ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 24. ledna 2012,
kterým se stanoví, zda Maďarsko přijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009
(2012/139/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 8 této Smlouvy,
s ohledem na doporučení Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 126 odst. 1 Smlouvy se členské státy vyvarují nadměrných schodků veřejných financí.
(2)
Pakt o stabilitě a růstu vychází z cíle zdravých veřejných financí, které jsou prostředkem k posílení podmínek pro cenovou stabilitu a pro silný udržitelný růst, jenž bude přispívat k tvorbě pracovních míst. Pakt o stabilitě a růstu zahrnuje nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1), které bylo přijato za účelem urychleného odstranění nadměrných schodků veřejných financí.
(3)
Rozhodnutím 2004/918/ES (2) ze dne 5. července 2004 Rada na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“) rozhodla, že v Maďarsku existuje nadměrný schodek (3).
(4)
Rada dne 5. července 2004 na základě doporučení Komise v souladu čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES doporučila, aby maďarské orgány přijaly opatření ve střednědobém horizontu s cílem snížit schodek pod 3 % HDP do roku 2008. Rozhodnutím 2005/348/ES (4) ze dne 18. ledna 2005 Rada v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(5)
Rada dne 8. března 2005 na základě doporučení Komise v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES přijala druhé doporučení, jímž potvrdila rok 2008 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Po podstatném zhoršení rozpočtového výhledu v Maďarsku Rada rozhodnutím 2005/843/ES (5) ze dne 8. listopadu 2005 v souladu s čl. 104 odst. 8 Smlouvy o ES stanovila, že Maďarsko již podruhé nepřijalo v reakci na doporučení Rady účinná opatření.
(6)
Rada proto dne 10. října 2006 přijala v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES třetí doporučení Maďarsku, v němž posunula lhůtu pro odstranění nadměrného schodku na rok 2009. Dne 7. července 2009 došla Rada ve svém doporučení přijatém v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES k závěru, že je možné konstatovat, že maďarské orgány přijaly účinná opatření v reakci na doporučení z října 2006. Na pozadí prudkého propadu v souvislosti s hospodářskou a finanční krizí Rada v témže doporučení vydala revidované znění třetího doporučení podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES.
(7)
V doporučení ze dne 7. července 2009 Rada vyzvala maďarské orgány, aby odstranily nadměrný schodek nejpozději do roku 2011. Mimo jiné bylo Maďarsku doporučeno i) omezit zhoršování fiskální situace v roce 2009 zajištěním důsledného provádění schválených a oznámených nápravných opatření s cílem dodržet cílovou hodnotu 3,9 % HDP; ii) od roku 2010 důsledně provádět nezbytná konsolidační opatření vedoucí k dalšímu snižování strukturálního schodku a k zahájení snižování celkového schodku a více při tom využívat strukturální opatření, s cílem zaručit trvalé zlepšování veřejných financí; iii) formulovat a včas přijmout konsolidační opatření nezbytná pro dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2011; iv) v letech 2010 a 2011 zajistit souhrnné fiskální úsilí ve výši alespoň 0,5 % HDP; v) zajistit, že poměr hrubého veřejného dluhu k HDP začne přesvědčivě klesat.
(8)
Dne 27. ledna 2010 přijala Komise sdělení určené Radě (6), ve kterém dospěla k závěru, že na základě dostupných informací přijalo Maďarsko účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009. Komise dospěla ke svému závěru zejména s přihlédnutím ke konsolidačním opatřením ve výši 1,5 % HDP, jejichž cílem je dosáhnout v roce 2009 stanovené hodnoty schodku 3,9 % HDP, ke strukturálním reformám důchodového systému a systému sociálních dávek na podporu dosažení cílové hodnoty schodku 3,8 % HDP v roce 2010 a k pokroku v provádění nového fiskálního rámce, zároveň však Komise upozornila na značná rizika.
(9)
Dne 15. prosince 2011 předložilo Maďarsko Komisi a Radě svou Zprávu o opatřeních přijatých v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy, prosinec 2011 (dále jen „zpráva o pokroku z prosince 2011“). Rovněž na základě této zprávy o pokroku vede aktualizované posouzení opatření učiněných Maďarskem k nápravě nadměrného schodku do roku 2011 v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 k následujícím závěrům:
a)
v roce 2010 překročil skutečný rozpočtový schodek cílovou hodnotu o 0,4 % HDP, zatímco hospodářský růst byl v roce 2010 silnější, než se předpokládalo v prognóze útvarů Komise z jara 2009, která byla základem pro doporučení Rady ze dne 7. července 2009. V roce 2011 se očekává (ve vládních projekcích i v prognóze útvarů Komise z podzimu 2011), že saldo veřejných financí dosáhne přebytku, ale pouze díky jednorázovým příjmům v hodnotě 9,75 % HDP spojeným s převodem penzijních aktiv ze soukromých důchodových systémů do státního pilíře a příjmům v hodnotě 0,9 % HDP z odvětvových odvodů (z telekomunikací, energetiky, maloobchodu a finančního odvětví). Bez těchto jednorázových opatření by schodek dosáhl zhruba 6 % HDP a výrazně by překročil referenční hodnotu 3 % HDP stanovenou v článku 1 Protokolu (č. 12) o postupu při nadměrném schodku připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě. V oznámení o postupu při nadměrném schodku z podzimu 2011 maďarské orgány předpokládaly přebytek ve výši 3,9 % HDP. V prognóze z podzimu 2011 se očekával o něco nižší přebytek (3,6 % HDP), zejména protože zde bylo zahrnuto převzetí části dluhu společností veřejné dopravy (0,2 % HDP). Na základě nejnovějších informací o jednorázových opatřeních obdržených po datu uzávěrky prognózy z podzimu 2011 může být přebytek dokonce ještě nižší. Strukturální schodek se zhoršil o 1,5 % v roce 2010 a o 1,25 % v roce 2011, v souhrnu tedy o 2,75 % HDP, což je v rozporu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby bylo v průběhu těchto dvou let zajištěno souhrnné fiskální úsilí alespoň ve výši 0,5 % HDP nezbytné k nápravě schodku udržitelným způsobem ve lhůtě stanovené na rok 2011. Toto zhoršení strukturálního salda je odrazem skutečnosti, že daňové škrty v hodnotě více než 2 % HDP nebyly dostatečně kompenzovány strukturálními opatřeními;
b)
v roce 2012 návrh rozpočtu počítá se schodkem 2,5 % HDP v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem z roku 2011. Za účelem dosažení tohoto cíle obsahuje dle vyjádření orgánů návrh rozpočtu několik opatření, celkově ve výši přibližně 4 % HDP, a zároveň vyčleňuje 0,7 % HDP jako mimořádnou rezervu. Naopak prognóza z podzimu 2011 předpokládá, že v roce 2012 dosáhne schodek veřejných financí 2,8 % HDP a strukturální schodek se zlepší o 2,4 % HDP. Ve srovnání s návrhem rozpočtu tyto vyšší hodnoty schodku odráží kromě dalších faktorů též o 1 procentní bod nižší projekce hospodářského růstu pro rok 2012, jakož i obezřetnější hodnocení vývoje příjmů a výdajů. Zároveň se v návrhu rozpočtu v souladu s příslušnými právními předpisy předpokládá, že mimořádná rezerva nebude využita. Nicméně hranice schodku 3 % HDP je dodržena pouze s pomocí jednorázových příjmů v hodnotě téměř 0,9 % HDP plynoucích z výše uvedených mimořádných odvětvových odvodů;
c)
podle prognózy z podzimu 2011 a na základě obvyklého předpokladu, že nedojde ke změně politik, se očekává, že v roce 2013 se schodek rozpočtu opět zhorší na 3,7 %. To je především způsobeno skutečností, že postupné ukončování mimořádných odvodů v hodnotě přibližně 0,9 % HDP pravděpodobně nebude vyváženo dalšími úsporami plynoucími z programu strukturálních reforem na daný rok;
d)
na základě rozpočtového vývoje od zveřejnění prognózy z podzimu 2011 se projekce schodku veřejných financí v roce 2012 ve výši 2,8 % HDP stále zdá být realistická (nebereme-li v úvahu nedávné zhoršení makroekonomického prostředí). Je to vysvětleno skutečností, že dopad nového konsolidačního balíčku snižujícího schodek o 0,4 % HDP přijatého vládou dne 15. prosince 2011 je obecně vyvážen přijatými změnami návrhu rozpočtu, které schodek zvyšují, jakož i čistými rozpočtovými náklady dohody s bankovním odvětvím uzavřené dne 15. prosince 2011, které dosud nejsou řádně kompenzovány doplňkovými konsolidačními opatřeními;
e)
co se týče roku 2013, pokud se zohlední některá další upřesnění programu strukturálních reforem (související rozhodnutí vlády a parlamentu jsou podrobně popsána v maďarské zprávě o pokroku z prosince 2011), pozitivní výchozí situace z roku 2012 a čisté náklady vyplývající z dohody s bankovním sektorem, mohly by být projekce schodku na rok 2013 obsažené v prognóze z podzimu 2011 sníženy z 3,7 % HDP na 3,25 % HDP, což však stále ještě výrazně překračuje referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP. Rozdíl mezi tímto aktualizovaným posouzením a oficiální cílovou hodnotou (2,2 % HDP), stanovenou v maďarském konvergenčním programu z dubna 2011, zejména vyplývá ze skutečnosti, že při neexistenci konkrétních kroků nemohla být přibližně polovina programu strukturálních reforem brána v úvahu. Zbývající rozdíl oproti oficiální cílové hodnotě souvisí s projekcí vyšších výdajů zejména v oblasti státních dopravních podniků a údržby silnic a odráží též některé rozdíly v předpokladech růstu. Jsou plánovány další strukturální reformy, které by mohly snížit projekci schodku, nicméně nejsou dosud dostatečně upřesněny;
f)
rizika těchto aktualizovaných střednědobých projekcí ukazují na nepříznivý vývoj. Existují některá pozitivní rizika, zejména pokud by příjmy i v letech 2012 a 2013 nadále překračovaly očekávanou úroveň. Očekává se však, že převáží rizika negativní. Konkrétně se zvýšily úrokové sazby pro všechny doby splatnosti, směnný kurz oslabil a střednědobé hospodářské vyhlídky se od vydání prognózy z podzimu 2011 dne 10. listopadu 2011 zřejmě zhoršily. Pokud by se zohlednily tyto faktory, projekce schodku v obou letech 2012 a 2013 by se dále zvýšily o 0,5 % HDP a výsledný schodek by mírně překročil 3 % HDP v roce 2012 a dosáhl 3,75 % HDP v roce 2013;
g)
podle prognózy z podzimu 2011 se s ohledem na předpokládanou výši schodku a úroveň směnného kurzu očekává, že hrubý veřejný dluh v roce 2011 dočasně poklesne v důsledku převzetí soukromých penzijních aktiv a do roku 2013 se opět zvýší na téměř 77 % HDP. Pokud by se střednědobé rozpočtové projekce aktualizovaly pouze na základě nových opatření přijatých po datu uzávěrky prognózy, předpokládaný poměr dluhu k HDP v roce 2012 by byl téměř beze změny a v roce 2013 by se jen mírně zlepšil. Další možné revize rozpočtových projekcí by však, zejména s ohledem na zvýšené výnosy, směnný kurz HUF/EUR ve výši 311 na konci roku 2011 (což je přibližně o 12 % slabší než technický předpoklad použitý v prognóze z podzimu 2011), jakož i slabší makroekonomické prostředí, vedly k poměru dluhu k HDP ve výši zhruba 80 % v roce 2011, který by se poté ustálil ve výši asi 78,5 % v letech 2012 a 2013, zatímco Rada doporučila, že poměr hrubého dluhu k HDP by se měl začít snižovat.
(10)
Celkovým závěrem je, že třebaže Maďarsko do roku 2011 formálně dodržuje referenční hodnotu 3 % HDP, není to založeno na strukturální a udržitelné nápravě. Rozpočtový přebytek v roce 2011 závisí na značných jednorázových příjmech v objemu více než 10 % HDP a je doprovázen souhrnným strukturálním zhoršením v letech 2010 a 2011 o 2,75 % HDP na rozdíl od doporučeného souhrnného fiskálního zlepšení o 0,5 % HDP. Kromě toho ačkoli maďarské orgány provedou v roce 2012 významná strukturální opatření, která strukturální deficit snižují na 2,6 % HDP, referenční hodnota 3 % HDP je dodržena opět pouze díky jednorázovým opatřením v hodnotě téměř 1 % HDP. Závěrem se v roce 2013 očekává, že schodek (3.25 % HDP) i po zohlednění dodatečných opatření oznámených od vydání prognózy z podzimu 2011 opět překročí referenční hodnotu 3 % HDP. Vyšší schodek v roce 2013 je především spojen se skutečností, že dočasné jednorázové příjmy budou podle plánu postupně ukončovány, zatímco všechny plánované strukturální reformy nebyly zatím dostatečně upřesněny. Celkově to podporuje závěr, že reakce maďarských orgánů na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 přijaté v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES je nedostatečná,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Maďarsko nepřijalo účinná opatření v reakci na doporučení Rady ze dne 7. července 2009 podle čl. 104 odst. 7 Smlouvy o ES ve lhůtě stanovené uvedeným doporučením.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 24. ledna 2012.
BESLUIT VAN DE RAAD
van 24 januari 2012
waarbij wordt vastgesteld of door Hongarije doeltreffend gevolg is gegeven aan de aanbeveling van de Raad van 7 juli 2009
(2012/139/EU)
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie, en met name artikel 126, lid 8,
Gezien de aanbeveling van de Europese Commissie,
Overwegende hetgeen volgt:
(1)
Overeenkomstig artikel 126, lid 1, van het Verdrag dienen de lidstaten buitensporige overheidstekorten te vermijden.
(2)
Het stabiliteits- en groeipact is gebaseerd op de doelstelling van deugdelijke openbare financiën als middel om de voorwaarden voor prijsstabiliteit en voor een tot werkgelegenheidsschepping leidende sterke duurzame groei te verbeteren. Het stabiliteits- en groeipact omvat onder meer Verordening (EG) nr. 1467/97 van de Raad van 7 juli 1997 over de bespoediging en verduidelijking van de tenuitvoerlegging van de procedure bij buitensporige tekorten (1), die is aangenomen om een snelle correctie van buitensporige overheidstekorten te bevorderen.
(3)
Bij Besluit 2004/918/EG (2) van 5 juli 2004 heeft de Raad op aanbeveling van de Commissie en op basis van artikel 104, lid 6, van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap (VEG) besloten dat er in Hongarije een buitensporig tekort bestond (3).
(4)
Op 5 juli 2004 heeft de Raad de Hongaarse autoriteiten, op aanbeveling van de Commissie en op basis van artikel 104, lid 7, aanbevolen om binnen een middellangetermijnkader maatregelen te nemen om het tekort in 2008 tot onder de 3 % van het bbp terug te brengen. Op 18 januari 2005 heeft de Raad bij Besluit 2005/348/EG (4), op basis van artikel 104, lid 8, VEG geoordeeld dat Hongarije geen effectief gevolg had gegeven aan zijn aanbeveling.
(5)
Op 8 maart 2005 heeft de Raad op aanbeveling van de Commissie een tweede aanbeveling gedaan op basis van artikel 104, lid 7, VEG waarin werd vastgehouden aan 2008 als jaar waarin het buitensporige tekort uiterlijk gecorrigeerd zou moeten zijn. Na een forse verslechtering van de begrotingsvooruitzichten in Hongarije besloot de Raad bij Besluit 2005/843/EG (5) van 8 november 2005 dat Hongarije voor de tweede maal niet had voldaan aan de aanbevelingen ingevolge artikel 104, lid 7, VEG.
(6)
Bijgevolg richtte de Raad op 10 oktober 2006 op aanbeveling van de Commissie een derde aanbeveling op basis van artikel 104, lid 7, VEG aan Hongarije waarin de termijn voor de correctie van het buitensporige tekort werd verlengd tot 2009. Op 7 juli 2009 concludeerde de Raad in zijn aanbeveling op basis van artikel 104, lid 7 VEG dat ervan uit mocht worden gegaan dat de Hongaarse autoriteiten effectief gevolg hadden gegeven aan de aanbevelingen van oktober 2006. Vanwege de ernstige inzinking als gevolg van de economische en financiële crisis gaf de Raad in dezelfde aanbeveling een herziene versie van de derde aanbeveling in het kader van artikel 104, lid 7, VEG.
(7)
In de aanbeveling van de Raad van 7 juli 2009 werd de Hongaarse autoriteiten verzocht uiterlijk in 2011 een einde te maken aan het buitensporige tekort. Met name werd Hongarije aanbevolen i) de verslechtering van de begrotingssituatie in 2009 te beperken door de al goedgekeurde en de aangekondigde corrigerende maatregelen strikt ten uitvoer te leggen zodat het streefcijfer van 3,9 % van het bbp zou worden gehaald; ii) de vereiste consolidatiemaatregelen vanaf 2010 onverkort ten uitvoer te leggen teneinde een aanhoudende reductie van het structurele tekort en een hernieuwde afname van het nominale tekort te bewerkstelligen, met een toegenomen inzet van structurele maatregelen om een blijvende verbetering van de overheidsfinanciën te garanderen; iii) tijdig de consolidatiemaatregelen uit te werken en vast te stellen die nodig waren om het buitensporig tekort in 2011 weg te werken, iv) te zorgen voor structurele begrotingsinspanningen van cumulatief ten minste 0,5 % van het bbp over 2010 en 2011; en v) de bruto-overheidsschuldquote op een sterk neerwaarts pad te brengen.
(8)
Op 27 januari 2010 is de Commissie met een mededeling aan de Raad (6) gekomen waarin op basis van de op dat moment beschikbare informatie werd geconcludeerd dat Hongarije naar aanleiding van de aanbevelingen van de Raad van 7 juli 2009 doeltreffende actie had ondernomen. De Commissie kwam tot deze conclusie door met name rekening te houden met de consolidatiemaatregelen ter grootte van 1,5 % van het bbp om het tekortdoel van 3,9 % van het bbp voor 2009 te halen, gezien de structurele hervormingen in het pensioenstelsel en het stelsel van sociale voorzieningen om het tekortdoel van 3,8 % van het bbp voor 2010 te halen, en gezien de vorderingen die bij de invoering van het nieuwe begrotingskader waren gemaakt. Wel waarschuwde de Commissie tegelijkertijd voor aanzienlijk risico’s.
(9)
Op 15 december 2011 diende Hongarije bij de Raad en de Commissie een verslag in over de maatregelen die genomen waren naar aanleiding van de aanbeveling van de Raad van 7 juli 2009 ingevolge artikel 126, lid 7, van het Verdrag teneinde het buitensporige tekort in 2011 te corrigeren, december 2011 („BTP-voortgangsverslag december 2011”). Onder andere op basis van dat voortangsverslag is een bijgewerkte beoordeling opgesteld van de door Hongarije ondernomen actie om het buitensporig tekort in 2011 te corrigeren in antwoord op de aanbeveling van de Raad van 7 juli 2009; dit verslag leidt tot de volgende conclusies:
a)
in 2010 is het uiteindelijke begrotingstekort 0,4 % van het bbp hoger uitgevallen dan het streefcijfer, terwijl de economische groei in 2010 sterker is geweest dan waarop de diensten van de Commissie hadden gerekend in de voorjaarsprognoses 2009 die als basis hadden gediend voor de aanbevelingen van de Raad van juli 2009. Voor 2011 wordt (door zowel de regering als de diensten van de Commissie in hun najaarsprognoses 2011) verwacht dat het overheidstekort omslaat in een overheidsoverschot, maar dit alleen dankzij eenmalige ontvangsten van 9,75 % van het bbp in verband met de overheveling van het pensioenvermogen van de particuliere pensioenregelingen naar de overheidspijler, en van 0,9 % van het bbp uit sectorale heffingen (energie, telecommunicatie, detailhandel en de financiële sector). Zonder eenmalige maatregelen zou er sprake zijn geweest van een tekort van circa 6 % van het bbp, hetgeen een ruime overschrijding zou hebben opgeleverd van de referentiewaarde van 3 % van het bbp die is vastgelegd in artikel 1 van het aan het Verdrag betreffende de Europese Unie en het Verdrag gehechte Protocol nr. 12 betreffende de procedure bij buitensporige tekorten. In hun BTP-kennisgeving uit het najaar van 2011 hadden de Hongaarse autoriteiten een overschot van 3,9 % van het bbp geraamd. In de najaarsprognoses 2011 van de Commissie werd, met name omdat daarin rekening was gehouden met de overname van een deel van de schuld van openbaarvervoerbedrijven (0,2 % van het bbp), gerekend op een iets geringer overschot (3,6 % van het bbp). Afgaande op recente informatie over eenmalige maatregelen die na de sluitingsdatum van de najaarsprognoses 2011 is ontvangen, kan het overschot nog lager uitvallen. Het structurele tekort is in 2010 met 1,5 % en in 2011 met 1,25 % en in totaal dus met 2,75 % van het bbp verslechterd, terwijl de Raad in zijn aanbeveling van 7 juli 2009 juist had aanbevolen om in deze twee jaren te zorgen voor structurele begrotingsinspanningen van cumulatief ten minste 0,5 % van het bbp om het tekort in 2011 duurzaam te corrigeren. Deze structurele verslechtering is het gevolg van het feit dat belastingverlagingen van meer dan 2 % van het bbp niet voldoende zijn opgevangen met structurele maatregelen;
b)
overeenkomstig het geactualiseerde convergentieprogramma van 2011 wordt in de ontwerpbegroting voor 2012 gemikt op een tekort van 2,5 % van het bbp. Om dit doel te halen, bevat het begrotingsvoorstel diverse maatregelen die volgens de autoriteiten samen goed zijn voor bijna 4 % van het bbp, waarbij 0,7 % van het bbp opzij wordt gezet als een buitengewone reserve. In de najaarsprognoses 2011 van de Commissie wordt voor 2012 evenwel uitgegaan van een overheidstekort van 2,8 % van het bbp en van een verbetering van het strucureel begrotingstekort met 2,4 % van het bbp. In vergelijking met de ontwerpbegroting valt dit tekortcijfer hoger uit omdat onder meer de economische groei voor 2012 één procentpunt lager is geraamd en de ontvangsten- en de uitgavenontwikkeling voorzichtiger zijn ingeschat. Daarbij wordt er in de ontwerpbegroting overeenkomstig de wetgeving ter zake van uitgaan dat de buitengewone reserve niet wordt uitgegeven. Een en ander neemt niet weg dat de bovengrens van 3 % van het bbp alleen in acht wordt genomen dankzij de eenmalige ontvangsten van bijna 0,9 % van het bbp uit de bovengenoemde buitengewone heffingen;
c)
volgens de najaarsprognoses 2011 van de Commissie en op basis van de gebruikelijke aanname dat het beleid ongewijzigd blijft, verslechtert het begrotingstekort in 2013 en komt het uit op 3,7 %. Dit komt hoofdzakelijk omdat tegenover de uitfasering van de buitengewone heffingen van rond de 0,9 % van het bbp geen extra besparingen in het kader van het programma voor structurele hervormingen voor dat jaar staan;
d)
afgaande op de budgettaire ontwikkelingen sinds de publicatie van de najaarsprognoses 2011 is de raming voor 2012 van een overheidstekort van 2,8 % van het bbp nog steeds plausibel (met dien verstande dat geen rekening wordt gehouden met de recente verslechtering van het macro-economisch klimaat), omdat het tekortverlagende effect van het nieuwe consolidatiepakket van 0,4 % van het bbp dat de regering op 15 december 2011 heeft vastgesteld, min of meer opweegt tegen de tekortverhogende wijzigingen in de ontwerpbegroting en tegen de netto begrotingskosten van de overeenkomst met het bankwezen van 15 december 2011, die nog niet voldoende worden geneutraliseerd door aanvullende consolidatiemaatregelen;
e)
de in de najaarsprognoses 2011 vermelde tekortprojectie voor 2013 kan, rekening houdend met een aantal verdere specificaties van het programma voor structurele hervormingen (de desbetreffende besluiten van de regering en het parlement worden nader beschreven in het voortgangsverslag van Hongarije van december 2011), met het positieve basiseffect van 2012 en met de uit de overeenkomst met het bankwezen voortvloeiende nettokosten, worden verlaagd van 3,7 % van het bbp naar 3,25 % van het bbp, hetgeen echter nog duidelijk hoger is dan het tekortmaximum van 3 %. Het verschil tussen de huidige geactualiseerde beoordeling en het officiële streefcijfer (2,2 % van het bbp) vloeit met name voort uit het feit dat met ongeveer de helft van het programma voor structurele hervormingen geen rekening kon worden gehouden omdat concrete stappen ontbreken. De rest van het verschil met het officiële streefcijfer houdt verband met de verwachte hogere uitgaven, en met name uitgaven aan de vervoerbedrijven van de overheid en aan het onderhoud van wegen, en met het feit dat de groeiprojecties enigszins van elkaar afwijken. Er zijn nog verdere structurele hervormingen gepland, waardoor het streefcijfer zou kunnen worden bijgesteld, maar deze zijn nog niet voldoende precies;
f)
wat de risico’s voor deze geactualiseerde middellangetermijnprojecties betreft, helt de balans over naar de neerwaartse zijde. Weliswaar bestaat er met name enige kans dat de ontvangsten ook in 2012 en 2013 zullen meevallen, maar daar staat een aantal grotere gevaren tegenover. Zo zijn de rentetarieven voor alle looptijden opgelopen, is de wisselkoers gedaald en zijn de economische middellangetermijnvooruitzichten verslechterd sinds de publicatie van de najaarsprognoses 2011 op 10 november 2011. Als met deze factoren rekening wordt gehouden, zou het tekort in zowel 2012 als 2013 met nog eens een 0,5 % van het bbp kunnen oplopen tot respectievelijk iets meer dan 3 % van het bbp en 3,75 % van het bbp;
g)
volgens de najaarsprognoses 2011 loopt de bruto overheidsschuld, gelet op zowel de geraamde tekorten als de wisselkoersaannamen, na een tijdelijke daling in 2011 die het gevolg was van de overname van het particuliere pensioenvermogen, weer op tot bijna 77 % van het bbp in 2013. Indien de budgettaire middellangetermijnprojecties alleen worden geactualiseerd op basis van nieuwe maatregelen die na de sluitingsdatum van de prognoses zijn vastgesteld, dan blijft de schuldquote in 2012 min of meer hetzelfde en verbetert deze in 2013 in slechts geringe mate. Daarentegen leiden mogelijke verdere herzieningen van de begrotingsprojecties waarbij met name rekening wordt gehouden met de gestegen rendementen, met de HUF/EUR-wisselkoers van 311 eind 2011 (circa 12 % lager dan de technische aanname in de najaarsprognoses van 2011) en met het zwakkere macro-economisch klimaat, tot een schuldquote van rond de 80 % in 2011, waarna deze zich stabiliseert op een niveau van circa 78,5 % in 2012 en 2013, terwijl de Raad had aanbevolen om de bruto schuldquote op een sterk neerwaarts pad te brengen.
(10)
De algehele conclusie luidt dat Hongarije in 2011 formeel voldoet aan de referentiewaarde van 3 % van het bbp, maar dat dit niet berust op een structurele en duurzame correctie. Het begrotingsoverschot van 2011 is namelijk te danken aan substantiële eenmalige ontvangsten van meer dan 10 % van het bbp en gaat gepaard met een cumulatieve structurele verslechtering in 2010 en 2011 met 2,75 % van het bbp, terwijl juist een cumulatieve budgettaire verbetering van 0,5 % van het bbp was aanbevolen. Bovendien wordt de referentiewaarde van 3 % van het bbp ondanks de forse structurele maatregelen van de autoriteiten in 2012 alleen in acht genomen dankzij eenmalige maatregelen ter grootte van bijna 1 % van het bbp. Tot slot overschrijdt het tekort in 2013 (3,25 % van het bbp) weer de in het Verdrag vastgelegde referentiewaarde, zelfs als rekening wordt gehouden met aanvullende maatregelen die na de najaarsprognoses 2011 van de diensten van de Commissie zijn aangekondigd. De stijging van het tekort van 2013 hangt voornamelijk samen met het feit dat tijdelijke eenmalige ontvangsten volgens plan worden uitgefaseerd terwijl niet alle beoogde structurele hervormingen voldoende zijn gespecificeerd. Al met al is de conclusie gewettigd dat de reactie van de Hongaarse autoriteiten op de aanbeveling van de Raad van 7 juli 2009 op basis van artikel 104, lid 7, VEG ontoereikend is geweest,
HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
Artikel 1
Hongarije heeft binnen de gestelde termijn geen doeltreffende actie ondernomen naar aanleiding van de aanbeveling van de Raad van 7 juli 2009 ingevolge artikel 104, lid 7, van het Verdrag.
Artikel 2
Dit besluit is gericht tot Hongarije.
Gedaan te Brussel, 24 januari 2012.