména tím, že jsou od roku 2009 v platnosti antidumpingová opatření proti dovozu z Čínské lidové republiky. Níže uvedený podíl na trhu je podílem celkového prodeje výrobního odvětví Unie, a to jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří ve spojení nejsou, v Unii, vyjádřeným jako procento spotřeby v Unii.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl na trhu (v %)
70,2
78,7
84,5
85,2
Index
100
112
120
121
f) Růst
(111)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba v Unii snížila o 34 %, klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie pouze o 21 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu tak vzrostl, zatímco dovoz z Ruska a Ukrajiny ztratil v průběhu stejného období 0,6 %.
g) Zaměstnanost
(112)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření snížila o 8 %. Pokles začal v roce 2009, pokračoval i v roce 2010, ale v období přezkumného šetření zaměstnanost v porovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 11 %. To prokazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit senové situaci na trhu.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Produktivita
(113)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na jeden plný pracovní úvazek za rok v posuzovaném období kolísala.
Výrobní odvětví Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita v tunách na zaměstnance
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Velikost dumpingového rozpětí
(114)
Co se týká dopadu velikosti zjištěných skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze jej s ohledem na celkový objem dovozu z dotčených zemí považovat za zanedbatelný.
7.3 Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(115)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření klesly o 13 %. V roce 2009 ceny mírně vzrostly a následně v roce 2010 klesly o 17 %. V období přezkumného šetření ceny ve srovnání s rokem 2010 mírně vzrostly. Tento cenový vývoj souvisí se skutečností, že rok 2008 byl rokem s velmi vysokou poptávkou a vysokými cenami surovin, což mělo za následek vyšší prodejní ceny. Následky mohly být pociťovány ještě v první polovině roku 2009. Od druhé poloviny roku 2009 se značně snížila poptávka a snížily se také ceny, které kopírovaly trend klesajících cen surovin. Zdá se, že v období přezkumného šetření se pokles cen zastavil.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v EU (v EUR/t)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Mzdy
(116)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se průměrná mzda na plný pracovní úvazek snížila o 12 %. Nelze však vyvodit žádný relevantní závěr.
c) Investice a schopnost získávat kapitál
(117)
Investice do odvětví bezešvých trubek a dutých profilů se v posuzovaném období zvýšily o 24 %. Investice byly rozsáhlé a v období přezkumného šetření překročily 100 milionů EUR. Odvětví bezešvých trubek a dutých profilů je kapitálově náročné a v zájmu zachování konkurenceschopnosti vyžaduje značné investice do výrobních linek. Šetření odhalilo, že investice byly učiněny za účelem udržení výrobní kapacity na její současné úrovni, nikoli s cílem zvýšit objem výroby. Bylo rovněž zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku v posuzovaném období neměli obtíže při získávání kapitálu.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Investice (v tisících EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Ziskovost na trhu v Unii
(118)
Ačkoli ziskovost během posuzovaného období klesla o 66 %, podařilo se výrobcům zařazeným do vzorku dosahovat během celého posuzovaného období zisku. Zisky dosažené od roku 2008 do období přezkumného šetření byly vyšší než cílový zisk ve výši 3 % stanovený v posledním šetření. Rok 2008 byl velmi dobrým rokem s vysokými zisky. V roce 2009 a také v roce 2010 se ziskovost ve srovnání s předchozím rokem snížila o 50 %, ale v období přezkumného šetření se ziskovost ve srovnání s rokem 2010 opět zvýšila o 35 % a dosáhla výše 6,6 %. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo přizpůsobit se snížené poptávce v EU, a to díky trvalé celosvětové poptávce po výrobcích výrobců zařazených do vzorku, což jim umožnilo zmírnit zátěž způsobenou fixními náklady. Pokles ziskovosti po roce 2008 lze vysvětlit hospodářským útlumem, který měl za následek podstatný pokles poptávky a pokles cen, a snížením objemu výroby, které mělo negativní dopad na výrobní náklady.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Ziskovost na trhu v Unii (v %)
19,7
9,6
4,9
6,7
Index
100
49
25
34
e) Návratnost investic
(119)
Návratnost investic, vyjádřená jako celkový zisk z činnosti v odvětví bezešvých trubek a dutých profilů v procentech čisté účetní hodnoty aktiv přímo a nepřímo souvisejících s výrobou bezešvých trubek a dutých profilů, v celém posuzovaném období v zásadě sledovala tendenci zaznamenanou u ziskovosti a zůstala v průběhu celého posuzovaného období kladná. Návratnost investic klesla během posuzovaného období o 80 %, ale v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2010 opět vzrostla o 50 %.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Návratnost investic (v %)
30
7
4
6
Index
100
23
13
20
f) Peněžní tok
(120)
Pokud jde o peněžní tok, situace se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření výrazně zhoršila, neboť došlo ke snížení o 93 %. Peněžní tok se nevyvíjel v souladu s trendy ve vývoji ziskovosti, což je možné vysvětlit náklady na opotřebení, které jsou v tomto odvětví náročném na kapitál obvykle vysoké.
Výrobci zařazení do vzorku
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v tisících EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(121)
Ačkoliv výše zkoumané ukazatele prokazují, že výrobní odvětví Unie bylo nepříznivě dotčeno hospodářským poklesem, jelikož došlo k snížení objemu prodeje, objemu výroby, návratnosti investic a peněžního toku, naznačují rovněž, že výrobní odvětví Unie přizpůsobilo svá výrobní zařízení tak, aby mohlo lépe čelit novému hospodářskému prostředí a využít příležitostí na trhu v Unii a na trzích mimo Unii zejména v segmentech, v nichž lze dosáhnout vysokého ziskového rozpětí. Zlepšení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie v návaznosti na uložení antidumpingových opatření proti dovozu z dotčených zemí v roce 2006 a proti dovozu z Čínské lidové republiky v roce 2009 ukazuje, že opatření jsou účinná a že se výrobní odvětví Unie zotavilo z účinků předchozího dumpingu, ačkoli již nedosáhlo úrovně ziskovosti z roku 2008.
7.4 Závěr
(122)
Ačkoli spotřeba poklesla o 34 %, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit svůj podíl na trhu a objem výroby a objem prodeje se snížily méně než spotřeba. Pokud jde o ziskovost, výrobní odvětví Unie bylo v celém posuzovaném období ziskové. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem lze vyvodit závěr, že v posuzovaném období nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
8. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(123)
Jak je vysvětleno v 69., 70., 77. a 78. bodě odůvodnění, mají vyvážející výrobci v Rusku a na Ukrajině potenciál podstatně zvýšit svůj vývoz do Unie při využití dostupné volné kapacity ve výši přibližně 1 750 000 tun, což se rovná celé spotřebě Unie. Celková kapacita vyvážejících výrobců v Rusku a na Ukrajině dosahuje 5 500 000 tun. Je proto pravděpodobné, že by se případě zrušení opatření dostalo na trh Unie značné množství ruských a ukrajinských bezešvých trubek a dutých profilů a dovoz z těchto zemí by opět získal a dále zvyšoval podíl na trhu ztracený v důsledku platných antidumpingových cel.
(124)
Jak je zdůrazněno v 95. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že dovozní ceny z Ruska a z Ukrajiny jsou nízké a podbízejí se vůči cenám EU. Tyto nízké ceny by byly pravděpodobně účtovány i nadále. V případě Ukrajiny by se ceny (jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění) mohly dokonce dále snížit. Toto cenové chování spolu se schopností vývozců v těchto zemích dodávat na trh Unie značné množství dotčeného výrobku by se vší pravděpodobností vyvíjelo tlak na snižování cen na trhu v Unii s očekávaným negativním dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Jak je ukázáno výše, finanční výsledky výrobního odvětví Unie úzce souvisí s cenovou hladinou na trhu v Unii. Je proto pravděpodobné, že pokud by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno rostoucím objemům dovozu z Ruska a Ukrajiny za dumpingové ceny, došlo by ke zhoršení jeho finanční situace, jak bylo zjištěno v posledním šetření. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny mělo se vší pravděpodobností za následek obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(125)
Je třeba připomenout, že antidumpingová opatření byla v roce 2006 uložena s cílem vyrovnat účinky dumpingu působícího újmu v souvislosti s dovozem mimo jiné z Chorvatska, Ruska a Ukrajiny. Výrobní odvětví Unie však nemohlo z těchto opatření plně těžit, jelikož tržní podíly těchto zemí byly nahrazeny levným čínským dovozem. To mělo bezesporu omezující vliv na zotavení výrobního odvětví Unie až do okamžiku, kdy byla v roce 2009 uplatněna opatření vůči Číně. Lze proto učinit závěr, že zotavení výrobního odvětví Unie z účinků dřívějšího dumpingu nelze považovat za úplné a že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči možnému poškozujícímu účinku významného objemu dumpingového dovozu na trhu Unie.
(126)
Pokud jde o Chorvatsko a jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, jediný závod je na prodej, výroba byla zcela zastavena a pravděpodobně nebude v nejbližší době obnovena. Kromě toho je s ohledem na zanedbatelné objemy vyvážené do Unie, a to i pokud by byla výroba v nejbližší době znovu zahájena, velmi nepravděpodobné, že by objem, který lze vyvážet do Unie, dosáhl úrovně objemu vyváženého v minulosti.
(127)
Proto se s ohledem na zanedbatelný vývoz v posuzovaném období a na skutečnost, že byla výroba po skončení období přezkumného šetření zcela ukončena, vyvozuje závěr, že by zrušení opatření uložených na dovoz pocházející z Chorvatska se vší pravděpodobností nevedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
9. ZÁJEM UNIE
9.1 Úvod
(128)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zjišťovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Rusku a Ukrajině nebylo v rozporu s celkovým zájmem Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady platných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(129)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření uložených na dovoz pocházející z Ruska a z Ukrajiny v zájmu Unie.
9.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(130)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána v posuzovaném období. Zejména skutečnost, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo svůj podíl na trhu, je silným ukazatelem toho, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo přizpůsobit se změněným podmínkám na trhu. Výrobní odvětví Unie rovněž zůstalo během celého posuzovaného období ziskové.
(131)
Lze rozumně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít z opatření i nadále prospěch, budou-li zachována. Uložení opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit objem prodeje a úroveň zisku, což by umožnilo stálé investice do jeho výrobních zařízení. Pokud by opatření uložená na dovoz pocházející z Ruska a Ukrajiny nebyla zachována, je pravděpodobné, že by vyšší dovoz z těchto zemí za dumpingové ceny opět začal způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu a jeho finanční situace by se zhoršila.
9.3 Zájem dovozců
(132)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uložení opatření na dovozce významný. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli a v tomto šetření plně spolupracovali tři dovozci. Tito dovozci uvedli, že opatření tlačí ceny nahoru. Avšak jelikož šetření ukázalo, že spolupracující dovozci získávají bezešvé trubky a duté profily od různých dodavatelů z mnoha různých zemí a že ceny byly na konkurenceschopné úrovni, pravděpodobný dopad zachování opatření uložených na dovoz z Ruska a Ukrajiny bude omezený.
(133)
S ohledem na výše uvedené skutečností se vyvozuje závěr, že stávající platná opatření neměla významný negativní dopad na finanční situaci dovozců a že zachování opatření nebude mít na dovozce nepatřičný nepříznivý vliv.
9.4 Zájem uživatelů
(134)
Na základě dostupných informací se zdá, že podíl bezešvých trubek a dutých profilů na výrobních nákladech uživatelů je poměrně nízký. Bezešvé trubky a duté profily jsou všeobecně součástmi větších projektů (bojlery, potrubí, konstrukce), z nichž však tvoří pouze omezenou část. Možný dopad zachování opatření proto nemusí být významný.
(135)
Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, v tomto šetření spolupracoval pouze jeden uživatel. Tento uživatel uvedl, že se ho existence opatření nedotkla, jelikož byly k dispozici jiné zdroje dodávek a bezešvé trubky a duté profily nepředstavovaly významnou část jeho výrobních nákladů. V této souvislosti se dospělo k závěru, že vzhledem k zanedbatelnému vlivu ceny bezešvých trubek a dutých profilů na uživatelská výrobní odvětví a dostupnosti jiných zdrojů dodávek nebudou mít platná opatření na uživatelská výrobní odvětví významný dopad.
9.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(136)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
10. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách vedoucích k závěru doporučit zachování stávajících opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Ukrajiny, a jejich zrušení s ohledem na dovoz pocházející z Chorvatska. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým zjištěním.
(138)
Jeden ruský vývozce požádal o slyšení u úředníka pro slyšení, které mu bylo poskytnuto. Stejný vývozce namítal, že Komise nesprávně dospěla k závěru, že při šetření nespolupracoval. Tento vývozce vystoupil jako zúčastněná strana a předložil Komisi dvě podání, která Komise náležitě vzala v úvahu a která se vztahovala především k újmě. Tento vývozce však na antidumpingový dotazník neodpověděl a neposkytnul žádné informace o své vývozní ceně. Proto neměla Komise jinou možnost a musela vypočítat běžnou hodnotu, pokud jde o Rusko, na základě nejlepších dostupných údajů. Použití této metodiky nebylo tímto vývozcem zpochybněno. Za těchto okolností nelze tohoto vývozce považovat za vývozce, který při šetření plně spolupracoval.
(139)
Stejný vývozce také uvedl, že zjištění jsou neurčitá, rozporuplná a nedostatečně odůvodněná. Toto tvrzení však bylo nepodložené.
(140)
Jiný ruský vývozce namítal, že dovoz z Ruska by měl být posuzován odděleně od dovozu z Ukrajiny. V posledním šetření však byl dovoz z Ruska a Ukrajiny posuzován kumulativně (spolu s dovozem z Chorvatska). Protože jsou podmínky čl. 3 odst. 4 základního nařízení, pokud jde o dovoz z Ruska a Ukrajiny, stále splněny, byly dopady takového dovozu posuzovány kumulativně, jak je stanoveno v 88. až 92. bodě odůvodnění. Nebyly předloženy žádné argumenty, které by ospravedlňovaly změnu metodiky v tomto ohledu.
(141)
Některé zúčastněné strany uvedly, že situace výrobního odvětví Unie není důvodem pro zachování opatření, vzhledem k tomu, že obnovení újmy je nepravděpodobné. Nebyly však předloženy žádné nové argumenty, které by vedly ohledně obnovení újmy k závěru, který by se lišil od závěrů uvedených výše ve 123. až 127. bodě odůvodnění.
(142)
Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že dlouhá doba trvání opatření je neodůvodněná a vyzývá k tomu, aby pozbyla platnosti. V tomto ohledu je třeba připomenout, že toto je první přezkum před pozbytím platnosti týkající se výrobku dle stávajícího vymezení. Opatření týkající se této definice výrobku jsou v platnosti teprve od roku 2006, což nelze považovat za nepřiměřeně dlouhou dobu. Od roku 1997 do roku 2004 sice byla v platnosti opatření týkající se dovozu z Ruska a v letech 2000 až 2004 opatření týkající se dovozu Chorvatska a Ukrajiny, ale tato opatření se týkala mnohem užšího okruhu výrobků. Skutečnost, že opatření jsou v platnosti již po řadu let, je každopádně irelevantní, jelikož v tomto šetření bylo zjištěno, že podmínky uvedené v čl. 11 odst. 2 základního nařízení pro zachování opatření v platnosti byly splněny.
(143)
Rovněž bylo uvedeno, že k dovozu z Ruska se přistupuje odlišně, než k dovozu z Běloruska a z Chorvatska, což lze považovat za diskriminační. Toto tvrzení neodráží skutečný stav, neboť situace s ohledem na tyto země je úplně odlišná. Podnět týkající se dovozu z Běloruska byl stažen a řízení bylo následně zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 1 základního nařízení (20). Po poskytnutí zjištění se nevyskytla žádná skutečnost, která by naznačovala, že zastavení řízení není v zájmu Unie. Pokud jde o Chorvatsko, výroba v Chorvatsku byla ukončena, jak je uvedeno v 63. až 65. bodě odůvodnění.
(144)
Proto lze dojít k závěru, že předložené připomínky nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry.
(145)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů pocházejících z Ruska a z Ukrajiny zachována. Opatření vztahující se na dovoz z Chorvatska by měla být naopak zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm, s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW) (21) v současnosti kódů ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 (22) (kódy TARIC 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 a 7304599320) a pocházejících z Ruska a z Ukrajiny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Akciová společnost Chelyabinsk Tube Rolling Plant a akciová společnost Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant a OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Všechny ostatní společnosti
35,8
A999
Ukrajina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube a OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Všechny ostatní společnosti
25,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. Přezkumné řízení týkající se dovozu určitých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli, kruhového průřezu, s vnějším průměrem nejvýše 406,4 mm s hodnotou uhlíkového ekvivalentu (CEV) nejvýše 0,86 podle vzorce a chemického rozboru Světového svářečského institutu (IIW), v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 a ex 7304 59 93 a pocházejících z Chorvatska se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 26. června 2012.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 585/2012 VAN DE RAAD
van 26 juni 2012
tot instelling van een definitief antidumpingrecht op bepaalde naadloze buizen en pijpen, van ijzer of van staal, van oorsprong uit Rusland en Oekraïne, naar aanleiding van een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen op grond van artikel 11, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1225/2009, en tot beëindiging van de procedure van het nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen die van toepassing zijn op de invoer van bepaalde naadloze buizen en pijpen, van ijzer of van staal, van oorsprong uit Kroatië
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 1225/2009 van de Raad van 30 november 2009 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zijn van de Europese Gemeenschap (1) („de basisverordening”), en met name artikel 9, leden 2 en 4, en artikel 11, lid 2,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie („de Commissie”), ingediend na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Vorige onderzoeken en geldende maatregelen
(1)
Bij Verordening (EG) nr. 2320/97 (2) heeft de Raad antidumpingrechten ingesteld op bepaalde naadloze buizen en pijpen, van ijzer of van niet-gelegeerd staal, van oorsprong uit onder meer Rusland. Bij Besluit 2000/70/EG van de Commissie (3) werd een verbintenis van een exporteur in Rusland aanvaard. Bij Verordening (EG) nr. 348/2000 (4) heeft de Raad een antidumpingrecht ingesteld op bepaalde naadloze buizen en pijpen van ijzer of niet-gelegeerd staal van oorsprong uit Kroatië en Oekraïne. Bij Verordening (EG) nr. 1322/2004 van de Raad (5) is besloten de geldende maatregelen voorzichtigheidshalve niet langer toe te passen op de invoer uit onder meer Rusland gezien de vroegere concurrentiebeperkende gedragingen van bepaalde producenten in de Unie (zie overweging 9 van die verordening).
(2)
Na een nieuw onderzoek overeenkomstig artikel 11, lid 3, van de basisverordening heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 258/2005 (6) de bij Verordening (EG) nr. 348/2000 ingestelde definitieve maatregelen gewijzigd, de mogelijkheid van vrijstelling van rechten als bedoeld in artikel 2 van die verordening ingetrokken en een antidumpingrecht van 38,8 % op de invoer uit Kroatië en van 64,1 % op de invoer uit Oekraïne ingesteld, met uitzondering van die van Dnepropetrovsk Tube Works („DTW”), waarvoor een antidumpingrecht van 51,9 % gold.
(3)
Bij Besluit 2005/133/EG (7) heeft de Commissie de definitieve maatregelen voor Kroatië en Oekraïne met ingang van 18 februari 2005 voor een periode van negen maanden gedeeltelijk geschorst. De gedeeltelijke schorsing werd bij Verordening (EG) nr. 1866/2005 van de Raad (8) met één jaar verlengd.
(4)
Bij Verordening (EG) nr. 954/2006 (9) heeft de Raad definitieve antidumpingrechten ingesteld op bepaalde naadloze buizen en pijpen uit onder meer Kroatië, Rusland en Oekraïne, de Verordeningen (EG) nr. 2320/97 en (EG) nr. 348/2000 van de Raad ingetrokken, het tussentijdse nieuwe onderzoek en het nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van antidumpingrechten op bepaalde naadloze buizen en pijpen, van ijzer of van niet-gelegeerd staal, uit onder meer Rusland beëindigd, en de tussentijdse nieuwe onderzoeken ten aanzien van de antidumpingrechten op bepaalde naadloze buizen en pijpen, van ijzer of van niet-gelegeerd staal, uit onder meer Kroatië, Rusland en Oekraïne (het „jongste onderzoek”) beëindigd.
(5)
De geldende maatregelen zijn bijgevolg die welke zijn vastgesteld bij Verordening (EG) nr. 954/2006, namelijk 29,8 % voor de invoer uit Kroatië, 35,8 % voor de invoer uit Rusland, met uitzondering van Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant en Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (24,1 %), OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant en OAO Seversky Tube Works (27,2 %), en 25,7 % voor de invoer uit Oekraïne, met uitzondering van OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (12,3 %), CJSJ Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube en OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (25,1 %).
(6)
Er zij op gewezen dat de bedrijfsnamen van CJSC Nikopolosky Seamless Tubes Plant Niko Tube en OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP) in februari 2007 zijn veranderd in respectievelijk CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube en OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (10). De juridische entiteit CJSC Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube is vervolgens opgeheven en alle eigendomsrechten, andere rechten en schulden zijn overgenomen door het in december 2007 opgerichte LLC Interpipe Niko Tube.
(7)
Overeenkomstig artikel 266 van het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie is het antidumpingrecht voor de Interpipe-groep herberekend op basis van het arrest van het HvJEU van 12 februari 2012 (11). Het momenteel geldende recht voor deze groep bedraagt 17,7 %, zoals vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 540/2012 van de Raad (12) tot uitvoering van dit arrest van het HvJEU.
1.2. Verzoek om een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen
(8)
De Commissie heeft op 28 juni 2011 door de bekendmaking van een bericht in het Publicatieblad van de Europese Unie („het bericht van opening”) (13) de opening van een nieuw onderzoek overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening aangekondigd in verband met het vervallen van de antidumpingmaatregelen die van toepassing zijn op de invoer van bepaalde naadloze buizen en pijpen, van ijzer of van staal, van oorsprong uit Kroatië, Rusland en Oekraïne.
(9)
Het nieuwe onderzoek werd geopend naar aanleiding van een met bewijsmateriaal onderbouwd verzoek dat op 29 maart 2011 was ingediend door het Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union („de indiener van het verzoek”) namens producenten in de Unie die samen een groot deel, in dit geval meer dan 50 %, van de totale productie in de Unie van bepaalde naadloze buizen en pijpen vertegenwoordigen. Het verzoek werd gebaseerd op de grond dat het vervallen van de maatregelen waarschijnlijk zou leiden tot voortzetting of herhaling van dumping en schade voor de bedrijfstak van de Unie.
(10)
Na het hierboven vermelde nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen heeft de Commissie op grond van artikel 11, lid 3, van de basisverordening twee parallelle gedeeltelijke nieuwe onderzoeken geopend naar de invoer van bepaalde naadloze buizen en pijpen, van ijzer of van staal, van oorsprong uit Oekraïne en Rusland (14). Om deze gedeeltelijke nieuwe onderzoeken werd respectievelijk verzocht door respectievelijk een groep van producenten-exporteurs in Oekraïne, de Interpipe-groep, en een groep van producenten-exporteurs in Rusland, de TMK-groep. Beide nieuwe onderzoeken zijn beperkt tot een onderzoek naar dumping door de indieners van het verzoek.
1.3. Onderzoek
(11)
De Commissie heeft de producenten-exporteurs, de importeurs, de haar bekende gebruikers, de vertegenwoordigers van de landen van uitvoer, de indiener van het verzoek en de in het verzoek genoemde producenten in de Unie officieel in kennis gesteld van de opening van het nieuwe onderzoek. De belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van opening vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(12)
Gezien het grote aantal producenten-exporteurs in Rusland en Oekraïne, producenten in de Unie en importeurs dat bij dit onderzoek betrokken was, werd in het bericht van opening vermeld dat werd overwogen om overeenkomstig artikel 17 van de basisverordening gebruik te maken van steekproeven. Om de Commissie in staat te stellen te beslissen of een steekproef inderdaad noodzakelijk was en, zo ja, deze samen te stellen, heeft zij bovengenoemde partijen verzocht zich binnen 15 dagen na de opening van het nieuwe onderzoek kenbaar te maken en haar de in het bericht van opening gevraagde gegevens te verstrekken.
(13)
Gezien het feit dat slechts één producent-exporteur in Rusland en slechts één producent-exporteur in Oekraïne de in het bericht van opening gevraagde gegevens hebben verstrekt en bereid waren om verder mee te werken met de Commissie, is besloten om in het geval van de producenten-exporteurs in Rusland en Oekraïne geen gebruik te maken van steekproeven, maar een vragenlijst te versturen aan die producenten. Later heeft de producent-exporteur in Rusland die de informatie heeft verstrekt waarom in het bericht van opening werd verzocht, besloten niet verder mee te werken en de vragenlijst voor de producent-exporteur in Rusland niet te beantwoorden.
(14)
Negentien producenten in de Unie hebben de voor de samenstelling van de steekproef gevraagde gegevens verstrekt en zich bereid verklaard om mee te werken met de Commissie. Op basis van de informatie die is verkregen van de producenten in de Unie, had de Commissie vóór de opening een voorlopige steekproef samengesteld van vier producenten die representatief bleken te zijn voor de bedrijfstak van de Unie, wat de omvang van hun productie en verkoop van het soortgelijke product in de Unie betreft. Op grond van de opmerkingen die binnen de termijn van 15 dagen na de opening werden geformuleerd in verband met de geschiktheid van deze keuze, heeft de Commissie één van de voorlopig geselecteerde producenten door een andere producent vervangen.
(15)
Vier importeurs hebben de in het bericht van opening gevraagde gegevens verstrekt en zich bereid verklaard om mee te werken met de Commissie. De Commissie heeft dan ook besloten geen steekproef samen te stellen en in plaats daarvan een vragenlijst toe te sturen aan die importeurs.
(16)
Er werden bijgevolg vragenlijsten toegestuurd aan de vier in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, aan vier importeurs en aan alle producenten-exporteurs in de drie betrokken landen die zich hebben gemeld.
(17)
Geen enkele producent-exporteur in Rusland heeft de vragenlijst beantwoord. Er wordt derhalve van uitgegaan dat geen enkele producent-exporteur in Rusland aan het onderzoek heeft meegewerkt.
(18)
Eén groep van producenten-exporteurs in Oekraïne heeft de vragenlijst beantwoord.
(19)
Eén producent-exporteur in Kroatië heeft de vragenlijst beantwoord.
(20)
Ingevulde vragenlijsten werden verder ontvangen van de vier in de steekproef opgenomen producenten in de Unie, drie importeurs en één gebruiker.
(21)
De Commissie verzamelde en controleerde alle gegevens die zij nodig achtte om vast te stellen of het waarschijnlijk was dat de dumping en daaruit resulterende schade zouden voortduren of opnieuw zouden optreden en om het belang van de Unie te bepalen. Bij de volgende ondernemingen werd ter plaatse een controle verricht:
a)
producenten in de Unie:
-
Arcelor Mittal Tubular products Ostrava, Tsjechië;
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italië, en haar verbonden onderneming TGS UK, Aberdeen, VK;
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanje, en haar verbonden onderneming Almesa, Barcelona, Spanje;
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Duitsland;
b)
producent-exporteur in Kroatië:
-
CMC Sisak d.o.o.;
c)
producent-exporteur in Oekraïne:
-
de Interpipe-groep (OJSC Interpipe NTRP, Dnepropetrovsk, Oekraïne, LLC Interpipe Niko Tube, Nikopol, Oekraïne) en hun verbonden handelsondernemingen LLC Interpipe Ukraine, Dnepropetrovsk, Oekraïne en Interpipe Europe SA, Lugano, Zwitserland);
d)
importeurs/gebruikers:
-
Castellan Maria & C s.p.s., San Dona di Piave, Italië;
-
TAL-groep, Siderpighi, Pontenure, Piacenza, Italië.
(22)
Het onderzoek naar de voortzetting of herhaling van de dumping en de schade had betrekking op de periode van 1 april 2010 tot en met 31 maart 2011 („het tijdvak van het nieuwe onderzoek” of „TNO”). Het onderzoek naar de ontwikkelingen die relevant zijn voor de beoordeling van de waarschijnlijkheid van voortzetting of herhaling van schade had betrekking op de periode van 1 januari 2008 tot het eind van het TNO („de beoordelingsperiode”).
2. BETROKKEN PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Betrokken product
(23)
Het betrokken product is hetzelfde als dat bij het jongste onderzoek, dat tot het instellen van de geldende maatregelen heeft geleid, namelijk bepaalde naadloze buizen en pijpen van ijzer of van staal („NBP”), met rond profiel, met een uitwendige diameter van niet meer dan 406,4 mm en een koolstofequivalent (carbon equivalent value, CEV) van niet meer dan 0,86 volgens de formule en chemische analyse van het Internationaal Instituut voor Lastechniek (15), van oorsprong uit Kroatië, Rusland en Oekraïne („het betrokken product”), momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 en ex 7304 59 93.
(24)
Het betrokken product wordt voor allerlei toepassingen gebruikt, zoals het transport van gas en vloeistoffen, als stutten in de bouwnijverheid, voor de machinebouw, als gas- of ketelbuizen, alsook als boorpijpen, exploitatiebuizen en bekledingsbuizen voor de oliewinning (oil country tubular goods, „OCTG”).
(25)
NBP worden in zeer uiteenlopende vormen aan de gebruikers geleverd. Zij kunnen bijvoorbeeld zijn gegalvaniseerd, voorzien zijn van schroefdraad, geen warmtebehandeling hebben ondergaan, speciale uiteinden of een verschillend profiel hebben of op maat zijn gezaagd. Er bestaan geen algemene standaardmaten voor de buizen; dat verklaart waarom de meeste NBP op bestelling van klanten worden gemaakt. Gewoonlijk worden NBP aan elkaar gelast. In speciale gevallen kunnen zij door schroefdraad met elkaar zijn verbonden of als losse buis worden gebruikt, maar zij zijn altijd lasbaar. Uit het onderzoek is gebleken dat alle NBP dezelfde fysische, chemische en technische basiseigenschappen hebben en voor dezelfde basisdoeleinden worden gebruikt.
2.2. Soortgelijk product
(26)
Net als eerdere onderzoeken en ook het jongste onderzoek heeft dit nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen bevestigd dat het product dat uit Kroatië, Rusland en Oekraïne naar de Unie wordt uitgevoerd, het product dat in Kroatië, Rusland en Oekraïne wordt geproduceerd en op de respectieve binnenlandse markten wordt verkocht, en het product dat in de Unie door de producenten in de Unie wordt geproduceerd en verkocht dezelfde fysieke en technische basiskenmerken hebben en voor dezelfde doeleinden worden gebruikt, en bijgevolg als soortgelijke producten worden beschouwd in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening.
3. DUMPING
(27)
Overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening werd onderzocht of het waarschijnlijk is dat het vervallen van de maatregelen tot voortzetting of herhaling van dumping leidt.
3.1. Voorafgaande opmerkingen
(28)
Tijdens het TNO bedroeg de omvang van de invoer van NBP uit Kroatië, Rusland en Oekraïne in totaal 42 723 ton (gegevens van Eurostat), wat overeenkomt met een marktaandeel van 2,5 % in de Unie.
(29)
Overeenkomstig artikel 11, lid 9, van de basisverordening is op dezelfde wijze te werk gegaan als bij het jongste onderzoek, voor zover de omstandigheden niet waren gewijzigd of de informatie beschikbaar was. In geval van niet-medewerking, zoals bij Rusland, is overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening gebruikgemaakt van de beschikbare gegevens. Voor Kroatië en Oekraïne is gebruikgemaakt van door de medewerkende ondernemingen verstrekte informatie, alsook van openbaar beschikbare informatie.
3.2. Invoer met dumping in het TNO
3.2.1. Algemene werkwijze
(30)
De hieronder uiteengezette algemene werkwijze is toegepast op alle medewerkende producenten in Kroatië en Oekraïne. De presentatie van de bevindingen inzake dumping voor elk van de betrokken landen van uitvoer is derhalve beperkt tot wat specifiek is voor elk van deze landen. Aangezien geen enkele Russische producent-exporteur medewerking heeft verleend, zijn voor Rusland de algemene analyse en de berekening van de dumpingmarge overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening op de beste beschikbare gegevens gebaseerd.
3.2.2. Normale waarde
(31)
Overeenkomstig artikel 2, lid 2, van de basisverordening werd voor elke medewerkende producent eerst onderzocht of het totale volume van zijn binnenlandse verkoop van het soortgelijke product aan onafhankelijke afnemers representatief was in vergelijking met zijn totale uitvoer naar de Unie, met andere woorden of het totale volume van die verkoop ten minste 5 % bedroeg van het totale volume van de uitvoer van het betrokken product naar de Unie.
(32)
Voor elke door een producent-exporteur op de binnenlandse markt verkochte productsoort die direct vergelijkbaar was met de productsoort die voor uitvoer naar de Unie werd verkocht, werd onderzocht of de binnenlandse verkoop voldoende representatief was in de zin van artikel 2, lid 2, van de basisverordening. De binnenlandse verkoop van een bepaalde productsoort werd voldoende representatief geacht wanneer de producent-exporteur in het TNO van die productsoort op de binnenlandse markt aan onafhankelijke afnemers een totale hoeveelheid had verkocht die ten minste 5 % bedroeg van de totale hoeveelheid van de vergelijkbare productsoort die naar de Unie was uitgevoerd.
(33)
Er werd ook onderzocht of de binnenlandse verkoop van elke productsoort had plaatsgevonden in het kader van normale handelstransacties volgens artikel 2, lid 4, van de basisverordening. Hiertoe werd voor elke uitgevoerde soort van het betrokken product het aandeel van de winstgevende binnenlandse verkoop aan onafhankelijke afnemers op de binnenlandse markt in het TNO vastgesteld.
(34)
Voor de productsoorten waarbij meer dan 80 % van de op de binnenlandse markt verkochte hoeveelheid van de productsoort werd verkocht tegen prijzen die hoger lagen dan de productiekosten en de gewogen gemiddelde verkoopprijs van die soort gelijk was aan of hoger was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde, naar productsoort, berekend als het gewogen gemiddelde van de werkelijke binnenlandse prijzen van alle verkopen van de soort in kwestie, ongeacht of die verkoop al dan niet winstgevend was.
(35)
Wanneer de winstgevende verkoop van een productsoort 80 % of minder van de totale verkoop van die soort bedroeg, of de gewogen gemiddelde prijs van die soort lager was dan de productiekosten per eenheid, werd de normale waarde gebaseerd op de werkelijke binnenlandse prijs, berekend als de gewogen gemiddelde prijs van alleen de winstgevende verkopen op de binnenlandse markt van die soort tijdens het TNO.
(36)
Wanneer er geen binnenlandse verkoop van een specifieke productsoort had plaatsgevonden en voor productsoorten waarvan de binnenlandse verkoop onvoldoende bleek, werd de normale waarde berekend overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening.
(37)
Bij de berekening van de normale waarde overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening werden de bedragen voor verkoopkosten, algemene kosten, administratiekosten en winst overeenkomstig de aanhef van artikel 2, lid 6, van de basisverordening gebaseerd op de feitelijke gegevens over de productie en de verkoop van het soortgelijke product, in het kader van normale handelstransacties, door de producent-exporteur, of op beschikbare gegevens.
3.2.3. Uitvoerprijs
(38)
In alle gevallen waarin het betrokken product naar onafhankelijke afnemers in de Unie werd uitgevoerd, werd de uitvoerprijs vastgesteld overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening, d.w.z. aan de hand van de werkelijk betaalde of te betalen prijs.
3.2.4. Vergelijking
(39)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de producenten-exporteurs van de medewerkende groep werden vergeleken in het stadium af fabriek. Om een billijke vergelijking tussen de normale waarde en de uitvoerprijs te kunnen maken, werden overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die van invloed zijn op de prijzen en de vergelijkbaarheid van de prijzen.
3.2.5. Dumpingmarge voor de medewerkende producenten-exporteurs
(40)
Overeenkomstig artikel 2, leden 11 en 12, van de basisverordening is voor elke medewerkende onderneming de gewogen gemiddelde normale waarde vergeleken met de gewogen gemiddelde uitvoerprijs af fabriek per productsoort.
3.3. Kroatië
(41)
Tijdens het TNO vertegenwoordigde het totale volume van de invoer van NBP door CMC Sisak, de enige producent-exporteur van NBP in Kroatië, minder dan 1 % van het totale verbruik in de Unie.
3.3.1. Normale waarde
(42)
Het onderzoek heeft aangetoond dat hoewel de binnenlandse verkoop van het betrokken product representatief was overeenkomstig de overwegingen 30 en 31, er geen verkoop in het kader van normale handelstransacties had plaatsgevonden. Daarom moest de normale waarde voor de medewerkende producent overeenkomstig artikel 2, lid 3, van de basisverordening door berekening worden vastgesteld.
(43)
Bijgevolg is de normale waarde berekend op basis van de productiekosten, vermeerderd met een redelijk bedrag voor winst en voor VAA-kosten, op grond van beschikbare gegevens.
3.3.2. Uitvoerprijs
(44)
De medewerkende producent heeft het betrokken product ofwel direct, ofwel via de verbonden onderneming in Zwitserland aan onafhankelijke afnemers in de Unie verkocht. Daarom werden de uitvoerprijzen overeenkomstig artikel 2, lid 8, van de basisverordening vastgesteld op basis van de door de eerste onafhankelijke afnemer in de Unie werkelijk betaalde of te betalen prijs.
3.3.3. Vergelijking
(45)
De berekende normale waarde en de uitvoerprijs werden vergeleken in het stadium af fabriek.
(46)
Teneinde een eerlijke vergelijking in hetzelfde handelsstadium te garanderen, werden de nodige correcties toegepast om rekening te houden met verschillen die de vergelijkbaarheid van de prijzen bleken te beïnvloeden. Bijgevolg zijn op grond van artikel 2, lid 10, van de basisverordening correcties toegepast voor vervoerskosten, rabatten en kortingen, commissies en krediet.
3.3.4. Dumpingmarge
(47)
Overeenkomstig artikel 2, lid 11, van de basisverordening werd de dumpingmarge vastgesteld door de gewogen gemiddelde door berekening vastgestelde normale waarde met de gewogen gemiddelde prijs bij uitvoer naar de Unie te vergelijken. Uit deze vergelijking is gebleken dat er in het TNO sprake was van aanzienlijke dumping, namelijk van meer dan 60 %.
3.4. Rusland
(48)
Tijdens het TNO bedroeg het totale invoervolume van NBP uit Rusland 10 785 megaton (gegevens van Eurostat), wat overeenkomt met een marktaandeel van ongeveer 1 % in de Unie.
3.4.1. Normale waarde
(49)
Zoals hierboven reeds vermeld, moest bij gebrek aan medewerkende producenten-exporteurs in Rusland gebruik worden gemaakt van beschikbare gegevens om vast te stellen of er in het TNO met dumping werd ingevoerd. Overeenkomstig artikel 18 van de basisverordening en bij gebrek aan antwoorden op de vragenlijst, werd de normale waarde berekend op basis van de gegevens in het verzoek om een nieuw onderzoek en de periodieke publicaties van Metal Expert voor de elementairste kwaliteit van naadloze warmgewalste buizen.
(50)
Voor de gasprijzen in Rusland moest een correctie worden toegepast op grond van artikel 2, lid 5, van de basisverordening toen in het jongste onderzoek maatregelen werden ingesteld (16). In het huidige onderzoek werd de normale waarde evenwel vastgesteld zonder te overwegen of een correctie overeenkomstig artikel 2, lid 5, van de basisverordening nodig was voor de door de Russische producenten-exporteurs gedragen gaskosten. Dat kwam doordat, zoals in overweging 53 wordt aangetoond, uit het gebruik van niet-gecorrigeerde productiekosten reeds duidelijk blijkt dat in het TNO met dumping werd ingevoerd. Bijgevolg werd, mede gezien het feit dat een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen tot doel heeft vast te stellen of voortzetting of herhaling van dumping waarschijnlijk is als de maatregelen zouden worden ingetrokken, aangenomen dat het, om uit te maken of de momenteel geldende maatregelen moesten worden gehandhaafd of ingetrokken, niet nodig was na te gaan of een correctie op grond van artikel 2, lid 5, van de basisverordening in dit geval gerechtvaardigd was.
3.4.2. Uitvoerprijs
(51)
De gemiddelde uitvoerprijs werd berekend op basis van de cif-waarde van Eurostat voor de overeenkomstige soorten naadloze warmgewalste buizen.
3.4.3. Vergelijking
(52)
Bij gebrek aan gecontroleerde antwoorden op de vragenlijst werden de normale waarde en de uitvoerprijs overeenkomstig artikel 2, lid 10, van de basisverordening met elkaar vergeleken met gebruikmaking van gegevens uit het verzoek.
3.4.4. Dumpingmarge
(53)
Overeenkomstig artikel 18, lid 5, van de basisverordening werd de dumpingmarge vastgesteld door per productsoort de berekende gemiddelde normale waarde met de gewogen gemiddelde prijs bij uitvoer naar de Unie te vergelijken. Uit deze vergelijking bleek dat de dumping ongeveer 38,4 % bedroeg, hetgeen hoger is dan de dumpingmarge van 35,8 % die werd vastgesteld in het jongste onderzoek.
3.5. Oekraïne
(54)
Van de drie bekende producenten-exporteurs in Oekraïne heeft slechts één groep van producenten-exporteurs, de Interpipe-groep, met de Commissie aan dit nieuwe onderzoek meegewerkt. Deze producent-exporteur was goed voor ongeveer 70 % van de totale productie van NBP in Oekraïne en meer dan 80 % van de totale uitvoer door Oekraïne naar de Unie. In het TNO bedroeg het aandeel van de uitvoer door Oekraïne naar de Unie in het totale verbruik in de Unie minder dan 2 %.
3.5.1. Normale waarde
(55)
Het onderzoek heeft aangetoond dat de binnenlandse verkoop van het soortgelijke product representatief was overeenkomstig de overwegingen 31, 32 en 33. Bijgevolg is de normale waarde vastgesteld overeenkomstig de overwegingen 34 tot en met 37.
(56)
Voor de energieprijzen in Oekraïne moest een correctie worden toegepast op grond van artikel 2, lid 5, van de basisverordening toen in het jongste onderzoek maatregelen werden ingesteld (17). In het huidige onderzoek werd de normale waarde evenwel vastgesteld zonder te overwegen of een correctie overeenkomstig artikel 2, lid 5, van de basisverordening nodig was voor de door de Oekraïense producenten-exporteurs gedragen energiekosten. Dat kwam doordat, zoals in overweging 61 wordt aangetoond, uit het gebruik van niet-gecorrigeerde productiekosten reeds duidelijk blijkt dat in het TNO met dumping werd ingevoerd. Bijgevolg werd, mede gezien het feit dat een nieuw onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen tot doel heeft vast te stellen of voortzetting of herhaling van dumping waarschijnlijk is als de maatregelen zouden worden ingetrokken, aangenomen dat het, om uit te maken of de momenteel geldende maatregelen moesten worden gehandhaafd of ingetrokken, niet nodig was na te gaan of een correctie op grond van artikel 2, lid 5, van de basisverordening in dit geval gerechtvaardigd was.
3.5.2. Uitvoerprijs
(57)
De Interpipe-groep heeft het betrokken product via de verbonden onderneming in Zwitserland direct aan onafhankelijke afnemers in de Unie verkocht. De uitvoerprijzen zijn bijgevolg vastgesteld overeenkomstig overweging 38.
3.5.3. Vergelijking
(58)
De normale waarde en de uitvoerprijs van de Interpipe-groep werden overeenkomstig overweging 39 vergeleken. Op grond hiervan werden in voorkomend geval correcties toegepast voor de kosten van vervoer, verzekering, lading, overlading, lossing en aanverwante kosten, krediet en commissies, waar die gerechtvaardigd waren.
3.5.4. Dumpingmarge
(59)
De dumpingmarge werd berekend overeenkomstig overweging 40.
(60)
Net als in het jongste onderzoek en overeenkomstig de vaste praktijk van de instellingen is voor de hele groep één dumpingmarge berekend. In de methode die daarvoor is gebruikt, is voor elke individuele producent-exporteur de dumpingmarge berekend, alvorens voor de hele groep een gewogen gemiddelde dumpingmarge is vastgesteld. Deze methode verschilt van die van het jongste onderzoek, waar de dumping is berekend door alle productie, winstgevendheid en verkoop in de Unie van de verschillende productie-eenheden samen te nemen. Deze verandering van methode wordt gerechtvaardigd door een verandering van de bedrijfsstructuur van de groep, waardoor binnen de groep kan worden vastgesteld welke producent een product heeft verkocht of geproduceerd.
(61)
Uit de vergelijking is een dumpingmarge van meer dan 10 % gebleken voor de medewerkende groep van producenten-exporteurs die in het TNO naar de Unie heeft uitgevoerd.
4. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN VOORTZETTING VAN DUMPING
4.1. Voorafgaande opmerkingen
(62)
Uit de bovenstaande overwegingen volgt dat de dumping in het TNO werd voortgezet. Bijgevolg wordt hieronder onderzocht of de voortzetting van dumping waarschijnlijk is indien de maatregelen vervallen.
4.1.1. Kroatië
(63)
Zoals vermeld in overweging 46 werd in het TNO een aanzienlijke dumpingmarge vastgesteld. De eigenaar van de producent-exporteur heeft achteraf evenwel besloten de onderneming af te stoten; bijgevolg heeft de producent-exporteur sinds het najaar van 2011 geen nieuwe bestellingen meer aanvaard en heeft hij eind 2011 de productie van NBP volledig stopgezet. Sinds 2012 worden er in Kroatië dus geen NBP meer geproduceerd en in de periode na het TNO zijn nog slechts zeer kleine hoeveelheden uitgevoerd.
(64)
Uit het onderzoek is gebleken dat de onderneming, die op bestelling produceerde, niet over grote voorraden beschikte. Door de grote verscheidenheid aan buizen en pijpen en de hoge kosten is het inderdaad economisch niet voordelig grote voorraden aan te leggen.
(65)
Gezien de bovenstaande overweging en rekening houdend met het feit dat de onderneming nog niet verkocht is, is invoer met dumping uit Kroatië op korte tot middellange termijn zeer onwaarschijnlijk.
4.1.2. Rusland
4.1.2.1. Voorafgaande opmerkingen
(66)
In aansluiting op de analyse waaruit bleek dat er in het TNO sprake was van dumping, werd ook nagegaan hoe waarschijnlijk het was dat voortzetting van dumping zou plaatsvinden.
(67)
Hiervoor werden de volgende elementen onderzocht: het volume en de prijzen van de invoer met dumping uit Rusland, de productiecapaciteit en de reservecapaciteit in Rusland, de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie en van andere derde markten.
4.1.2.2. Volume en prijzen van de invoer met dumping uit Rusland
(68)
Nadat in juni 2006 definitieve maatregelen waren ingesteld en deze in augustus 2008 bij Verordening (EG) nr. 812/2008 van de Raad (18) waren herzien, daalde de invoer aangegeven als van oorsprong uit Rusland gestaag en bleef deze laag tot het eind van het TNO.
(69)
Tijdens dezelfde periode bleven de prijzen van de invoer met dumping uit Rusland relatief laag.
4.1.2.3. Productiecapaciteit en reservecapaciteit in Rusland
(70)
Er zijn geen gecontroleerde gegevens, maar verschillende bronnen van openbaar beschikbare informatie wijzen op een totale productiecapaciteit van NBP in Rusland die de vraag op de binnenlandse markt ruim overschrijdt.
(71)
Hoewel het Russische marktaandeel in de Unie niet veel meer bedraagt dan 1 %, bedraagt de geraamde geïnstalleerde Russische capaciteit bijna 4 miljoen megaton per jaar. De Russische bedrijfstak gebruikt naar schatting slechts 70 % van zijn productiecapaciteit. Trekt men het bekende binnenlandse verbruik en de uitvoervolumes naar andere markten volgens de Russische uitvoerstatistieken af, dan beschikt Rusland momenteel over een reservecapaciteit van meer dan 1 miljoen megaton per jaar, wat overeenstemt met ongeveer 65 % van het verbruik in de Unie. Ondanks de huidige overcapaciteit en op grond van door de klager verstrekte informatie die de belanghebbenden niet hebben betwist, blijkt dat de Russische capaciteit de volgende jaren nog verder kan worden verhoogd. Een producent-exporteur in Rusland argumenteerde dat zijn bezettingsgraad hoger was en dat hij niet van plan was zijn productiecapaciteit in de nabije toekomst te verhogen. Deze producent-exporteur voerde ook aan dat de bezettingsgraad voor NBP van de Russische bedrijfstak volgens een gerenommeerde marktpublicatie „hoog” was en dat het productievolume van het betrokken product in Rusland in overeenstemming was met het binnenlandse verbruik. Deze door de onderneming verstrekte informatie was evenwel niet beschikbaar in het dossier, aangezien de onderneming had verkozen niet mee te werken; de informatie kon evenmin worden gecontroleerd. Voorts werd de term „hoog” in de publicatie niet gekwantificeerd, zodat het niet mogelijk was er een conclusie uit te trekken. De opmerkingen over de niveaus van productie en verbruik van het betrokken product in Rusland deden dan ook niets af aan het bestaan van aanzienlijke reservecapaciteit in Rusland. Er zij op gewezen dat de geschatte geïnstalleerde capaciteit van bijna 4 miljoen megaton per jaar niet is betwist na de mededeling van de bevindingen van het onderzoek aan alle belanghebbenden.
4.1.2.4. Aantrekkelijkheid van de markt van de Unie en van de markten van andere derde landen
(72)
Zoals hierboven vermeld, beschikt de Russische binnenlandse markt over een groot overschot aan productiecapaciteit; dit suggereert een sterke en natuurlijke behoefte om alternatieve markten te vinden om dit overschot aan productiecapaciteit te absorberen.
(73)
De markt van de Unie is een van de grootste markten ter wereld en groeit nog steeds. Uit de informatie die tijdens het onderzoek werd verzameld, blijkt dat de Russische ondernemingen sterk geïnteresseerd zijn in een sterkere aanwezigheid op een van de grootste markten ter wereld en in het behoud van een aanzienlijk aandeel van de markt van de Unie. Een producent-exporteur in Rusland argumenteerde dat de informatie die naar aanleiding van het bericht van opening werd ingediend, had moeten worden gebruikt als basis voor de bevindingen inzake het bestaan van dumping en de waarschijnlijkheid van herhaling van dumping en schade, en niet de beste gegevens die beschikbaar waren. Toen deze producent-exporteur in Rusland ervoor koos niet verder mee te werken, verklaarde hij echter dat zijn antwoorden op de vragenlijst met de na de opening verstrekte informatie wegens interne herstructureringsprocessen niet mochten worden gebruikt om in zijn geval vast te stellen of voortzetting of herhaling van dumping waarschijnlijk is, dan wel of de omstandigheden zodanig zijn gewijzigd dat een herziening van het niveau van de maatregelen gerechtvaardigd is. Er werd bijgevolg geoordeeld dat deze informatie niet kon worden gebruikt.
4.1.2.5. Conclusie betreffende de waarschijnlijkheid van voortzetting van de dumping
(74)
Gezien de bevindingen hierboven kan worden geconcludeerd dat uit Rusland nog steeds met dumping wordt ingevoerd, en dat het zeer waarschijnlijk is dat die dumping wordt voortgezet. Gezien de huidige en potentiële toekomstige reservecapaciteit in Rusland en het feit dat de markt van de Unie een van de grootste markten ter wereld is met een aantrekkelijk prijsniveau, kan worden geconcludeerd dat de Russische exporteurs hun uitvoer met dumping naar de Unie waarschijnlijk verder zullen verhogen indien de antidumpingmaatregelen zouden vervallen.
4.1.3. Oekraïne
4.1.3.1. Voorafgaande opmerkingen
(75)
In aansluiting op de analyse waaruit bleek dat er in het TNO sprake was van dumping (overwegingen 54 tot en met 61), werd ook nagegaan hoe waarschijnlijk het was dat voortzetting van dumping zou plaatsvinden.
(76)
Hiervoor werden de volgende elementen onderzocht: het volume en de prijzen van de invoer met dumping uit Oekraïne, de productiecapaciteit en de reservecapaciteit in Oekraïne, de aantrekkelijkheid van de markt van de Unie en van andere derde markten.
4.1.3.2. Volume en prijzen van de invoer met dumping uit Oekraïne
(77)
Nadat in juni 2006 definitieve maatregelen waren ingesteld, daalde de invoer uit Oekraïne aanzienlijk en bleef deze vervolgens vrij beperkt met een aandeel van minder dan 2 % van de markt van de Unie. Tijdens dezelfde periode bleven de prijzen van de invoer met dumping uit Oekraïne relatief laag. Bovendien werd vastgesteld dat de gemiddelde verkoopprijzen op andere exportmarkten dan de Unie, waar geen antidumpingrechten worden toegepast, vergelijkbaar waren met of zelfs lager waren dan de verkoopprijzen bij uitvoer naar de Unie.
4.1.3.3. Productiecapaciteit en reservecapaciteit in Oekraïne
(78)
Volgens publiek beschikbare informatie zijn er drie grote Oekraïense producenten van NBP, met een totale geschatte productiecapaciteit van ongeveer 1,5 miljoen ton per jaar, wat ongeveer overeenstemt met het totale verbruik in de Unie.
(79)
Hoewel Oekraïne in de Unie slechts een marktaandeel van iets minder dan 2 % heeft, bedraagt de geschatte reservecapaciteit in Oekraïne 50 % of 750 000 ton per jaar, wat neerkomt op bijna de helft van het verbruik in de Unie.
4.1.3.4. Aantrekkelijkheid van de markt van de Unie en van de markten van andere derde landen
(80)
Het onderzoek heeft bevestigd dat elk van de drie grote Oekraïense producenten van NBP het betrokken product naar de Unie uitvoeren. Uit het onderzoek is voorts gebleken dat de medewerkende partij met dumping naar de Unie uitvoert. Openbaar beschikbare informatie wijst er voorts op dat de andere grote Oekraïense producenten NBP naar de Unie uitvoeren tegen prijzen die lager liggen dan die van de medewerkende onderneming.
4.1.3.5. Conclusie betreffende de waarschijnlijkheid van voortzetting van de dumping
(81)
Aangezien er bij de invoer uit Oekraïne nog steeds sprake is van dumping en de prijzen bij uitvoer naar andere markten dan de Europese Unie vergelijkbaar zijn met of zelfs lager zijn dan de prijzen bij uitvoer naar de Unie, alsook gezien de aanzienlijke reservecapaciteit in Oekraïne en het feit dat de markt van de Unie een van de grootste markten ter wereld is, kan worden geconcludeerd dat de Oekraïense exporteurs hun uitvoer met dumping naar de Unie waarschijnlijk verder zullen verhogen indien de antidumpingmaatregelen vervallen.
4.2. Conclusie
(82)
In het licht van de bovenstaande overwegingen wordt geconcludeerd dat er een aanzienlijk en reëel risico bestaat van voortzetting van dumping van naadloze buizen en pijpen van oorsprong uit Oekraïne en Rusland indien de bestaande maatregelen vervallen. Anderzijds leiden de specifieke omstandigheden die voor Kroatië zijn vastgesteld tot de conclusie dat er geen risico van voortzetting van dumping bestaat indien de bestaande antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer van naadloze buizen en pijpen van oorsprong uit Kroatië vervallen.
5. PRODUCTIE IN DE UNIE EN BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
(83)
Binnen de Unie worden NBP vervaardigd door ongeveer 19 producenten/producentengroepen, die samen de bedrijfstak van de Unie vormen in de zin van artikel 4, lid 1, en artikel 5, lid 4, van de basisverordening.
(84)
Zoals aangegeven in overweging 14, is er een steekproef samengesteld, waarvoor vier producenten/producentengroepen werden geselecteerd uit de onderstaande 19 producenten in de Unie die de gevraagde informatie verstrekten:
-
Arcelor Mittal Tubular Products Ostrava, Tsjechië;
-
Arcelor Mittal Tubular Products Roman SA, Roemenië;
-
Benteler Stahl/Rohr GmbH, Duitsland;
-
Huta Batory, Polen;
-
Ovako Steel AB, Zweden;
-
Productos Tubulares SA, Spanje;
-
Rohrwerk Max Hütte GmbH, Duitsland;
-
Rurexpol Sp. z.o.o., Polen;
-
Silcotub, Roemenië;
-
Tenaris Dalmine S.p.A., Bergamo, Italië;
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanje;
-
TMK Artrom, Roemenië;
-
Valcovny Trub Chomutov, Tsjechië;
-
Vallourec Mannesmann Oil and Gas, Frankrijk;
-
Vitkovice Valcovnatrub AS, Tsjechië;
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Duitsland;
-
V & M, Frankrijk;
-
Voest Alpine Tubulars, Oostenrijk;
-
Železiarne Podbrezová, Slowakije.
(85)
De vier in de steekproef opgenomen producenten in de Unie waren samen goed voor 30 % van de totale productie in de Unie tijdens het TNO en 35 % van de totale verkoop op de markt van de Unie, terwijl de bovenstaande 19 producenten in de Unie 100 % van de totale productie in de Unie tijdens het TNO vertegenwoordigden; dit wordt als representatief voor de totale productie in de Unie beschouwd.
6. SITUATIE OP DE MARKT VAN DE UNIE
6.1. Verbruik in de Unie
(86)
Het verbruik in de Unie werd vastgesteld op grond van de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie en van invoergegevens van Eurostat voor alle invoer in de Unie.
(87)
Op basis van deze gegevens werd vastgesteld dat het verbruik in de Unie tussen 2008 en het eind van het TNO met 34 % is gedaald van 2 597 110 tot 1 724 743 ton. Het verbruik in 2008 was erg hoog, wat kan worden verklaard door het feit dat de hoge olie- en gasprijzen in 2008 investeringen in deze sectoren aanmoedigden en de vraag daardoor deden stijgen. De daling deed zich geheel in 2009 voor: in dat jaar daalde het verbruik met bijna 50 %. Na 2009 begon het verbruik opnieuw te stijgen, een trend die zich tot het eind van het TNO doorzette.
2008
2009
2010
TNO
Verbruik in de Unie (in ton)
2 597 110
1 345 551
1 609 118
1 724 743
Index
100
52
62
66
6.2. Invoer uit de betrokken landen
6.2.1. Cumulatie
(88)
In de eerdere onderzoeken werd de invoer van NBP van oorsprong uit Kroatië, Rusland en Oekraïne cumulatief beoordeeld overeenkomstig artikel 3, lid 4, van de basisverordening. Er is onderzocht of een cumulatieve beoordeling ook voor het huidige onderzoek aangewezen was.
(89)
In dit verband bleek de dumpingmarge voor de invoer uit elk land meer dan minimaal te zijn. Er is een analyse uitgevoerd van de verwachte ontwikkeling van de waarschijnlijke omvang van de uitvoer per land bij intrekking van de maatregelen. Hieruit bleek dat de invoer uit Rusland en Oekraïne, in tegenstelling tot die uit Kroatië, bij intrekking van de maatregelen waarschijnlijk zou toenemen tot niveaus die aanzienlijk hoger zouden liggen dan die in het TNO, en zeker boven de niveaus die als verwaarloosbaar worden beschouwd. Voor Kroatië is vastgesteld dat de uitvoer naar de Unie in de beoordelingsperiode verwaarloosbaar was, en dat de productie na het TNO zelfs volledig was stopgezet. Het is bijgevolg niet erg waarschijnlijk dat deze situatie op korte termijn zal veranderen.
(90)
Aangezien het volume van de invoer met dumping uit Kroatië tijdens het TNO verwaarloosbaar was en dat het om de in overweging 88 uiteengezette redenen niet waarschijnlijk is dat het zal toenemen, werd geoordeeld dat voor de invoer uit Kroatië niet is voldaan aan de criteria van artikel 3, lid 4, van de basisverordening.
(91)
Wat de invoer uit de betrokken drie landen betreft, is uit het onderzoek gebleken dat NBP die uit deze landen werden ingevoerd, dezelfde fysieke en technische basiskenmerken hadden. Verder waren de diverse soorten ingevoerde NBP uitwisselbaar met soorten die in de Unie zijn geproduceerd en werden zij in dezelfde periode in de handel gebracht in de Unie. Gezien het bovenstaande is geconcludeerd dat de ingevoerde NBP van oorsprong uit de betrokken landen concurreerden met de NBP die in de Unie zijn geproduceerd.
(92)
Op basis van het bovenstaande is daarom geconcludeerd dat met betrekking tot Rusland en Oekraïne is voldaan aan de criteria van artikel 3, lid 4, van de basisverordening. De invoer uit deze twee landen is daarom cumulatief beoordeeld. Omdat met betrekking tot Kroatië niet is voldaan aan de criteria van artikel 3, lid 4, van de basisverordening en met name niet aan het criterium over de concurrentieverhoudingen tussen de ingevoerde producten, is de invoer van oorsprong uit dit land afzonderlijk onderzocht.
6.3. Invoer uit Rusland en Oekraïne
6.3.1. Omvang, marktaandeel en prijzen van de invoer
(93)
Volgens gegevens van Eurostat is de omvang van de invoer van het betrokken product van oorsprong uit Rusland en Oekraïne tijdens de beoordelingsperiode met 47 % afgenomen. Om precies te zijn, daalde de invoer zeer sterk in 2009, namelijk met 44 %, en daalde hij sindsdien licht van 40 611 tot 38 108 ton. Dit moet worden gezien tegen de achtergrond van een dalend verbruik.
(94)
Het marktaandeel van de invoer uit Rusland en Oekraïne daalde tijdens de beoordelingsperiode van 2,7 % tot 2,2 %.
(95)
De gewogen gemiddelde prijzen van de invoer van NBP daalden met 15 procentpunten in 2009, en stegen in het TNO vervolgens weer tot het niveau van 2008. Deze opeenvolgende daling en stijging volgden min of meer de trend van de grondstofprijzen.
2008
2009
2010
TNO
Invoer (ton)
72 328
40 611
39 505
38 108
Index
100
56
55
53
Marktaandeel (%)
2,8 %
3,0 %
2,5 %
2,2 %
Index
100
111
93
88
Invoerprijs
741,03
627,66
649,96
734,22
Index
100
85
88
99
6.3.2. Prijsonderbieding
(96)
Omdat de Russische producenten-exporteurs niet aan het onderzoek meewerkten, moest de prijsonderbieding door invoer uit Rusland worden vastgesteld aan de hand van statistische invoergegevens volgens GN-code, waarvoor overeenkomstig artikel 14, lid 6, van de basisverordening verzamelde informatie werd gebruikt. De prijsonderbieding door de invoer uit Oekraïne werd vastgesteld door gebruik te maken van de uitvoerprijzen van de medewerkende Oekraïense producent-exporteur, zonder antidumpingrecht. De relevante verkoopprijzen van de bedrijfstak van de Unie waren de prijzen aan onafhankelijke afnemers, indien nodig gecorrigeerd tot het niveau van de prijzen af fabriek. In het TNO varieerde de prijsonderbiedingsmarge voor de invoer van NBP van oorsprong uit Rusland en Oekraïne, exclusief antidumpingrecht, van 20,4 % tot 55,4 %.
6.4. Invoer uit Kroatië
6.4.1. Omvang, marktaandeel en prijzen van de invoer uit Kroatië
(97)
Volgens gegevens van Eurostat is de omvang van de invoer van het betrokken product van oorsprong uit Kroatië tijdens de beoordelingsperiode met 133 % toegenomen. De invoer was laag in 2008, steeg vervolgens tot 2010, en daalde in het TNO weer licht. Algemeen genomen bleef de invoer uit Kroatië heel beperkt tijdens de hele beoordelingsperiode.
(98)
Het marktaandeel van de invoer uit Kroatië nam tijdens de beoordelingsperiode toe van 0,1 % tot 0,3 %.
(99)
De invoerprijzen zijn in de beoordelingsperiode geleidelijk met in totaal 23 % gedaald.
2008
2009
2010
TNO
Invoer
Index
100
153
251
233
Marktaandeel (%)
0,1 %
0,2 %
0,3 %
0,3 %
Invoerprijs
Index
100
89
74
77
6.4.2. Prijsonderbieding
(100)
De prijsonderbieding werd beoordeeld aan de hand van de uitvoerprijzen van de medewerkende Kroatische producent, zonder antidumpingrecht, en bleek 29,3 % te bedragen. Gezien het ontbreken van andere producenten-exporteurs in Kroatië geldt deze conclusie voor het gehele land.
6.5. Ander bij antidumpingmaatregelen betrokken land
(101)
Volgens Eurostatgegevens is de omvang van de invoer van NBP van oorsprong uit de Volksrepubliek China, zoals gedefinieerd in artikel 1, lid 1, van Verordening (EG) nr. 926/2009 van de Raad (19), tijdens de beoordelingsperiode met 80 % gedaald.
(102)
Het marktaandeel van de Chinese invoer is gedaald van 20,5 % in 2008 naar 3,1 % in het TNO.
7. ECONOMISCHE SITUATIE VAN DE BEDRIJFSTAK VAN DE UNIE
(103)
Overeenkomstig artikel 3, lid 5, van de basisverordening heeft de Commissie een beoordeling gemaakt van alle relevante economische factoren en indicatoren die op de situatie van de bedrijfstak van de Unie van invloed zijn.
7.1. Voorafgaande opmerkingen
(104)
Aangezien voor de bedrijfstak van de Unie gebruik werd gemaakt van een steekproef, is de schade zowel beoordeeld aan de hand van de gegevens over de gehele bedrijfstak van de Unie, zoals gedefinieerd in overweging 57, als aan de hand van de gegevens over de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie.
(105)
Bij steekproeven is het gebruikelijk om bepaalde schade-indicatoren (productie, capaciteit, productiviteit, verkoop, marktaandeel, groei en werkgelegenheid) voor de bedrijfstak van de Unie als geheel te analyseren, terwijl schade-indicatoren die betrekking hebben op de prestaties van individuele ondernemingen, zoals prijzen, productiekosten, winstgevendheid, lonen, investeringen, rendement van investeringen, kasstroom en het vermogen om kapitaal aan te trekken, onderzocht worden aan de hand van de gegevens over de in de steekproef opgenomen producenten van de Unie.
7.2. Gegevens over de bedrijfstak van de Unie
a) Productie
(106)
De productie van de bedrijfstak van de Unie is tussen 2008 en het eind van het TNO met 16 % gedaald, namelijk van 3 479 266 tot 2 917 325 ton. Het productievolume daalde in 2009 aanzienlijk, namelijk met 43 %, als gevolg van de wereldwijde economische neergang. Toen de vraag zich herstelde, herstelde ook de productie zich in 2010 en het TNO: de productie steeg met 27 % tussen 2009 en het eind van het TNO, maar bereikte het niveau van 2008 niet meer. De omvang van de productie vertoonde een trend die vergelijkbaar was met die van het verbruik, maar daalde minder dan het verbruik in de Unie als gevolg van de vraag op markten buiten de Unie.
Bedrijfstak van de Unie
2008
2009
2010
TNO
Productievolume (ton)
3 479 266
1 979 967
2 675 053
2 917 325
Index
100
57
77
84
b) Capaciteit en bezettingsgraad
(107)
De productiecapaciteit is in de beoordelingsperiode constant gebleven. Omdat de productie met 16 % is gedaald, is de bezettingsgraad afgenomen, namelijk van 80 % in 2008 tot 67 % in het TNO. De sterkste daling van 80 % tot 45 % vond echter plaats in 2009 als gevolg van de daling van het productievolume. In 2010 en het TNO steeg de bezettingsgraad gestaag.
Bedrijfstak van de Unie
2008
2009
2010
TNO
Productiecapaciteit
4 334 520
4 378 520
4 332 520
4 357 520
Index
100
101
100
101
Bezettingsgraad
80 %
45 %
62 %
67 %
Index
100
56
77
83
c) Voorraden
(108)
Wat de voorraden betreft, zij opgemerkt dat in verreweg de meeste gevallen op bestelling wordt geproduceerd. Hoewel de voorraden van de in de steekproef opgenomen producenten in 2009 aanzienlijk zijn gedaald, maar in 2010 tot het eind van het TNO weer met lichte schommelingen zijn gestegen tot bijna het niveau van 2008, wordt geoordeeld dat de voorraden in dit geval geen relevante schade-indicator waren.
In de steekproef opgenomen producenten
2008
2009
2010
TNO
Eindvoorraad (ton)
106 078
82 788
107 490
104 184
Index
100
78
101
98
d) Omvang van de verkoop
(109)
De verkoop van de bedrijfstak van de Unie op de markt van de Unie is tussen 2008 en het eind van het TNO met 21 % gedaald. Nadat de omvang van de verkoop in 2009 met 42 % was gedaald, steeg hij opnieuw met 21 procentpunten tot het eind van het TNO. Deze ontwikkeling komt overeen met de ontwikkeling van het verbruik op de markt van de Unie, dat in 2009 met 48 % daalde als gevolg van de economische neergang, en vervolgens opnieuw begon te herstellen.
Bedrijfstak van de Unie
2008
2009
2010
TNO
Verkoop aan niet-verbonden partijen in de Unie (ton)
1 445 070
841 514
1 060 349
1 135 572
Index
100
58
73
79
e) Marktaandeel
(110)
De bedrijfstak van de Unie is erin geslaagd zijn marktaandeel tussen 2008 en het eind van het TNO geleidelijk te vergroten. Deze stijging is hoofdzakelijk te danken aan de sinds 2009 geldende antidumpingmaatregelen ten aanzien van de invoer uit de Volksrepubliek China. Het onderstaande marktaandeel is het aandeel van de totale verkoop van de bedrijfstak van de Unie, zowel aan niet-verbonden als aan verbonden afnemers, in de Unie als percentage van het verbruik in de Unie.
Bedrijfstak van de Unie
2008
2009
2010
TNO
Marktaandeel (%)
70,2 %
78,7 %
84,5 %
85,2 %
Index
100
112
120
121
f) Groei
(111)
Tussen 2008 en het eind van het TNO, toen het verbruik in de Unie met 34 % daalde, liep de omvang van de verkoop van de bedrijfstak van de Unie met slechts 21 % terug. De bedrijfstak van de Unie won dus aan marktaandeel, terwijl de invoer uit Rusland en Oekraïne tijdens dezelfde periode 0,6 % aan marktaandeel verloor.
g) Werkgelegenheid
(112)
De werkgelegenheid in de bedrijfstak van de Unie is tussen 2008 en het eind van het TNO met 8 % afgenomen. De werkgelegenheid begon af te nemen in 2009 en nam in 2010 verder af, maar steeg in het TNO opnieuw met 11 % in vergelijking met 2010. Hieruit blijkt dat de bedrijfstak van de Unie zich kon aanpassen aan de nieuwe marktsituatie.
Bedrijfstak van de Unie
2008
2009
2010
TNO
Werkgelegenheid
14 456
13 131
12 073
13 368
Index
100
91
84
92
h) Productiviteit
(113)
De productiviteit van de werknemers van de bedrijfstak van de Unie, uitgedrukt in productie per voltijdequivalent (VTE), fluctueerde sterk tijdens de beoordelingsperiode.
Bedrijfstak van de Unie
2008
2009
2010
TNO
Productiviteit (ton per werknemer)
240,7
150,8
221,6
218,2
Index
100
63
92
91
i) Hoogte van de dumpingmarge
(114)
Het effect van de hoogte van de huidige dumpingmarges op de bedrijfstak van de Unie kan niet als verwaarloosbaar worden beschouwd, gezien het totale volume van de invoer uit de betrokken landen.
7.3. Gegevens over de in de steekproef opgenomen producenten in de Unie
a) Verkoopprijzen en factoren die van invloed zijn op de binnenlandse prijzen
(115)
De verkoopprijzen per eenheid van de bedrijfstak van de Unie zijn tussen 2008 en het eind van het TNO met 13 % gedaald. De prijzen zijn in 2009 licht gestegen, waarna zij in 2010 met 17 % zijn gedaald. In het TNO zijn de prijzen in vergelijking met 2010 licht gestegen. Deze prijsontwikkeling houdt verband met het feit dat 2008 een jaar was met een zeer hoge vraag en hoge grondstofprijzen, wat in hogere verkoopprijzen resulteerde. De gevolgen lieten zich begin 2009 nog voelen. Vanaf de tweede helft van 2009 daalde de vraag sterk en daalden ook de verkoopprijzen ingevolge een dalende trend van de grondstofprijzen. In het TNO bleek de prijsdaling te zijn gestopt.
In de steekproef opgenomen producenten
2008
2009
2010
TNO
Gemiddelde verkoopprijs per eenheid in de EU (EUR/ton)
1 286
1 300
1 086
1 115
Index
100
101
84
87
b) Lonen
(116)
Tussen 2008 en het eind van het TNO is het gemiddelde loon per VTE met 12 % gedaald. Hieruit kan evenwel geen zinvolle conclusie worden getrokken.
c) Investeringen en vermogen om kapitaal aan te trekken
(117)
Tijdens de beoordelingsperiode stegen de investeringen in NBP met 24 %. De investeringen waren aanzienlijk en bedroegen meer dan 100 miljoen EUR in het TNO. NBP is een kapitaalintensieve sector, die aanzienlijke investeringen in de productielijnen vereist om concurrerend te blijven. Uit het onderzoek is gebleken dat de investeringen zijn gedaan om de productiecapaciteit op het huidige niveau te houden, en niet met het doel het productievolume te vergroten. Er is ook vastgesteld dat de in de steekproef opgenomen producenten in de beoordelingsperiode geen problemen ondervonden om kapitaal aan te trekken.
In de steekproef opgenomen producenten
2008
2009
2010
TNO
Investeringen (1 000 EUR)
83 334
91 330
101 775
103 635
Index
100
110
122
124
d) Winstgevendheid op de markt van de Unie
(118)
Hoewel de winstgevendheid tijdens de beoordelingsperiode met 66 % is gedaald, slaagden de in de steekproef opgenomen producenten erin tijdens de hele beoordelingsperiode winst te boeken. De winst die werd behaald tussen 2008 en het eind van het TNO lag boven de doelwinst van 3 % die in het jongste onderzoek was vastgesteld. 2008 was een zeer goed jaar met hoge winsten. In 2009 en eveneens in 2010 is de winstgevendheid met 50 % gedaald in vergelijking met het voorgaande jaar, maar in het TNO steeg de winstgevendheid opnieuw met 35 % ten opzichte van 2010 en bedroeg deze 6,6 %. De bedrijfstak van de Unie slaagde erin zich aan te passen aan de gedaalde vraag in de Unie en werd geholpen door de voortgezette wereldwijde vraag naar de producten die de in de steekproef opgenomen producenten produceerden, waardoor zij hun vaste kosten konden spreiden. De daling van de winstgevendheid na 2008 wordt verklaard door de economische neergang, die resulteerde in een sterke daling van de vraag, een daling van de prijzen en een daling van het productievolume, die negatieve gevolgen had voor de productiekosten.
In de steekproef opgenomen producenten
2008
2009
2010
TNO
Winstgevendheid op de markt van de Unie (%)
19,7 %
9,6 %
4,9 %
6,7 %
Index
100
49
25
34
e) Rendement van investeringen
(119)
Het rendement van investeringen, uitgedrukt in de totale winst die is gegenereerd door de activiteiten op het gebied van NBP in percentage van de netto boekwaarde van activa die direct en indirect verbonden zijn met de productie van NBP, volgde gedurende de hele beoordelingsperiode in grote lijnen bovenstaande winstgevendheidtrends en bleef gedurende de hele beoordelingsperiode positief. Het rendement van investeringen daalde tijdens de beoordelingsperiode met 80 %, maar steeg in het TNO opnieuw met 50 % in vergelijking met 2010.
In de steekproef opgenomen producenten
2008
2009
2010
TNO
Rendement van investeringen (%)
30 %
7 %
4 %
6 %
Index
100
23
13
20
f) Kasstroom
(120)
De kasstroomsituatie verslechterde aanzienlijk tussen 2008 en het eind van het TNO, aangezien de kasstroom met 93 % daalde. De trend van de kasstroom volgde niet de trend van de winstgevendheid; dat kan worden verklaard door de afschrijvingskosten die voor deze kapitaalintensieve sector gewoonlijk hoog zijn.
In de steekproef opgenomen producenten
2008
2009
2010
TNO
Kasstroom (1 000 EUR)
466 198
345 152
45 562
33 614
Index
100
74
10
7
g) Herstel van de effecten van eerdere dumping
(121)
Hoewel de hierboven onderzochte indicatoren aantonen dat de bedrijfstak van de Unie onder de economische neergang heeft geleden omdat de omvang van de verkoop, de omvang van de productie, het rendement van investeringen en de kasstroom daalden, geven zij ook aan dat de bedrijfstak van de Unie haar productieapparatuur heeft aangepast om beter bestand te zijn tegen het nieuwe economische klimaat en om in staat te zijn op de markt van de Unie en ook buiten de Unie gebruik te maken van de kansen, met name in marktsegmenten waar hoge marges kunnen worden bereikt. De verbetering van de economische en financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie, na de instelling van antidumpingmaatregelen in 2006 ten aanzien van de betrokken landen en in 2009 ten aanzien van de invoer uit de Volksrepubliek China, wijst erop dat de maatregelen doeltreffend zijn en dat de bedrijfstak van de Unie zich heeft hersteld van de gevolgen van eerdere dumpingpraktijken, hoewel hij het winstgevendheidsniveau van 2008 niet meer bereikt.
7.4. Conclusie
(122)
Hoewel het verbruik met 34 % is gedaald, is de bedrijfstak van de Unie erin geslaagd zijn marktaandeel te verhogen; het productievolume en het verkoopvolume zijn minder afgenomen dan het verbruik. De bedrijfstak van de Unie was gedurende de gehele beoordelingsperiode winstgevend. Gezien het bovenstaande kan worden geconcludeerd dat de bedrijfstak van de Unie gedurende de beoordelingsperiode geen aanmerkelijke schade heeft geleden.
8. WAARSCHIJNLIJKHEID VAN HERHALING VAN SCHADE
(123)
Zoals uiteengezet in de overwegingen 69, 70, 77 en 78 beschikken de producenten-exporteurs in Rusland en Oekraïne over de mogelijkheid om hun uitvoervolume naar de Unie aanzienlijk te vergroten door gebruik te maken van beschikbare reservecapaciteit van ongeveer 1 750 000 ton, wat gelijk is aan het totale verbruik in de Unie. De totale capaciteit van de producenten-exporteurs in Rusland en Oekraïne bedraagt 5 500 000 ton. Het is derhalve aannemelijk dat bij het vervallen van de maatregelen grote hoeveelheden NBP uit Rusland en Oekraïne in de Unie op de markt zullen komen om het marktaandeel dat zij door de geldende antidumpingrechten hebben verloren, terug te veroveren en te vergroten.
(124)
Zoals benadrukt in overweging 95 is vastgesteld dat de prijzen van de invoer uit Rusland en Oekraïne laag waren en de prijzen van de Unie onderboden. Deze lage prijzen zouden zeer waarschijnlijk worden gehandhaafd. In het geval van Oekraïne zouden de prijzen zelfs nog verder kunnen dalen (zie overweging 80). Een dergelijk prijsgedrag, gekoppeld aan het feit dat de exporteurs in deze landen aanzienlijke hoeveelheden van het betrokken product op de markt van de Unie zouden kunnen brengen, zou naar alle waarschijnlijkheid een neerwaarts effect op de prijzen op de markt van de Unie hebben, wat de economische situatie van de bedrijfstak van de Unie vermoedelijk negatief zou beïnvloeden. Zoals hierboven wordt aangetoond, zijn de financiële resultaten van de bedrijfstak van de Unie nauw verbonden met het prijsniveau op de markt van de Unie. Wanneer de bedrijfstak van de Unie wordt blootgesteld aan meer invoer met dumping uit Rusland en Oekraïne, zal dit dan ook waarschijnlijk resulteren in een verslechtering van de financiële situatie, zoals die in het jongste onderzoek werd vastgesteld. Op deze basis wordt geconcludeerd dat intrekking van de maatregelen ten aanzien van invoer van oorsprong uit Rusland en Oekraïne waarschijnlijk zal leiden tot de herhaling van schade voor de bedrijfstak van de Unie.
(125)
In 2006 werden antidumpingmaatregelen ingesteld om de schade veroorzakende dumping waarmee de invoer uit onder meer Kroatië, Rusland en Oekraïne gepaard ging, te neutraliseren. De bedrijfstak van de Unie kon evenwel niet ten volle van deze maatregelen profiteren, aangezien de marktaandelen van die landen zijn ingenomen door laaggeprijsde invoer uit China. Dat heeft het herstel van de bedrijfstak van de Unie zonder twijfel beperkt, tot het ogenblik waarop in 2009 maatregelen tegen China werden ingesteld. De bedrijfstak van de Unie is dus niet volledig hersteld van de vroegere dumping en blijft derhalve kwetsbaar voor de schade die kan worden veroorzaakt door de aanwezigheid van grote hoeveelheden met dumping ingevoerde goederen op de markt van de Unie.
(126)
Wat Kroatië betreft en zoals vermeld in overweging 60, staat de enige fabriek te koop, is de productie volledig stilgelegd en is het onwaarschijnlijk dat die binnenkort weer wordt opgestart. Gezien de verwaarloosbare hoeveelheden die naar de Unie werden uitgevoerd, is het bovendien zeer onwaarschijnlijk dat, zelfs indien de productie binnenkort wordt heropgestart, het volume dat naar de Unie kan worden uitgevoerd het niveau van de vroegere uitvoer zal halen.
(127)
Gezien de verwaarloosbare uitvoer in de beoordelingsperiode en het feit dat de productie na het TNO volledig werd stopgezet, wordt bijgevolg geconcludeerd dat de intrekking van de maatregelen ten aanzien van de invoer van oorsprong uit Kroatië zeer waarschijnlijk niet zal resulteren in de herhaling van schade voor de bedrijfstak van de Unie.
9. BELANG VAN DE UNIE
9.1. Inleiding
(128)
Ingevolge artikel 21 van de basisverordening werd nagegaan of handhaving van de bestaande antidumpingmaatregelen ten aanzien van Rusland en Oekraïne tegen het belang van de Unie in haar geheel zou indruisen. Dit werd vastgesteld aan de hand van een beoordeling van alle verschillende betrokken belangen. Bij de eerdere onderzoeken werden antidumpingmaatregelen niet in strijd met het belang van de Unie geacht. Bovendien kan nu, omdat het om een nieuw onderzoek gaat waarbij een situatie wordt onderzocht waarin al antidumpingmaatregelen van toepassing zijn, worden nagegaan of die maatregelen ongewenste negatieve gevolgen voor de betrokken partijen hebben.
(129)
Op basis hiervan werd onderzocht of er, ondanks de conclusies inzake de waarschijnlijkheid van herhaling van schade veroorzakende dumping, dwingende redenen waren om te concluderen dat handhaving van de maatregelen ten aanzien van de invoer van oorsprong uit Rusland en Oekraïne in dit bijzondere geval niet in het belang van de Unie is.
9.2. Belang van de bedrijfstak van de Unie
(130)
De bedrijfstak van de Unie heeft bewezen een structureel levensvatbare bedrijfstak te zijn. Dit werd bevestigd door de positieve ontwikkeling van de economische situatie die is waargenomen tijdens de beoordelingsperiode. Met name het feit dat de bedrijfstak van de Unie zijn marktaandeel tijdens de beoordelingsperiode heeft vergroot, is een sterke indicator dat de bedrijfstak van de Unie erin geslaagd is zich aan de gewijzigde marktomstandigheden aan te passen. Bovendien is de bedrijfstak van de Unie tijdens de hele beoordelingsperiode winstgevend gebleven.
(131)
Er kan redelijkerwijs worden verwacht dat de bedrijfstak van de Unie zal blijven profiteren indien de maatregelen worden gehandhaafd. De instelling van maatregelen zal het de bedrijfstak van de Unie mogelijk maken zijn verkoopvolume te vergroten en zijn winstgevendheid te verbeteren, zodat hij continu in zijn productiefaciliteiten kan investeren. Indien de maatregelen ten aanzien van de invoer van oorsprong uit Rusland en Oekraïne niet worden gehandhaafd, zal de Unie waarschijnlijk weer schade ondervinden door meer invoer met dumping uit deze landen en zal de financiële situatie van de bedrijfstak van de Unie waarschijnlijk verslechteren.
9.3. Belang van de importeurs
(132)
Er wordt aan herinnerd dat bij eerdere onderzoeken werd vastgesteld dat de instelling van maatregelen voor de importeurs geen grote gevolgen zou hebben. Zoals al in overweging 18 is aangegeven, hebben drie importeurs de vragenlijst beantwoord en volledig aan dit onderzoek meegewerkt. Zij hebben aangegeven dat de maatregelen de prijzen opdrijven. Aangezien uit het onderzoek is gebleken dat de medewerkende importeurs NBP bij verschillende leveranciers uit veel verschillende landen betrekken en dat de prijzen concurrerend waren, zal het eventuele effect van een voortzetting van de maatregelen ten aanzien van de invoer uit Rusland en Oekraïne evenwel beperkt zijn.
(133)
Gezien het voorgaande werd geconcludeerd dat de geldende maatregelen geen negatief effect van betekenis op de financiële situatie van de importeurs hadden en dat voortzetting van de maatregelen geen ernstige gevolgen voor hen zal hebben.
9.4. Belang van de gebruikers
(134)
De beschikbare informatie lijkt erop te wijzen dat het aandeel van NBP in de productiekosten van de gebruikers vrij laag is. NBP maken gewoonlijk deel uit van grotere projecten (boilers, pijplijnen, gebouwen) waarvan zij slechts een klein deel vormen. Het mogelijke effect van een voortzetting van de maatregelen zal bijgevolg wellicht niet aanzienlijk zijn.
(135)
De Commissie heeft alle bekende gebruikers een vragenlijst toegezonden. Zoals in overweging 18 is vermeld, heeft slechts één gebruiker aan het onderzoek meegewerkt. Deze gaf aan dat hij geen schade ondervond van het bestaan van de maatregelen omdat er andere bronnen beschikbaar zijn en NBP maar een klein deel van de productiekosten vertegenwoordigen. In deze context is geconcludeerd dat gezien het verwaarloosbare effect van de kosten van NBP voor de verwerkende ondernemingen en het bestaan van andere leveringsbronnen, de geldende maatregelen geen aanmerkelijk effect op de verwerkende ondernemingen hebben.
9.5. Conclusie inzake het belang van de Unie
(136)
Gezien het bovenstaande wordt geconcludeerd dat er geen dwingende redenen zijn om de huidige antidumpingmaatregelen niet te handhaven.
10. ANTIDUMPINGMAATREGELEN
(137)
Alle partijen zijn in kennis gesteld van de belangrijkste feiten en overwegingen op grond waarvan wordt aanbevolen de bestaande maatregelen te handhaven ten aanzien van de invoer van het betrokken product van oorsprong uit Rusland en Oekraïne, en deze te beëindigen met betrekking tot invoer van oorsprong uit Kroatië. Zij konden hierover binnen een bepaalde termijn opmerkingen maken.
(138)
Een Russische exporteur verzocht om een hoorzitting met de raadadviseur-auditeur en werd gehoord. Die exporteur voerde aan dat de Commissie ten onrechte heeft geconcludeerd dat hij niet aan het onderzoek heeft meegewerkt. Deze exporteur had zich kenbaar gemaakt als belanghebbende en heeft bij de Commissie twee opmerkingen ingediend, die hoofdzakelijk schade betroffen en waarmee de Commissie naar behoren rekening heeft gehouden. Deze exporteur heeft de antidumpingvragenlijst echter niet beantwoord en heeft geen informatie verstrekt over zijn uitvoerprijs. Bijgevolg bleef de Commissie geen andere keuze dan de normale waarde voor Rusland te berekenen op basis van de beste gegevens die beschikbaar waren. Deze exporteur heeft het gebruik van deze methode niet betwist. In deze omstandigheden kan deze exporteur niet worden geacht ten volle aan het onderzoek te hebben meegewerkt.
(139)
Dezelfde exporteur voerde ook aan dat de mededeling van feiten en overwegingen vaag, contradictoir en onvoldoende gemotiveerd was. Dit argument was echter niet onderbouwd.
(140)
Een andere Russische exporteur argumenteerde dat de invoer uit Rusland niet met die uit Oekraïne mag worden gecumuleerd. In het jongste onderzoek zijn de invoer uit Rusland en die uit Oekraïne echter samen beoordeeld (samen met de invoer uit Kroatië). Aangezien nog steeds is voldaan aan de voorwaarden van artikel 3, lid 4, van de basisverordening wat de invoer uit Rusland en Oekraïne betreft, zijn de effecten van die invoer cumulatief beoordeeld, zoals uiteengezet in de overwegingen 88 tot en met 92. Er werden geen argumenten aangevoerd die hiervoor een verandering van methodologie zouden verantwoorden.
(141)
Verschillende belanghebbenden argumenteerden dat de situatie van de bedrijfstak van de Unie de handhaving van de maatregelen niet rechtvaardigt, aangezien herhaling van schade onwaarschijnlijk is. Er werden evenwel geen nieuwe argumenten naar voren gebracht die tot een andere conclusie zouden leiden ten aanzien van de herhaling van schade als die welke is uiteengezet in de overwegingen 123 tot en met 127.
(142)
Verschillende belanghebbenden argumenteerden ook dat de maatregelen te lang gelden en verzochten deze te laten vervallen. In dit verband zij er nogmaals op gewezen dat dit voor deze productomschrijving het eerste nieuwe onderzoek in verband met het vervallen van de maatregelen is. Voor deze productomschrijving zijn slechts sinds 2006 maatregelen van kracht, wat niet als een niet te rechtvaardigen lange periode kan worden beschouwd. Tussen 1997 en 2004 waren er inderdaad maatregelen van kracht ten aanzien van invoer uit Rusland, en tussen 2000 en 2004 ten aanzien van invoer uit Kroatië en Oekraïne, maar deze maatregelen betroffen een veel engere productomschrijving. Aangezien in het kader van dit onderzoek is vastgesteld dat voor de handhaving van de maatregelen aan de voorwaarden van artikel 11, lid 2, van de basisverordening is voldaan, is het feit dat mogelijk gedurende een paar jaar maatregelen golden, in elk geval irrelevant.
(143)
Tot slot werd aangevoerd dat de invoer uit Rusland anders wordt behandeld dan de invoer uit Belarus en Kroatië, wat als discriminerend kan worden beschouwd. Deze verklaring geeft niet de realiteit weer, aangezien de situatie van deze landen totaal verschillend is. De klacht inzake invoer uit Belarus werd ingetrokken en de procedure werd vervolgens beëindigd overeenkomstig artikel 9, lid 1, van de basisverordening (20). Na de mededeling van feiten en overwegingen werden geen aanwijzingen aangedragen waaruit bleek dat een dergelijke beëindiging niet in het belang van de Unie zou zijn. Wat Kroatië betreft, is de productie in dat land stilgelegd, zoals reeds uiteengezet in de overwegingen 63, 64 en 65.
(144)
Bijgevolg kan worden geconcludeerd dat de opmerkingen die de Commissie heeft ontvangen geen aanleiding gaven de bovenstaande conclusies te wijzigen.
(145)
Uit het bovenstaande volgt dat overeenkomstig artikel 11, lid 2, van de basisverordening de antidumpingmaatregelen die van toepassing zijn op NBP van oorsprong uit Rusland en Oekraïne moeten worden gehandhaafd. Daarentegen dienen de maatregelen die van toepassing zijn op de invoer uit Kroatië, te vervallen,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
1. Er wordt een definitief antidumpingrecht ingesteld op naadloze buizen en pijpen, van ijzer of van staal, met rond profiel, met een uitwendige diameter van niet meer dan 406,4 mm en een koolstofequivalent (carbon equivalent value, CEV) van niet meer dan 0,86 volgens de formule en chemische analyse van het Internationaal Instituut voor Lastechniek (21), momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 en ex 7304 59 93 (22) (Taric-codes 7304110010, 7304191020, 7304193020, 7304220020, 7304230020, 7304240020, 7304291020, 7304293020, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 en 7304599320), van oorsprong uit Rusland en Oekraïne.
2. Het definitieve antidumpingrecht, dat van toepassing is op de nettoprijs, franco grens Unie, vóór inklaring, voor het in lid 1 omschreven product dat door onderstaande ondernemingen is geproduceerd, is als volgt:
Land
Onderneming
Antidumpingrecht
%
Aanvullende Taric- code
Rusland
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant en Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1
A741
OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant and OAO Seversky Tube Works
27,2
A859
Alle andere ondernemingen
35,8
A999
Oekraïne
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3
A742
LLC Interpipe Niko Tube en OJSC Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (Interpipe NTRP)
17,7
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7
A744
Alle andere ondernemingen
25,7
A999
3. Tenzij anders vermeld, zijn de geldende bepalingen inzake douanerechten van toepassing.
4. De procedure van het nieuwe onderzoek inzake naadloze buizen en pijpen, van ijzer of van staal, met rond profiel, met een uitwendige diameter van niet meer dan 406,4 mm en een koolstofequivalent (carbon equivalent value, CEV) van niet meer dan 0,86 volgens de formule en chemische analyse van het Internationaal Instituut voor Lastechniek (IIL), momenteel ingedeeld onder de GN-codes ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 en ex 7304 59 93, van oorsprong uit Kroatië, wordt hierbij beëindigd.
Artikel 2
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Luxemburg, 26 juni 2012.