PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 906/2011
ze dne 2. září 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 193/2007 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu polyethylentereftalátu pocházejícího z Indie a nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na články 19 a 24 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2603/2000 (2) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní antisubvenční šetření“). Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 193/2007 (3) konečné vyrovnávací clo na další období pěti let. Vyrovnávací opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 (4) v návaznosti na částečný prozatímní přezkum (dále jen „poslední přezkumné šetření“). Vyrovnávací opatření mají podobu zvláštního cla. Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 0 EUR do 106,5 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 69,4 EUR za tunu uloženou na dovoz od ostatních výrobců.
1.2 Stávající antidumpingová opatření
(2)
Nařízením (ES) č. 2604/2000 (5) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie (dále jen „původní antidumpingové šetření“). Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (6) konečné antidumpingové clo na další období pěti let. Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 v návaznosti na poslední přezkumné šetření. Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel. Celní sazba se pohybovala v rozmezí od 87,5 EUR do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingová opatření“).
(3)
Rozhodnutím 2000/745/ES (7) přijala Komise závazky nabídnuté několika vyvážejícími výrobci stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „závazky“).
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(4)
Společnost Reliance Industries Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele. Žadatel zároveň rovněž požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření. Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a prodej žadatele do Unie se řídí závazkem.
(5)
Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření. Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje. Uvedené snížení celkové výše subvencí je patrně především důsledkem významného poklesu výhod využitých v rámci režimu „Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB)“.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 10. června 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (8) zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „stávající přezkum“) podle článku 19 základního nařízení. Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.
1.4 Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování. Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Bombaji v Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Bombaji (regionální kancelář generálního ředitelství pro zahraniční obchod).
1.5 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.6 Souběžné antidumpingové šetření
(12)
Dne 10. června 2010 (9) oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (10) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
(13)
V rámci souběžného antidumpingového šetření se zjistilo, že okolnosti ohledně dumpingu se podstatně a trvale nezměnily, a proto bylo šetření ukončeno beze změny stávajících antidumpingových opatření použitelných na žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(14)
Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 3907 60 20, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
2.2 Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii. Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. Jelikož byl stávající přezkum omezen na zjištění subvencování ve vztahu k žadateli, nebyly učiněny závěry ohledně výrobku vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie.
3. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
3.1. Subvencování
(16)
Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“);
d)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
e)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
f)
režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“).
Regionální režimy:
g)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice.
(17)
Výše uvedené režimy a) až e) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FTP 04-09“ a „FTP 09-14“. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I”, dále jen „HOP I 04-09“ respektive „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(18)
Režim f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(19)
Režim g) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
3.1.1 Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)
a) Právní základ
(20)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v odstavcích 4.1 až 4.30A příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Podmínky pro poskytování podpory
(21)
Režim předběžného povolení sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 22. bodě odůvodnění. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro režim PP na fyzický vývoz a režim PP na roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(22)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i) fyzický vývoz: jedná se o hlavní podrežim. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v povolení,
ii) roční potřebu: toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel povolení může - do určité mezní hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností - bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakékoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii) dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,
iv) domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,
v) ARO: držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi) tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžného povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(23)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření získal žadatel úlevy spadající pouze do jednoho podrežimu vztahujícího se k dotyčnému výrobku, a to.: iv) domnělý vývoz v rámci režimu PP. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(24)
Pokud jde o využití režimu PP pro domnělý vývoz během období přezkumného šetření, jsou povolený dovoz i povinný vývoz pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotyčného výrobku a vydává je indická vláda.
(25)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů pro každé povolení, ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(26)
Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců) po vydání povolení.
(27)
Bylo zjištěno, že neexistuje žádná spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Způsobilými vstupními materiály mohou být také suroviny používané při výrobě předcházejících výrobků. Dále vyšlo najevo, že žadatel, ačkoli je to jeho povinností, nevedl pro všechny licence registr spotřeby výše uvedený ve 25. bodě odůvodnění, ověřitelný externím účetním. Žadatel i přes porušení tohoto požadavku využíval výhody v rámci režimu PP, které kromě toho, s ohledem na zjištěné nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů, převyšovaly rozsah stanovený právními předpisy.
d) Závěr
(28)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění vývozci, jenž je předmětem šetření.
(29)
Navíc režim PP pro domnělý vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.
(30)
Stávající přezkum tudíž potvrdil, že hlavní podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů nemohou být samy o sobě považovány za ověřovací systém skutečné spotřeby, protože se zjistilo, že jsou nadměrně velkorysé a že indická vláda nepožaduje zpět výhody získané navíc. Neprováděla se účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Navíc se potvrdilo, že ačkoli to vyžaduje zákon, není v praxi zaručeno zapojení autorizovaných účetních do ověřovacího procesu.
(31)
Režim PP pro domnělý vývoz je tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(32)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení a písm. i) jeho přílohy I lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Je-li zjištěno, že neexistuje odpovídající proces sledování, výše uvedenou výjimku pro systémy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(33)
Výše subvencí pro žadatele byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podrežimu domnělého vývozu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(34)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,52 %.
3.1.2 Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)
a) Právní základ
(35)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Podmínky pro poskytování podpory
(36)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(37)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz výše 24. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovezeného obsahu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Sazba DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % s maximální hodnotou 58 Rs/kg.
(38)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat orgánům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v rámci režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(39)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(40)
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Lhůta pro podání žádostí činí tři měsíce po vývozu, avšak, jak je jasně stanoveno v odstavci 9.3 příruček HOP I 04-09 a HOP 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podávání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (tj. 10 % z nároku).
(41)
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu během období přezkumného šetření využíval.
d) Závěr
(42)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží se tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(43)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(44)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPB.
e) Výpočet výše subvence
(45)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(46)
Bylo zjištěno, že výhody vyplývající z režimu DEPB se soustředily na dotčený výrobek. Proto se považuje za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí týkajících se dotčeného výrobku provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(47)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(48)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(49)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro žadatele zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 7,52 %.
3.1.3 Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)
a) Právní základ
(50)
Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Podmínky pro poskytování podpory
(51)
Pro tento režim jsou způsobilí výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(52)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové i použité výrobní statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Režim EPCG stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené výrobní statky v průběhu určitého období využity k výrobě daného množství zboží na vývoz. Při opatřeních FTP 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(53)
Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.
d) Závěr
(54)
Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(55)
Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(56)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(57)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků používaných v petrochemickém odvětví a dalších odvětvích, na něž žadatel dostal takovéto výhody, na dobu odpovídající běžné době amortizace takových výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry uplatňovaná žadatelem na prodej v průběhu období přezkumného šetření.
(58)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat petrochemického odvětví a dalších odvětví, na něž byly tyto výhody během období přezkumného šetření získány (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(59)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření činí 1,49 %.
3.1.4 Režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“)
a) Právní základ
(60)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 příručky HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 příručky HOP I 09-14.
b) Podmínky pro poskytování podpory
(61)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(62)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 (C) příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % až 3 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(63)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně přenosné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně výrobních statků.
(64)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. vývozních zakázek, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
d) Závěr
(65)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(66)
Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(67)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu výrobních statků, ačkoliv výrobní statky nespadají do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(68)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce na vývoz dotčeného výrobku a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována žadatelem využívajícím tohoto režimu na základě časového rozlišení jako příjem ve stádiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(69)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(70)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,87 %.
3.1.5 Režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“)
(71)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel během období přezkumného šetření nezískal v rámci režimu FPS žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.1.6 Režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“)
(72)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že žadatel během období přezkumného šetření nezískal v rámci režimu ITES žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.1.7 Pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice
(73)
Stát Gudžarát poskytuje způsobilým průmyslovým podnikům pobídky ve formě osvobození a/nebo odkladu daně z prodeje a nákupu, aby podpořil rozvoj průmyslu v ekonomicky zaostalých oblastech tohoto státu.
a) Právní základ
(74)
Podrobný popis tohoto režimu, tak jak je uplatňován vládou státu Gudžarát, je uveden v usnesení vlády státu Gudžarát č. INC-1095/2000(3)/I ze dne 11. září 1995, ve vládním oznámení finančního odboru č. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH ze dne 1. dubna 2006 a v pravidle 18 A pravidel státu Gudžarát týkajících se daně z přidané hodnoty (2006).
b) Podmínky pro poskytování podpory
(75)
Způsobilé pro využívání výhod v rámci tohoto režimu jsou společnosti zřizující nový průmyslový závod nebo provádějící rozsáhlé rozšíření již existujícího průmyslového závodu v zaostalých oblastech. Existují však kompletní seznamy nezpůsobilých výrobních odvětví, které společnostem působícím v určitých hospodářských oblastech brání těchto pobídek využít.
c) Praktické provádění
(76)
V rámci tohoto režimu musí společnosti investovat v zaostalých oblastech. Tyto oblasti, které reprezentují určité teritoriální celky státu Gudžarát, jsou rozděleny podle svého ekonomického rozvoje do různých kategorií, současně však existují oblasti, které jsou z využívání pobídkových režimů vyloučeny nebo kterým bylo využívání pobídkových režimů „zakázáno“. Hlavními kritérii pro zjištění výše pobídek jsou velikost investice a oblast, ve které se podnik nachází nebo bude nacházet.
(77)
Pobídky mohou být poskytnuty kdykoli, neboť neexistují žádná časová omezení ani pro podání žádosti o pobídky, ani pro splnění množstevních kritérií.
d) Závěr
(78)
Tento režim poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Tvoří finanční příspěvek vlády státu Gudžarát, neboť poskytnuté pobídky, v tomto případě osvobození od daně z prodeje a nákupu, snižují výnosy z daní, které by jinak byly splatné. Kromě toho tyto pobídky poskytují společnosti výhody, protože vylepšují její finanční situaci, neboť daň, která by jinak byla splatná, se neplatí.
(79)
Režim je dále regionálně specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože je dostupný pouze jistým společnostem, které investovaly v určitých vymezených územních oblastech v působnosti dotčeného státu. Není dostupný společnostem majícím sídlo mimo tyto oblasti a kromě toho se míra výhody liší podle příslušné oblasti.
(80)
Pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice je tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(81)
Žadatel tvrdil, že již není způsobilý využívat výhod v rámci pobídkového režimu vlády státu Gudžarát zaměřeného na kapitálové investice pro jeden ze svých závodů. Šetření toto tvrzení potvrdilo. Během stávajícího šetření pozbyla platnosti způsobilost společnosti týkající se dalšího z jejích závodů. Subvence získané v souvislosti s činností těchto závodů tedy nebyly při výpočtu výše subvence zohledněny.
(82)
Výše subvence byla vypočtena na základě částky daně z prodeje a nákupu běžně splatné v období přezkumného šetření, která však podle tohoto režimu zůstala nezaplacena. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový prodej během období přezkumného šetření (jmenovatel), neboť tato subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. Získaná sazba subvence činila 0,31 %.
3.1.8 Výše napadnutelných subvencí
(83)
Celková výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená podle hodnoty činí u žadatele 10,73 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(84)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.2 Trvalá povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(85)
V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda se během období přezkumného šetření významně změnily okolnosti týkající se subvencování.
(86)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření žadatel nadále požíval výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickou vládou. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během stávajícího přezkumu nižší než sazba zjištěná během posledního přezkumného šetření. Nejsou k dispozici doklady o tom, že tyto uvedené režimy budou v blízké budoucnosti ukončeny nebo že budou zavedeny režimy nové.
(87)
Jelikož bylo prokázáno, že žadatel je příjemcem nižších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí nižších, než určilo poslední přezkumné šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajícího opatření překročí účinek napadnutelných subvencí, které působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
4. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ A ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
4.1 Vyrovnávací opatření
(88)
V souladu s článkem 19 základního nařízení a s odůvodněními stávajícího přezkumu uvedenými v oznámení o zahájení přezkumu se konstatuje, že se rozpětí subvencování pro žadatele snížila z 13,8 na 10,7 %, a proto je třeba odpovídajícím způsobem změnit výši vyrovnávacího cla uloženého pro tohoto vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1286/2008.
(89)
Změněná sazba vyrovnávacího cla by měla být stanovena výší nové sazby subvencování, zjištěnou při tomto přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtená při původním antisubvenčním šetření zůstávají vyšší.
(90)
Aby se předešlo tomu, že kolísání cen PET způsobované kolísáním cen ropy povede k vybírání vyšších cel, bylo při původním antisubvenčním šetření rozhodnuto, že opatření by měla mít podobu zvláštního cla. Ze stejného důvodu se má za to, že tento přístup by měl být použit v rámci stávajícího přezkumu. Upravená výše zvláštního cla tedy činí 90,4 EUR/t.
4.2 Antidumpingová opatření
(91)
Změna sazby vyrovnávacího cla bude mít dopad na konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 192/2007 na dovoz PET vyrobených žadatelem.
(92)
Při všech předchozích šetřeních bylo antidumpingové clo upraveno, aby se zabránilo dvojímu započtení účinků výhod vyplývajících z vývozních subvencí. V této souvislosti čl. 14 odst. 1 základního antidumpingového nařízení a čl. 24 odst. 1 základního nařízení stanoví, že na jeden výrobek nesmí být současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká dumpingem nebo poskytnutím vývozní subvence. Při předchozích šetřeních i při stávajícím přezkumu bylo zjištěno, že některé z prošetřovaných režimů subvencí, které byly shledány napadnutelnými, představovaly vývozní subvence ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. V souvislosti s ostatními režimy subvencí a zejména s pobídkovým režimem vlády státu Gudžarát nebyly předloženy žádné důkazy ani žádné argumenty, ze kterých by vyplývalo, zda a do jaké míry jsou tytéž subvence vyrovnávány dvakrát, když je na tentýž dovážený výrobek uloženo antidumpingové a vyrovnávací clo. Konkrétně neexistovaly žádné důkazy, že v rámci pobídkového režimu vlády státu Gudžarát se snížila vývozní cena výrobku jiným způsobem než cena výrobků prodávaných na domácím trhu. Pobídkový režim vlády státu Gudžarát tedy ovlivňuje ceny, za které výrobce prodává své zboží na domácím trhu a na vývozních trzích, stejným způsobem a ve stejné míře.
(93)
Jako takové tyto subvence ovlivňovaly pouze vývozní cenu žadatele, a vedly tak ke zvýšenému dumpingovému rozpětí. Jinými slovy, konečná dumpingová rozpětí stanovená při původním antidumpingovém šetření byla zčásti způsobena existencí vývozních subvencí.
(94)
Sazby konečného antidumpingového cla pro žadatele proto nyní musí být upraveny tak, aby zohledňovaly přezkoumanou výši výhody získané z vývozních subvencí v průběhu období přezkumného šetření v rámci stávajícího přezkumu a aby odrážely skutečné dumpingové rozpětí zachované po uložení upraveného konečného vyrovnávacího cla k vyrovnání účinku vývozních subvencí.
(95)
Jinými slovy se budou muset za účelem úpravy dříve zjištěných dumpingových rozpětí zohlednit nové výše subvencí.
(96)
Sazba antidumpingového cla pro žadatele by tedy měla činit 132,6 EUR za tunu.
(97)
Žadatel a ostatní zúčastněné strany byli informováni o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo ukončení šetření,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Část tabulky týkající se společnosti Reliance Industries Limited v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 193/2007 se nahrazuje tímto:
Země
Společnost
Vyrovnávací clo
(v EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
„Indie
Reliance Industries Ltd
90,4
A181“
Článek 2
Část tabulky týkající se společnosti Reliance Industries Ltd v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 192/2007 se nahrazuje tímto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
(v EUR/t)
Doplňkový kód TARIC
„Indie
Reliance Industries Ltd
132,6
A181“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. září 2011.
UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 906/2011 VAN DE RAAD
van 2 september 2011
tot wijziging van Verordening (EG) nr. 193/2007 tot instelling van een definitief compenserend recht op polyethyleentereftalaat uit India en tot wijziging van Verordening (EG) nr. 192/2007 tot instelling van een definitief antidumpingrecht op de invoer van polyethyleentereftalaat uit onder meer India
DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE,
Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
Gezien Verordening (EG) nr. 597/2009 van de Raad van 11 juni 2009 betreffende bescherming tegen invoer met subsidiëring uit landen die geen lid van de Europese Gemeenschap zijn (1) („de basisverordening”), en met name de artikelen 19 en 24,
Gezien het voorstel van de Europese Commissie, ingediend na raadpleging van het Raadgevend Comité,
Overwegende hetgeen volgt:
1. PROCEDURE
1.1. Vorig onderzoek en bestaande compenserende maatregelen
(1)
Bij Verordening (EG) nr. 2603/2000 (2) heeft de Raad een definitief compenserend recht ingesteld op polyethyleentereftalaat („pet”) uit onder meer India („het betrokken land”), naar aanleiding van een onderzoek („het oorspronkelijke antisubsidieonderzoek”). Na een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 193/2007 (3) een definitief compenserend recht voor nog een periode van vijf jaar ingesteld. De compenserende maatregelen werden gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1286/2008 (4) van de Raad na een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek („het laatste nieuwe onderzoek”). De compenserende maatregelen bestaan in een specifiek recht. Voor met name genoemde Indiase producenten wordt een recht van 0 tot 106,5 EUR per ton ingesteld, terwijl voor andere producenten een residueel recht van 69,4 EUR per ton werd ingesteld.
1.2. Bestaande antidumpingmaatregelen
(2)
Bij Verordening (EG) nr. 2604/2000 (5) heeft de Raad een definitief antidumpingrecht ingesteld op pet uit onder meer India („het oorspronkelijke antidumpingonderzoek”). Na een nieuw onderzoek bij het vervallen van de maatregelen heeft de Raad bij Verordening (EG) nr. 192/2007 (6) een definitief antidumpingrecht voor nog een periode van vijf jaar ingesteld. De antidumpingmaatregelen werden gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1286/2008 van de Raad na het laatste nieuwe onderzoek. De maatregelen werden op het niveau van de schademarge vastgesteld en bestonden in specifieke antidumpingrechten. Voor met name genoemde Indiase producenten werd een recht van 87,5 tot 200,9 EUR per ton ingesteld, terwijl voor andere producenten een residueel recht van 153,6 EUR per ton werd ingesteld („huidige antidumpingmaatregelen”).
(3)
Bij Besluit 2000/745/EG (7) heeft de Commissie de verbintenissen van diverse producenten-exporteurs aanvaard waarin een minimuminvoerprijs werd vastgesteld („verbintenis”).
1.3. Opening van een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek
(4)
Krachtens artikel 19 van de basisverordening is een verzoek om een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek ingediend door Reliance Industries Limited, een Indiase producent-exporteur van pet („verzoeker”). Het verzoek was beperkt tot het onderzoek naar subsidiëring door de verzoeker. Tegelijkertijd verzocht de verzoeker om een nieuw onderzoek van de huidige antidumpingmaatregelen. De residuele antidumping- en compenserende maatregelen zijn van toepassing op door verzoeker vervaardigde producten en de verkoop van de verzoeker aan de Unie wordt geregeld door de verbintenis.
(5)
De verzoeker verstrekte voorlopig bewijsmateriaal waaruit blijkt dat handhaving van de maatregel op het huidige niveau niet langer noodzakelijk is om de gevolgen van tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies te neutraliseren. De verzoeker heeft voldoende bewijsmateriaal geleverd dat zijn subsidiebedrag veel lager is geworden dan het recht dat er momenteel op wordt geheven. Deze daling van de totale subsidie zou hoofdzakelijk komen doordat minder gebruik wordt gemaakt van de Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB).
(6)
Daar de Commissie na overleg in het Raadgevend Comité tot de conclusie is gekomen dat het verzoek voldoende voorlopig bewijsmateriaal bevatte, heeft zij op 10 juni 2010 door bekendmaking van een bericht van opening in het Publicatieblad van de Europese Unie (8) de opening van een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek op grond van artikel 19 van de basisverordening aangekondigd. Het nieuwe onderzoek betrof alleen subsidiëring door de verzoeker.
1.4. Bij het onderzoek betrokken partijen
(7)
De Commissie heeft de verzoeker, de vertegenwoordigers van het land van uitvoer en de vereniging van producenten in de Unie officieel van de opening van het nieuwe onderzoek in kennis gesteld. Belanghebbenden werden in de gelegenheid gesteld om binnen de in het bericht van opening vermelde termijn hun standpunt schriftelijk kenbaar te maken en te verzoeken te worden gehoord.
(8)
Alle belanghebbenden die daar met opgave van redenen om hebben verzocht, zijn gehoord.
(9)
Om de informatie te verkrijgen die zij voor haar onderzoek nodig achtte, heeft de Commissie de verzoeker en de Indiase overheid een vragenlijst toegezonden. Zij heeft de antwoorden binnen de daarvoor vastgestelde termijn ontvangen.
(10)
De Commissie heeft alle informatie ingewonnen en gecontroleerd die zij voor de bepaling van de hoogte van de subsidiëring nodig achtte. De Commissie bracht een controlebezoek aan de verzoeker in Mumbai (India) en aan de Indiase overheid in New Delhi (directoraat-generaal Buitenlandse Handel en ministerie van Handel) en Mumbai (regionaal kantoor van het directoraat-generaal Buitenlandse Handel).
1.5. Tijdvak van het nieuwe onderzoek
(11)
Het onderzoek naar subsidiëring had betrekking op de periode van 1 april 2009 tot en met 31 maart 2010 („het tijdvak van het nieuwe onderzoek” of „het TNO”).
1.6. Parallel antidumpingonderzoek
(12)
Op 10 juni 2010 (9) heeft de Commissie de opening van een gedeeltelijk tussentijds nieuw onderzoek van de huidige antidumpingrechten overeenkomstig artikel 11, lid 3, van Verordening (EG) nr. 1225/2009 (10) („basisantidumpingverordening”) aangekondigd, dat alleen dumping door de verzoeker betreft.
(13)
Uit het parallelle antidumpingonderzoek kwam naar voren dat de omstandigheden met betrekking tot de dumping niet ingrijpend en blijvend waren gewijzigd; het onderzoek werd derhalve beëindigd zonder de huidige antidumpingmaatregelen die op verzoeker van toepassing waren, te wijzigen.
2. PRODUCT EN SOORTGELIJK PRODUCT
2.1. Product
(14)
Het nieuwe onderzoek heeft betrekking op polyethyleentereftalaat (pet) met een viscositeitscoëfficiënt van 78 ml/g of meer volgens ISO-norm 1628-5, momenteel ingedeeld onder GN-code 3907 60 20 en van oorsprong uit India („het betrokken product”).
2.2. Soortgelijk product
(15)
Uit het onderzoek bleek dat het betrokken product dat in India wordt vervaardigd en aan de Unie wordt verkocht, dezelfde fysische en chemische eigenschappen heeft en voor dezelfde doeleinden wordt gebruikt als het product dat wordt vervaardigd en op de binnenlandse markt wordt verkocht in India. Derhalve wordt geconcludeerd dat producten die op de binnenlandse en de exportmarkten worden verkocht, soortgelijke producten zijn in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening. Aangezien dit nieuwe onderzoek ertoe beperkt was vast te stellen of en in welke mate de verzoeker subsidiëring toepaste, werden geen conclusies getrokken met betrekking tot het door de bedrijfstak van de Unie in de Unie vervaardigde en verkochte product.
3. RESULTATEN VAN HET ONDERZOEK
3.1. Subsidiëring
(16)
Op basis van de door de Indiase overheid en de verzoeker verstrekte gegevens en de antwoorden op de vragenlijst van de Commissie werden de volgende regelingen, in het kader waarvan er sprake zou zijn van subsidiëring, onderzocht:
Voor het gehele land geldende regelingen:
a)
Advance Authorisation Scheme („AAS”, regeling voorafgaande vergunningen);
b)
Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”, kredietregeling voor invoerrechten);
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”, regeling kapitaalgoederen voor exportbevordering);
d)
Focus Market Scheme („FMS”, regeling focusmarkten);
e)
Focus Product Scheme („FPS”, regeling focusproducten);
f)
de Income Tax Exemption Scheme („ITES”, regeling voor vrijstelling van inkomstenbelasting).
Regionale regelingen:
g)
Regeling voor de stimulering van investeringen van de overheid van Gujarat.
(17)
De regelingen a) tot en met e) hierboven zijn gebaseerd op de Wet voor de ontwikkeling en regeling van de buitenlandse handel van 1992 (nr. 22 van 1992) die op 7 augustus 1992 in werking is getreden. Op grond van deze wet publiceert de Indiase overheid mededelingen over het in- en uitvoerbeleid. Deze mededelingen worden samengevat in documenten over het buitenlandse handelsbeleid (Foreign Trade Policy, „FTP”), die om de vijf jaar door het ministerie van Handel worden uitgegeven en regelmatig worden bijgewerkt. Voor het TNO in deze zaak zijn twee FTP-documenten van belang: FTP 04-09 en FTP 09-14. Dit laatste document is in augustus 2009 van kracht geworden. Bovendien heeft de Indiase overheid de procedures voor FTP 04-09 en FTP 09-14 vastgelegd in deel I van een procedurehandboek („HOP I 04-09” respectievelijk „HOP I 09-14”). Ook het procedurehandboek wordt regelmatig bijgewerkt.
(18)
Regeling f) is gebaseerd op de Wet op de inkomstenbelasting van 1961, die jaarlijks bij de Wet op de financiën wordt gewijzigd.
(19)
Regeling g) wordt beheerd door de overheid van Gujarat en is gebaseerd op het beleid ter stimulering van de industrie van Gujarat.
3.1.1. Advance Authorisation Scheme („AAS”)
a) Rechtsgrondslag
(20)
Deze regeling is uitvoerig beschreven in de punten 4.1.1 tot en met 4.1.14 van FTP 04-09 en FTP 09-14 en de punten 4.1 tot en met 4.30A van HOP I 04-09 en HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(21)
De AAS bestaat uit zes subregelingen, die in overweging 22 nader worden beschreven. Deze subregelingen verschillen onder meer wat de voorwaarden betreft. Producenten-exporteurs en handelaren-exporteurs die banden hebben met ondersteunende fabrikanten komen in aanmerking voor de AAS voor fysieke uitvoer en voor de AAS voor jaarlijkse behoeften. Producenten/exporteurs die optreden als leverancier van de uiteindelijke exporteur komen in aanmerking voor de AAS-regeling voor toeleveranciers. Toeleveranciers van in punt 8.2 van FTP 04-09 en FTP 09-14 vermelde categorieën „met uitvoer gelijkgestelde verkoop”, zoals toeleveranciers van exportgerichte ondernemingen, komen in aanmerking voor de AAS voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop. Tot slot komen de toeleveranciers van producenten-exporteurs in aanmerking voor de voordelen die gelden voor „met uitvoer gelijkgestelde verkoop” op grond van de subregelingen Advance Release Order („ARO”) en Back-to-back inland letter of credit (documentair krediet).
c) Toepassing in de praktijk
(22)
Voorafgaande vergunningen kunnen worden verstrekt voor:
i) fysieke uitvoer: dit is de belangrijkste subregeling. In het kader van deze subregeling mogen inputs voor de vervaardiging van een bepaald exportproduct vrij van rechten worden ingevoerd. „Fysieke uitvoer” betekent in deze context dat het exportproduct het Indiase grondgebied moet verlaten. Welke producten mogen worden ingevoerd en hoeveel moet worden uitgevoerd, alsmede het soort exportproduct zijn in de vergunning vermeld;
ii) jaarlijkse behoefte:: een dergelijke vergunning is niet gekoppeld aan een bepaald exportproduct, maar aan een ruimere groep producten (bijvoorbeeld chemische en aanverwante producten). De vergunninghouder kan - tot een bepaalde maximumwaarde, die wordt bepaald door zijn eerdere uitvoer - elke soort input vrij van rechten invoeren die voor de vervaardiging van een tot de productgroep behorend product wordt gebruikt. Hij kan naar believen elk product uitvoeren dat onder de productgroep valt en waarin dergelijk rechtenvrij materiaal is verwerkt;
iii) leveranties van halffabricaten: deze subregeling geldt wanneer twee producenten voornemens zijn één exportproduct te vervaardigen en het productieproces dus wordt opgesplitst. De producent-exporteur die het halffabricaat vervaardigt, mag inputs rechtenvrij invoeren en hiervoor kan hem een AAS voor leveranties van halffabricaten worden verleend. De uiteindelijke exporteur werkt het product af en is verplicht het afgewerkte product uit te voeren;
iv) met uitvoer gelijkgestelde verkoop: in het kader van deze subregeling kan een hoofdcontractant vrij van rechten inputs invoeren die hij nodig heeft voor de vervaardiging van goederen die hij zal verkopen als „met uitvoer gelijkgestelde verkoop” aan categorieën afnemers die vermeld zijn in punt 8.2, onder b) tot en met f), g), i) en j), van FTP 04-09 en FTP 09-14. Volgens de Indiase overheid gaat het bij met uitvoer gelijkgestelde verkoop om transacties waarbij de geleverde goederen het land niet verlaten. Bepaalde categorieën transacties worden beschouwd als met uitvoer gelijkgestelde verkoop op voorwaarde dat de goederen in India zijn vervaardigd; dit geldt bijvoorbeeld voor de levering van goederen aan een exportgerichte onderneming of aan een onderneming die zich in een bijzondere economische zone bevindt;
v) ARO: de houder van de AAS die voornemens is inputs in het binnenland aan te kopen in plaats van deze rechtstreeks in te voeren, kan hierbij gebruikmaken van ARO’s. In dat geval worden de voorafgaande vergunningen beschouwd als ARO’s voor de binnenlandse leverancier bij levering van de hierin vermelde goederen. Dit geeft de binnenlandse leverancier recht op de voordelen die gelden bij met uitvoer gelijkgestelde verkoop volgens punt 8.3 van FTP 04-09 en FTP 09-14 (dat wil zeggen de AAS voor leveranties van halffabricaten/met uitvoer gelijkgestelde verkoop, terugbetaling van rechten bij met uitvoer gelijkgestelde verkoop en terugbetaling van accijnzen). Bij toepassing van de ARO-regeling worden rechten en heffingen terugbetaald aan de leverancier in plaats van aan de uiteindelijke exporteur. De terugbetaling van rechten en heffingen is zowel mogelijk voor binnenlandse als voor ingevoerde inputs;
vi) documentair krediet: deze subregeling heeft ook betrekking op binnenlandse leveringen aan de houder van een voorafgaande vergunning. Deze kan bij een bank een binnenlands documentair krediet openen ten gunste van een binnenlandse leverancier. De bank zal op de vergunning de rechtstreekse invoer afboeken, maar slechts voor de waarde en de hoeveelheid goederen die in het binnenland worden aangekocht in plaats van te worden ingevoerd. De binnenlandse leverancier heeft recht op de voordelen bij uitvoer waarin wordt voorzien in punt 8.3 van FTP 04-09 en FTP 09-14 (AAS voor leveranties van halffabricaten/met uitvoer gelijkgestelde verkoop, terugbetaling van rechten bij met uitvoer gelijkgestelde verkoop en terugbetaling van accijnzen).
(23)
De verzoeker bleek tijdens het TNO alleen vergunningen te hebben ontvangen in het kader van één subregeling in verband met het betrokken product, namelijk de AAS voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop. Het is derhalve niet nodig na te gaan of de overige subregelingen aanleiding geven tot compenserende maatregelen.
(24)
Voor het gebruik van de AAS voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop tijdens het TNO legt de Indiase overheid in de vergunning de omvang en de waarde vast van zowel de toegestane invoer als de verplichte uitvoer. Bovendien moeten de desbetreffende transacties op het moment van in- en uitvoer door overheidsambtenaren op de vergunning worden vermeld. Voor de hoeveelheden die in het kader van deze regeling mogen worden ingevoerd, baseert de Indiase overheid zich op standaard-input-outputnormen (SION’s). SION’s zijn vastgesteld voor de meeste producten, inclusief het betrokken product, en worden uitgegeven door de Indiase overheid.
(25)
Om verificatie door de Indiase autoriteiten mogelijk te maken, is de houder van een voorafgaande vergunning wettelijk verplicht voor elke vergunning in een voorgeschreven vorm een verbruiksregister bij te houden van de rechtenvrij ingevoerde/in het binnenland aangekochte goederen (punten 4.26 en 4.30 en aanhangsel 23 van HOP I 04-09 en HOP I 09-14). Dit verbruiksregister moet worden gecontroleerd door een externe accountant, die een certificaat afgeeft waarin wordt verklaard dat de voorgeschreven registers en de relevante documentatie zijn onderzocht en dat de op grond van aanhangsel 23 verstrekte informatie in alle opzichten waarheidsgetrouw en correct is.
(26)
De uitvoer moet plaatsvinden binnen een bepaalde termijn (24 maanden met twee mogelijke verlengingen van telkens zes maanden) na de afgifte van de vergunning.
(27)
Er bleek geen verband te zijn tussen de ingevoerde inputs en de uitgevoerde eindproducten. De inputs die voor de regeling in aanmerking komen, kunnen ook grondstoffen zijn die worden gebruikt bij de vervaardiging van producten in een later productiestadium. Voorts is vastgesteld dat verzoeker, hoewel dat verplicht is, het in overweging 25 vermelde verbruiksregister, dat door een externe accountant kan worden gecontroleerd, niet voor alle vergunningen heeft bijgehouden. Ondanks de niet-naleving van dit voorschrift heeft verzoeker geprofiteerd van de voordelen in het kader van de AAS, die gezien de vastgestelde te hoge schatting van de SION’s de wettelijke bepalingen hiervoor bovendien overstegen.
d) Conclusie
(28)
De vrijstelling van invoerrechten is een subsidie in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening, dat wil zeggen een financiële bijdrage van de Indiase overheid waardoor de onderzochte exporteurs een voordeel hebben verkregen.
(29)
Bovendien is de AAS voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop rechtens duidelijk afhankelijk van uitvoerprestaties en daarom wordt zij geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen krachtens artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening. Een onderneming kan geen voordeel op grond van deze regeling krijgen indien zij zich niet tot uitvoer verplicht.
(30)
De subregelingen waarvan in dit geval gebruik werd gemaakt, kunnen niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de voorschriften in bijlage I, punt i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) bij de basisverordening. De Indiase overheid heeft haar verificatieregeling of -procedure niet daadwerkelijk toegepast om na te gaan of, en in welke mate, de inputs bij de vervaardiging van het exportproduct zijn verbruikt (bijlage II, punt II.4, van de basisverordening en, in het geval van terugbetalingsregelingen voor vervangende inputs, bijlage III, punt II.2, van de basisverordening). De eigenlijke SION’s kunnen niet worden beschouwd als een verificatieregeling voor het werkelijke verbruik, aangezien deze te genereus bleken te zijn en is vastgesteld dat de Indiase overheid excessieve voordelen niet terugvordert. Bovendien heeft de overheid geen doeltreffende, op een correct bijgehouden verbruiksregister gebaseerde controle verricht. De Indiase overheid verrichtte ook geen verder onderzoek naar de werkelijk verbruikte inputs, hoewel dit normaliter vereist is als er geen effectieve verificatieregeling is (bijlage II, punt II.5, en bijlage III, punt II.3, van de basisverordening). Tot slot is bevestigd dat, hoewel dat bij wet verplicht is, in de praktijk niet gegarandeerd wordt dat een accountant bij het verificatieproces betrokken wordt.
(31)
Bijgevolg geeft de AAS voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop aanleiding tot compenserende maatregelen.
e) Berekening van de hoogte van de subsidie
(32)
Daar de onderzochte subsidieregelingen geen toegestane terugbetalingsregelingen voor inputs of voor vervangende inputs zijn, bestaat het tot compenserende maatregelen aanleiding gevende voordeel uit het bedrag aan kwijtgescholden invoerrechten dat in normale omstandigheden bij invoer van de inputs verschuldigd zou zijn geweest. In dit verband zij opgemerkt dat de basisverordening niet alleen voorziet in compenserende rechten in verband met een „teveel” aan kwijtgescholden rechten. Overeenkomstig artikel 3, lid 1, onder a), ii), en bijlage I, punt i), bij de basisverordening kan alleen het teveel aan kwijtgescholden rechten tot compenserende maatregelen aanleiding geven, wanneer aan de voorwaarden van de bijlagen II en III bij de basisverordening is voldaan. In casu waren deze voorwaarden echter niet vervuld. Indien wordt vastgesteld dat er geen adequate controleprocedure is, is de bovenstaande uitzondering voor terugbetalingsregelingen derhalve niet van toepassing en geldt de normale regel waarbij het totale bedrag aan niet-betaalde rechten (gederfde inkomsten) tot compenserende maatregelen aanleiding geeft, en niet alleen het teveel dat is kwijtgescholden. Volgens bijlage II, punt II, en bijlage III, punt II, van de basisverordening is het niet de taak van de onderzoekende autoriteit om dit teveel aan kwijtgescholden rechten te berekenen. Integendeel, volgens artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening hoeft de onderzoekende autoriteit alleen aan te tonen dat er geen adequate verificatieregeling is.
(33)
De hoogte van de subsidies die aan de verzoeker zijn toegekend, werd berekend op basis van de gederfde invoerrechten (gewone douanerechten en bijzondere aanvullende douanerechten) op de materialen die op grond van de subregelingen voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop in het TNO werden ingevoerd (de teller). Overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening werden de kosten die moesten worden gemaakt om de subsidie te verkrijgen, van het subsidiebedrag afgetrokken indien verzoeken daartoe gerechtvaardigd waren. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening zijn deze subsidiebedragen tijdens het TNO omgeslagen over de waarde van de uitvoer (noemer van de breuk), daar de subsidie afhankelijk is van de exportprestaties en niet van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(34)
Met betrekking tot deze regeling werd ten aanzien van de verzoeker voor het TNO een subsidiepercentage van 0,52 % vastgesteld.
3.1.2. Duty Entitlement Passbook Scheme („DEPBS”)
a) Rechtsgrondslag
(35)
De DEPBS wordt in detail beschreven in punt 4.3 van FTP 04-09 en FTP 09-14 en in hoofdstuk 4 van HOP I 04-09 en HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(36)
Alle producenten-exporteurs of handelaren-exporteurs komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(37)
Een in aanmerking komende exporteur kan een DEPBS-krediet aanvragen; dit krediet wordt berekend als percentage van de waarde van de in het kader van deze regeling uitgevoerde producten. De Indiase autoriteiten hebben voor de meeste producten, inclusief het betrokken product, een DEPBS-percentage vastgesteld. Zij worden vastgesteld op basis van SION’s (zie overweging 24 hierboven) en van de op die veronderstelde invoer toepasselijke douanerechten, ongeacht of deze invoerrechten daadwerkelijk werden betaald. Het DEPBS-percentage voor het betrokken product tijdens het TNO van dit onderzoek bedroeg 8 % met een maximumwaarde van 58 Rs/kg.
(38)
Om voor de voordelen van deze regeling in aanmerking te komen, moet een onderneming exporteren. Op het ogenblik dat de uitvoertransactie plaatsvindt, moet de exporteur de Indiase autoriteiten een verklaring overleggen dat de uitvoer in het kader van de DEPBS plaatsvindt. Om de uitvoer van de goederen mogelijk te maken, geven de Indiase douaneautoriteiten tijdens de verzendingsprocedure een ladingsbrief voor de uitvoer af. Daarin is onder meer het bedrag aan DEPBS-krediet vermeld dat voor de uitvoertransactie moet worden toegekend. Op dat moment weet de exporteur dus welk voordeel hij zal ontvangen. Zodra de douaneautoriteiten een ladingsbrief voor de uitvoer afgeven, heeft de Indiase overheid geen zeggenschap meer over de toekenning van een DEPBS-krediet. Het percentage voor de berekening van het voordeel is dat wat van toepassing is op het ogenblik van indiening van de uitvoeraangifte. De hoogte van het voordeel kan derhalve niet met terugwerkende kracht worden gewijzigd.
(39)
In overeenstemming met de Indiase standaarden voor jaarrekeningen kunnen DEPBS-kredieten op transactiebasis worden geboekt zodra aan de uitvoerverplichting is voldaan. Zij kunnen worden gebruikt om de douanerechten te betalen bij de latere invoer van goederen waarop geen invoerbeperking rust, met uitzondering van kapitaalgoederen. Goederen die met gebruikmaking van DEPBS-kredieten worden ingevoerd, kunnen op de binnenlandse markt worden verkocht (waar zij aan omzetbelasting zijn onderworpen) of op andere wijze worden gebruikt. DEPBS-kredieten zijn vrij overdraagbaar en zijn vanaf de toekenning 24 maanden geldig.
(40)
DEPBS-aanvragen worden langs elektronische weg ingediend en kunnen een onbeperkt aantal uitvoertransacties betreffen. De termijn voor het indienen van de aanvragen is drie maanden na uitvoer, maar zoals duidelijk aangegeven in punt 9.3 van HOP I 04-09 en HOP I 09-14, kunnen aanvragen die na afloop van de indieningstermijnen worden ontvangen, altijd tegen betaling van een kleine boete (10 % van het recht) in overweging worden genomen.
(41)
De verzoeker bleek tijdens het TNO van deze regeling gebruik te hebben gemaakt.
d) Conclusies betreffende de DEPBS
(42)
In het kader van de DEPBS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. DEPBS-kredieten zijn een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien zij uiteindelijk zullen worden gebruikt voor de betaling van invoerrechten, waardoor de Indiase overheid inkomsten derft die haar anders zouden toekomen. Bovendien verlenen de DEPBS-kredieten een voordeel aan de exporteur, omdat zijn liquiditeit daardoor verbetert.
(43)
Voorts is de DEPBS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties; zij wordt daarom geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(44)
In tegenstelling tot wat door verzoeker wordt beweerd, kan deze regeling niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de strikte voorschriften in bijlage I, punt i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) bij de basisverordening. De exporteur is niet verplicht de goederen die vrij van rechten werden ingevoerd, ook echt bij het productieproces te verbruiken en het kredietbedrag wordt niet berekend op basis van de werkelijk gebruikte inputs. Bovendien is er geen systeem of procedure aan de hand waarvan kan worden vastgesteld welke inputs bij de vervaardiging van het uitgevoerde product werden gebruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, punt i), en de bijlagen II en III bij de basisverordening. Ten slotte komt een exporteur ook als hij geen inputs invoert voor de DEPBS in aanmerking. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo komen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt aankopen en geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch voor de DEPBS-regeling in aanmerking.
e) Berekening van de hoogte van de subsidie
(45)
Overeenkomstig artikel 3, lid 2, en artikel 5 van de basisverordening werd de hoogte van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies berekend in termen van het door de ontvanger daarmee verkregen voordeel waarvan het bestaan in het TNO werd vastgesteld. Er werd van uitgegaan dat de ontvanger het voordeel verkreeg op het ogenblik dat een uitvoertransactie in het kader van deze regeling plaatsvond. Op dat ogenblik is de Indiase overheid gehouden afstand te doen van de douanerechten, wat een financiële bijdrage is in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening.
(46)
De voordelen van DEPBS bleken zich te concentreren op het betrokken product. Daarom lijkt het passend om voor de berekening van het door de DEPBS toegekende voordeel uit te gaan van alle kredieten die in het TNO voor alle uitvoertransacties van het betrokken product zijn verworven.
(47)
Wanneer daartoe een gerechtvaardigd verzoek was ingediend, werden de kosten die moesten worden gemaakt om de subsidie te verkrijgen overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening afgetrokken van het aldus berekende voordeel om de hoogte van de subsidie (de teller) te bepalen.
(48)
Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd het bedrag van deze subsidies omgeslagen over de totale waarde van de uitvoer in het TNO (de noemer), omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet werd verleend op basis van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(49)
Gezien het bovenstaande werd met betrekking tot deze regeling voor het TNO voor de verzoeker een subsidiepercentage van 7,52 % vastgesteld.
3.1.3. Export Promotion Capital Goods Scheme („EPCGS”)
a) Rechtsgrondslag
(50)
De EPCGS wordt in detail beschreven in hoofdstuk 5 van FTP 04-09 en FTP 09-14 en in hoofdstuk 5 van HOP I 04-09 en HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(51)
Producenten-exporteurs, handelaren-exporteurs die banden hebben met ondersteunende producenten, en dienstverleners komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(52)
Indien een onderneming zich tot uitvoer verplicht, mag zij kapitaalgoederen (nieuwe en tweedehands kapitaalgoederen die niet ouder zijn dan tien jaar) tegen een verlaagd recht invoeren. Hiertoe geeft de Indiase overheid op aanvraag en na betaling van een vergoeding een EPCGS-vergunning af. De regeling voorziet in een verlaagd invoerrecht van 3 % voor alle kapitaalgoederen die in het kader van de regeling worden ingevoerd. Om aan de uitvoerverplichting te voldoen, moeten de ingevoerde kapitaalgoederen worden gebruikt om in een bepaalde periode een bepaalde hoeveelheid goederen voor uitvoer te vervaardigen. Op grond van FTP 09-14 kunnen kapitaalgoederen in het kader van de EPCGS rechtenvrij worden ingevoerd, maar in dat geval geldt wel een kortere termijn voor het nakomen van de uitvoerverplichting.
(53)
De houder van een EPCGS-vergunning mag de kapitaalgoederen ook op de binnenlandse markt kopen. In dat geval kan de binnenlandse fabrikant van de kapitaalgoederen zelf de onderdelen die nodig zijn om deze kapitaalgoederen te vervaardigen, rechtenvrij invoeren. Een andere mogelijkheid is dat de binnenlandse fabrikant voor de levering van kapitaalgoederen aan de houder van een EPCGS-vergunning gebruikmaakt van de regeling voor met uitvoer gelijkgestelde verkoop.
d) Conclusie betreffende de EPCGS
(54)
In het kader van de EPCGS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. De verlaagde rechten zijn een financiële bijdrage van de Indiase overheid, daar deze hierdoor inkomsten derft die haar anders zouden toekomen. Bovendien verkrijgt de exporteur door deze rechtenverlaging een voordeel omdat de liquiditeit van de onderneming hierdoor verbetert.
(55)
Bovendien is de EPCGS rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties, aangezien vergunningen in het kader van deze regeling niet kunnen worden verkregen zonder zich tot uitvoer te verplichten. Daarom wordt deze regeling op grond van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen.
(56)
De EPCGS kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Kapitaalgoederen vallen niet onder deze toelaatbare regelingen zoals bepaald in bijlage I, punt i), van de basisverordening omdat zij niet worden verbruikt bij de vervaardiging van de uitgevoerde producten.
e) Berekening van de hoogte van de subsidie
(57)
De hoogte van de subsidie werd overeenkomstig artikel 7, lid 3, van de basisverordening berekend door de niet-betaalde douanerechten op ingevoerde kapitaalgoederen die werden gebruikt in het petrochemische segment en andere sectoren waarvoor verzoeker deze voordelen ontving, te spreiden over een tijdvak dat overeenstemt met de normale afschrijvingstermijn voor die kapitaalgoederen in de betrokken bedrijfstak. Bij het subsidiebedrag werd rente opgeteld om de volledige waarde van het voordeel in de loop der tijd weer te geven. Het commerciële rentetarief dat de verzoeker tijdens het TNO op zijn verkoop toepaste, werd daarvoor geschikt geacht.
(58)
Overeenkomstig artikel 7, leden 2 en 3, van de basisverordening is het bedrag van deze subsidie omgeslagen over de uitvoer van het petrochemische segment en andere sectoren waarvoor de onderneming deze voordelen ontving in het TNO (de noemer), omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties.
(59)
Met betrekking tot deze regeling werd voor het TNO een subsidiepercentage van 1,49 % vastgesteld.
3.1.4. Focus Market Scheme („FMS”, regeling focusmarkten)
a) Rechtsgrondslag
(60)
Deze regeling wordt in detail beschreven in de punten 3.9.1 tot en met 3.9.2.2 van FTP 04-09 en de punten 3.14.1 tot en met 3.14.3 van FTP 09-14 en in de punten 3.20 tot en met 3.20.3 van HOP I 04-09 en de punten 3.8 tot en met 3.8.2 van HOP I 09-14.
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(61)
Alle producenten-exporteurs of handelaren-exporteurs komen voor deze regeling in aanmerking.
c) Toepassing in de praktijk
(62)
In het kader van deze regeling kunnen voor exporten van alle producten naar landen die worden genoemd in aanhangsel 37(C) van HOP I 04-09 en HOP I 09-14 kredietpunten worden verkregen ter waarde van 2,5 % tot 3 % van de fob-waarde van de in het kader van deze regeling uitgevoerde producten. Bepaalde soorten uitvoeractiviteiten zijn van de regeling uitgesloten, zoals de uitvoer van ingevoerde of overgeladen goederen, met uitvoer gelijkgestelde verkoop, de uitvoer van diensten en de uitvoer van eenheden die in speciale economische zones actief zijn/exportondernemingen. Bepaalde soorten producten, zoals diamanten, edelmetalen, ertsen, granen, suiker en aardolieproducten, zijn eveneens van de regeling uitgesloten.
(63)
De kredietpunten die in het kader van de regeling focusmarkten kunnen worden verkregen, zijn vrij verhandelbaar en zijn geldig voor een periode van 24 maanden vanaf de datum van afgifte van het relevante kredietpuntencertificaat. Zij kunnen worden gebruikt om de douanerechten te betalen bij de latere invoer van goederen waarop geen invoerbeperking rust, met inbegrip van kapitaalgoederen.
(64)
Het kredietpuntencertificaat wordt afgegeven door de haven van waaruit de uitvoer plaatsvond en nadat de goederen zijn uitgevoerd of verzonden. Zolang de aanvrager de autoriteiten kopieën verstrekt van alle relevante uitvoerdocumenten (zoals exportorder, facturen, ladinglijsten, bankcertificaten) heeft de Indiase overheid geen zeggenschap over de toekenning van de kredietpunten.
d) Conclusie
(65)
In het kader van de FMS worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. FMS-kredieten zijn een financiële bijdrage van de Indiase overheid, aangezien zij uiteindelijk zullen worden gebruikt voor de betaling van invoerrechten, waardoor de Indiase overheid inkomsten derft die haar anders zouden toekomen. Bovendien verstrekken FMS-kredietpunten de exporteur een voordeel omdat deze zijn liquiditeit verbeteren.
(66)
Voorts is de FMS-regeling rechtens afhankelijk van uitvoerprestaties; daarom wordt zij geacht specifiek te zijn en aanleiding te geven tot compenserende maatregelen in de zin van artikel 4, lid 4, eerste alinea, onder a), van de basisverordening.
(67)
Deze regeling kan niet worden beschouwd als een toelaatbare terugbetalingsregeling voor inputs of voor vervangende inputs in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii), van de basisverordening. Zij voldoet niet aan de strikte voorschriften in bijlage I, punt i), bijlage II (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor inputs) en bijlage III (definitie van en regels inzake de terugbetaling van rechten voor vervangende inputs) bij de basisverordening. De exporteur is niet verplicht de goederen die vrij van rechten werden ingevoerd, ook echt bij het productieproces te verbruiken en het kredietbedrag wordt niet berekend op basis van de werkelijk gebruikte inputs. Bovendien is er geen systeem of procedure aan de hand waarvan kan worden vastgesteld welke inputs bij de vervaardiging van het uitgevoerde product werden gebruikt, dan wel of te veel invoerrechten werden betaald in de zin van bijlage I, punt i), en de bijlagen II en III bij de basisverordening. Ten slotte komt een exporteur ook als hij geen inputs invoert voor de FMS in aanmerking. Om het voordeel te verkrijgen, is het voldoende dat de exporteur goederen uitvoert; hij hoeft niet aan te tonen dat inputs werden ingevoerd. Zo komen zelfs exporteurs die al hun inputs op de binnenlandse markt aankopen en geen goederen invoeren die als inputs kunnen worden gebruikt, toch voor de FMS-regeling in aanmerking. Bovendien kan een exporteur FMS-kredietpunten gebruiken om kapitaalgoederen in te voeren, ook al vallen kapitaalgoederen niet onder de toelaatbare terugbetalingsregelingen voor inputs, zoals vastgesteld in bijlage I, punt i), van de basisverordening, omdat zij niet worden verbruikt bij de productie van de uitgevoerde producten.
e) Berekening van de hoogte van de subsidie
(68)
Het subsidiebedrag dat aanleiding geeft tot compenserende maatregelen werd berekend op basis van het voordeel voor de verkrijger in het onderzoektijdvak voor de uitvoer van het betrokken product, zoals de verzoeker die van de regeling gebruik heeft gemaakt het heeft geboekt in de vorm van inkomsten op het ogenblik dat de uitvoertransactie plaatsvond. Overeenkomstig artikel 7, leden 2 en 3, van de basisverordening werd dit subsidiebedrag omgeslagen over de uitvoer van het betrokken product in het TNO (de noemer), omdat de subsidie afhankelijk is van uitvoerprestaties en niet van gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden.
(69)
Wanneer daartoe een gerechtvaardigd verzoek was ingediend, werden de kosten die moesten worden gemaakt om de subsidie te verkrijgen overeenkomstig artikel 7, lid 1, onder a), van de basisverordening afgetrokken van het aldus berekende voordeel om de hoogte van de subsidie (de teller) te bepalen.
(70)
Het subsidiepercentage dat in het kader van deze regeling voor het TNO voor de producent-exporteur is vastgesteld, bedraagt 0,87 %.
3.1.5. Focus Product Scheme („FPS”, regeling focusproducten)
(71)
Uit het onderzoek bleek dat verzoeker in het TNO geen voordelen op grond van FPS had ontvangen. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
3.1.6. Income Tax Exemption Scheme („ITES”, regeling voor vrijstelling van inkomstenbelasting)
(72)
Uit het onderzoek bleek dat verzoeker in het TNO geen voordelen op grond van ITES had ontvangen. Daarom hoefde deze regeling voor dit onderzoek niet verder te worden onderzocht.
3.1.7. Capital Investment Incentive Scheme („CIIS”) - Regeling voor de stimulering van investeringen van de overheid van Gujarat
(73)
De overheid van Gujarat verlenen industriële ondernemingen die voor de regeling in aanmerking komen, subsidies in de vorm van een vrijstelling en/of uitstel van de betaling van omzetbelasting en accijnzen ter bevordering van de industriële ontwikkeling van economisch achtergebleven gebieden in deze deelstaat.
a) Rechtsgrondslag
(74)
Deze regelingen van de overheid van Gujarat wordt in detail beschreven in Besluit nr. INC-1095/2000(3)/I van 11 september 1995, de kennisgeving van de overheid, ministerie van Financiën nr. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH van 1 april 2006 en regel 18A van de btw-regels van Gujarat (2006).
b) Criteria om voor deze regeling in aanmerking te komen
(75)
Ondernemingen die investeren in achtergebleven gebieden, hetzij door de vestiging van een nieuwe fabriek of door de grootschalige uitbreiding van een bestaande fabriek, komen voor deze regeling in aanmerking. Niettemin bestaan er uitgebreide lijsten van niet in aanmerking komende sectoren, waardoor bepaalde werkterreinen niet voor de regelingen in aanmerking komen.
c) Praktische uitvoering
(76)
Om voor deze regeling in aanmerking te komen, moeten de ondernemingen in achtergebleven gebieden investeren. Deze gebieden, die bepaalde territoriale eenheden in Gujarat vertegenwoordigen, zijn naargelang hun economische ontwikkeling ingedeeld in verschillende categorieën, terwijl er ook gebieden zijn die van de toepassing van de regeling zijn uitgesloten. De belangrijkste criteria om het bedrag van de subsidie vast te stellen, zijn de omvang van de investering en het gebied waarin de onderneming gevestigd is of zal worden.
(77)
Subsidies kunnen op ieder ogenblik worden verleend, aangezien er geen termijnen gelden voor het indienen van de aanvraag of voor het vervullen van de kwantitatieve voorwaarden.
d) Conclusie
(78)
In het kader van deze regeling worden subsidies verleend in de zin van artikel 3, lid 1, onder a), ii) en artikel 3, lid 2, van de basisverordening. Deze subsidies zijn financiële bijdragen van de overheid van Gujarat, aangezien deze overheden door het verlenen van die subsidies - in dit geval de vrijstelling van omzetbelasting en accijnzen - inkomsten derven. Bovendien verkrijgen de ondernemingen door deze subsidies een voordeel, omdat hun financiële situatie - door het niet betalen van anders verschuldigde belastingen - verbetert.
(79)
Bovendien is de regeling specifiek in de zin van artikel 4, lid 2, onder a), en artikel 4, lid 3, van de basisverordening aangezien slechts bepaalde ondernemingen die investeren in bepaalde geografische gebieden in de deelstaten ervoor in aanmerking komen. Ondernemingen die niet in deze gebieden gevestigd zijn komen er niet voor in aanmerking en bovendien verschilt het voordeel dat wordt toegekend naar gelang het betrokken gebied.
(80)
De regeling voor de stimulering van investeringen van de overheid van Gujarat geeft derhalve aanleiding tot compenserende maatregelen.
e) Berekening van het subsidiebedrag
(81)
De verzoeker voerde aan dat hij niet langer in aanmerking komt voor voordelen in het kader van de regeling voor de stimulering van investeringen voor één van zijn fabrieken. Dit werd door het onderzoek bevestigd. In het geval van een andere fabriek kwam de onderneming ten tijde van het huidige onderzoek niet meer voor de regeling in aanmerking. Met de ontvangen subsidies voor de activiteiten van deze fabrieken werd daarom geen rekening gehouden bij de berekening van het subsidiebedrag.
(82)
Het subsidiebedrag is het bedrag aan omzetbelasting en accijnzen dat in het TNO verschuldigd zou zijn geweest, maar in het kader van deze regeling niet werd betaald. Overeenkomstig artikel 7, lid 2, van de basisverordening werd het subsidiebedrag (noemer) toen omgeslagen over de totale verkoop in het onderzoektijdvak (teller), omdat de subsidie niet afhankelijk is van de uitvoer en niet van de gefabriceerde, geproduceerde, uitgevoerde of vervoerde hoeveelheden. Het subsidiepercentage bedroeg 0,31 %.
3.1.8. Hoogte van de tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies
(83)
Overeenkomstig de bepalingen van de basisverordening is de totale ad-valoremsubsidiemarge voor de verzoeker 10,73 %. Dit subsidiebedrag overschrijdt de in artikel 14, lid 5, van de basisverordening genoemde drempelwaarde.
(84)
Ingevolge artikel 18 van de basisverordening wordt dus geoordeeld dat de subsidiëring in het TNO is voortgezet.
3.2. Blijvende aard van de gewijzigde omstandigheden op subsidiegebied
(85)
Overeenkomstig artikel 19, lid 2, van de basisverordening werd onderzocht of de omstandigheden met betrekking tot subsidiëring in het TNO ingrijpend zijn gewijzigd.
(86)
Vastgesteld werd dat verzoeker ook in het TNO tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidies van de Indiase overheid ontving. Bovendien werd tijdens dit onderzoek een lager subsidiepercentage vastgesteld dan tijdens het laatste nieuwe onderzoek. Er zijn geen aanwijzingen dat de regelingen in de nabije toekomst zullen worden stopgezet of dat nieuwe regelingen zullen worden ingevoerd.
(87)
Aangezien is aangetoond dat de onderneming lagere subsidies dan vroeger ontvangt en aangezien zij waarschijnlijk een lager subsidiebedrag zal blijven ontvangen dan bij het laatste nieuwe onderzoek is vastgesteld, wordt geconcludeerd dat de bestaande maatregel hoger is dan de schade veroorzakende, tot compenserende maatregelen aanleiding gevende subsidie en dat de hoogte van de maatregelen aan de nieuwe bevindingen moet worden aangepast.
4. COMPENSERENDE MAATREGELEN EN ANTIDUMPINGMAATREGELEN
4.1. Compenserende maatregelen
(88)
Overeenkomstig artikel 19 van de basisverordening en de gronden van dit gedeeltelijke tussentijdse nieuwe onderzoek die worden genoemd in het bericht van opening, wordt bepaald dat de subsidiemarge voor de verzoeker is afgenomen van 13,8 % tot 10,7 % en dat het compenserende recht dat voor deze producent-exporteur is ingesteld op grond van Verordening (EG) nr. 1286/2008, dienovereenkomstig moet worden gewijzigd.
(89)
Het gewijzigde compenserende recht moet worden afgestemd op de bij dit tussentijdse onderzoek vastgestelde subsidiemarge, daar de bij het oorspronkelijke onderzoek berekende schademarges hoger zijn.
(90)
Om te voorkomen dat schommelingen in de prijzen van pet als gevolg van wijzigingen in de prijzen van ruwe olie tot hogere rechten zullen leiden, werd in het oorspronkelijke onderzoek besloten dat de maatregelen moesten bestaan in een specifiek recht. Om dezelfde reden zou deze benadering ook moeten worden gevolgd in dit nieuwe onderzoek. Het herziene bedrag van het specifieke recht is dus 90,4 EUR/ton.
4.2. Antidumpingmaatregelen
(91)
De wijziging van het compenserend recht is van invloed op het definitieve antidumpingrecht dat bij Verordening (EG) nr. 192/2007 op door verzoeker vervaardigde pet werd ingesteld.
(92)
Bij alle eerdere onderzoeken werd het antidumpingrecht gecorrigeerd om rekening te houden met de gevolgen van exportsubsidies. Volgens artikel 14, lid 1, van de basisantidumpingverordening en artikel 24, lid 1, van de basisantisubsidieverordening mag geen product onderworpen zijn aan zowel antidumpingmaatregelen als compenserende maatregelen om het hoofd te bieden aan eenzelfde situatie die door dumping of exportsubsidies is ontstaan. Bij de eerdere onderzoeken en in het huidige gedeeltelijke tussentijdse nieuwe onderzoek bleek dat enkele van de onderzochte subsidieregelingen die aanleiding gaven tot compenserende maatregelen, exportsubsidies waren in de zin van artikel 4, lid 4, onder a), van de basisantisubsidieverordening. Met betrekking tot andere subsidieregelingen, en met name de regeling voor de stimulering van investeringen van de overheid van Gujarat, was er geen bewijsmateriaal of argument waaruit bleek of en in welke mate dezelfde subsidies tweemaal worden gecompenseerd wanneer op hetzelfde ingevoerde product tegelijkertijd antidumpingrechten en compenserende rechten worden ingesteld. Meer in het bijzonder was er geen bewijs dat de regeling voor de stimulering van investeringen de uitvoerprijs van een product op een andere manier verlaagde dan de prijs van op de binnenlandse markt verkochte producten. De regeling voor de stimulering van investeringen beïnvloedt derhalve de prijzen waartegen de producent zijn goederen op de binnenlandse markt en op de exportmarkten verkoopt op dezelfde wijze en in dezelfde mate.
(93)
Deze subsidies waren van invloed op de exportprijs van de verzoeker en leidden tot een verhoging van diens dumpingmarge. Met andere woorden, de dumpingmarges die tijdens het oorspronkelijke antidumpingonderzoek werden vastgesteld waren deels aan exportsubsidies te wijten.
(94)
De definitieve antidumpingrechten voor de verzoeker moeten daarom ook nu worden gecorrigeerd om rekening te houden met het gewijzigde voordeel dat tijdens het TNO bleek te zijn verkregen, om te komen tot de werkelijke dumpingmarge, dat wil zeggen de dumpingmarge die resteert na aftrek van de gevolgen van de exportsubsidies.
(95)
Met andere woorden, de eerder vastgestelde dumpingmarges moeten worden gecorrigeerd, gezien de nieuwe subsidiemarges.
(96)
Het antidumpingrecht van verzoeker moet dus 132,6 EUR/ton bedragen.
(97)
De verzoeker en de andere belanghebbenden zijn in kennis gesteld van de feiten en overwegingen op grond waarvan de Commissie wilde voorstellen het onderzoek te beëindigen,
HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
Artikel 1
Het deel van de tabel betreffende verzoeker Industries Ltd in artikel 1, lid 2, van Verordening (EG) nr. 193/2007 wordt vervangen door:
Land
Onderneming
Compenserend recht
(EUR/ton)
Aanvullende Taric-code
„India
Reliance Industries Ltd
90,4
A181”
Artikel 2
Het deel van de tabel betreffende Reliance Industries Ltd in artikel 1, lid 2, van Verordening (EG) nr. 192/2007 wordt vervangen door:
Land
Onderneming
Antidumpingrecht
(EUR/ton)
Aanvullende Taric-code
„India
Reliance Industries Ltd
132,6
A181”
Artikel 3
Deze verordening treedt in werking op de dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
Gedaan te Brussel, 2 september 2011.